prot · GU09124 · 2007-06-12 00:00:00 — Den bygger naturligtvis på att myndigheter styrs via lagar och förordningar och på att vi i regleringsbrev ger dem direktiv, inte på att jag i talarstolen allmänt anlägger synpunkter på hur de gör med inriktningen på sin verksamhet. Vi ska ha självständiga myndigheter. Det är en oerhört viktig del av den svenska förvaltningsmodellen, och den tänker jag respektera. Jag tänker inte se det som min uppgift att detaljstyra myndigheterna. Däremot ska vi naturligtvis ha en god utvärdering av verksamheten. Vi ska ha en resultatutvärdering. Det ska vara så att de kan uppvisa rättssäkerhet, effektivitet och också en god service till medborgarna. Det ska vi naturligtvis göra med precis som med , eller någon annan myndighet. Regeringens ansvar är alltså att fastlägga ramverket och att utvärdera och följa upp men också, om det behövs, ändra på ramverket. Jag är inte säker på att vi i det här fallet är i den situationen. Givetvis gäller det regionala ansvaret även som ju är en av de myndigheter som av ålagts ett särskilt ansvar för ett antal orter. Det är också så att de själva vill ha en förankring via servicekontoren och totalt sett på fler orter än de har . Jag tycker att det är naturligt att det beslutet ligger på myndigheterna. Vi kommer naturligtvis att noga följa utvecklingen precis som , och kommer att göra detta för att säkerställa att det vid en komplicerad avvägning mellan nationalstatens intresse av rättssäkerhet och effektivitet och ett starkt regionalt intresse är en rimlig avvägning. Låt mig återigen understryka att jag har stor respekt för att de människor som upplever detta och som får delta i de här omstruktureringarna själva känner att det är bekymmersamt. Det är säkert så att allting i sådana här processer, vare sig det är hos eller det är på , sköts perfekt. Det ska vi ha respekt för, och det ska vi följa, utvärdera och följa upp i den meningen att alla myndigheter, precis som alla företag, ska veta att allmänheten har blicken fästad på dem. Vi har ett ansvar för hur vi i olika skeden hanterar människor även när det gäller tuffa omstruktureringar. 43 (): , stå inte här och hitta på saker! Det är inte så att det har tänkts något i någon socialdemokratisk regering kring att det ska inrättas ett antal servicekontor över hela landet och att det här sedan ska struktureras om. Inte heller är några sådana beslut fattade i . Det här togs på ett strategimöte med ledning. Stå liksom inte här och fördunkla i väg frågan! Vi ska prata om det som är konkret och vad det här handlar om utan dimridåer. Det tycker jag är viktigt. Vi ska inte minska vår roll som politiker. Om servicen upplevs som hotad är det fullt berättigat att stå i denna kammare och ta upp det perspektivet, framföra det till finansministern och till och med kräva av finansministern att han kanske intresserar sig för frågan, följer den noga och kanske på olika sätt verkar för att det inte blir nämnda effekter. är det så att man till och med i hela organisation funderar på om servicenivån till allmänheten kommer att hålla. Servicen är ju det primära uppdraget. Man har rätt att ha synpunkter på detta. Vidare tycker jag att de fackliga organisationernas, ST:s och Sacos, synpunkter som jag här redogjort för är välmotiverade. Det är ingenting som man bara i allmänna ordalag ska respektera och säga att man förstår. Kanske är det så att de i många stycken har rätt i sak. Kanske är det till och med så att man skulle tänka tanken på det här med att testa servicekontor och se om de fungerar ordentligt. Först kunde man testa det på ett antal ställen. Möjligen har man då goda exempel om det fungerar på ett bra sätt. Kanske är det en smartare strategi än att slå till som en blixt från klar himmel allt över . Det kan till och med vara så att den metoden, den ledningsfilosofin, i sammanhanget gör att ledning inte når upp till sina högt ställda förutsättningar. 44 Finansminister (): Låt mig vara tydlig om detta. Vi ska naturligtvis följa det här, och det är naturligtvis en legitim uppgift för riksdagsledamöter från olika delar av landet att försvara de regionala intressen som de företräder. Jag tycker att det är en självklarhet. Jag tror inte att uppfattar det som att jag har en annan synpunkt i det avseendet. Men för mig som ansvarig minister är det också mitt ansvar att försvara att vår myndighetsstyrning bygger på lagar, förordningar och regleringsbrev och på att vi följer upp och kontrollerar resultaten. Är resultaten inte goda ska vi vidta generella åtgärder. Jag ska inte stå här och ha synpunkter på vare sig eller . Det är inte min roll som minister, utan sådana beslut ligger på . Låt mig också säga att vi måste vårda legitimitet. Ska vi ha en välfärdsstat måste människor betala in sina skatter. Därför kan man beskriva det som att driver service. Det är rätt många av oss som när vi betalar våra skatter mer upplever det som skatteindrivning än som service. Jag har respekt för att medarbetare möter människor som tycker att det tas ut alldeles för höga skatter. Då är det viktigt att vi också vårdar legitimitet. Det är precis lika viktigt att driver ett arbete där människor uppfattar att vi har skatter, skattesatser och skatteregler, som är rimliga och som uppfattas som legitima. Det ska vara enkelt att göra rätt, och det ska vara svårt att göra fel. Naturligtvis har regeringen där ett stort ansvar för skattereglerna, och det har även . Vi kommer naturligtvis att följa utvecklingen. Det kommer självfallet att ske en resultatutvärdering av precis som av alla andra myndigheter. Vid den kommer vi säkert att få anledning att också återkomma till frågan om medborgarservice, rättssäkerhet och regionala hänsynstaganden. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2006/07:585 och 596 om likabehandling av sjö- och landanställda 45 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att en skatt måste kunna upplevas som rättvis av medborgarna och om jag avser att ta initiativ till någon förändring så att de som arbetar på sjön kan få ta del av jobbavdraget. har frågat mig om jag avser att ge sjöfolk samma jobbskatteavdrag som tillfaller anställda på land och om jag i annat fall avser att kompensera sjöfolk för de kostnadsökningar de drabbas av utifrån finansieringen av jobbskatteavdraget. Frågorna är ställda mot bakgrund av att sjöinkomstavdraget påverkar själva jobbskatteavdragets storlek. Det innebär att sjömän som får fullt sjöinkomstavdrag i princip inte erhåller något jobbavdrag. Regeringen har i vårpropositionen framhållit att beredningen av ett andra steg i jobbskatteavdraget pågår och att det omfattar en översyn av befintliga regler. Inom ramen för denna översyn finns det också skäl att se över frågeställningen om jobbskatteavdraget för sjömän. 46 (): Till att börja med vill jag tacka finansministern för svaret. Jag vill också passa på att rätta till något som får betraktas som en felaktighet i bakgrunden till frågeställningen. Finansministern säger att frågorna är ställda mot bakgrund av att sjöinkomstavdraget påverkar själva jobbskatteavdragets storlek. Nej, så är det inte! Frågorna är ställda mot bakgrund av att alliansen sagt att alla som arbetar ska få ett jobbskatteavdrag. Det argumentet använde man när man sade sig ge en kompensation till alla som skulle få ökade kostnader på grund av att avdrag för fackföreningsavgifter, a-kassa och så vidare togs bort. I den diskussion som var då nämndes ingenting om att man skulle undanta en yrkeskategori. Det är det som jag tycker att man ska stå upp för, att man ska ge alla den rättighet som man har sagt att de skulle få. Jag blir lite besviken på svaret i sig självt. Vi hade en diskussion om just det här problemet, och då fick vi ett besked om att man skulle återkomma. Jag trodde då att man skulle vara lite tydligare i den återkomsten med att säga att man verkligen hade för avsikt att rätta till den här felaktigheten i stället för att säga, som man nu har gjort, att man ska titta över och göra det andra steget. Vad som kommer ut av det vet inte vi. Däremot förutsätter jag att finansministern i sina direktiv har pekat med hela handen och sagt att det här är en av de saker som vi måste rätta till. Om man fått ett sådant direktiv hade det inte varit speciellt svårt att skriva det i svaret. Men eftersom det inte står misstänker jag att det inte finns någon sådan klart uttalad målsättning med översynen. Det tycker jag är synd. Det är också synd mot bakgrund av att man i andra lägen, när det gäller andra yrkeskategorier och människor under andra förhållanden, är mycket snabbare med att gå in och säga att man ska rätta till och förändra det här. Jag menar att man borde kunna göra det i det här fallet också. 47 (): Jag får tacka för svaret, av artighetsskäl. Jag kan inte påstå att jag skulle vara speciellt nöjd med det. I årets avtalsrörelse har nästan alla branscher på arbetsmarknaden tecknat treåriga avtal. Långa avtal är bra. Spelreglerna på arbetsmarknaden är fastlagda. Alla vet vad som gäller. Detta gäller tyvärr inte avtalet på sjöområdet. Här har man tecknat ett sjumånadersavtal. Det är ganska unikt, tror jag, bland arbetsmarknadens parter att man tecknar ett avtal , detta med anledning av att alla får ta del av jobbavdraget. Oavsett vilken uppfattning man har om jobbavdraget finns det där. Beslutet är fattat, och då gäller det. Men sjöfolket står utanför. Däremot omfattas sjömännen av alla de kostnadsökningar som den borgerliga alliansens politik för med sig: slopade avdrag för fackföreningsavgiften, höjda hyror på grund av regeringens politik, höjda trafikförsäkringspremier, höjda avgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Trots detta har sjöfolket inte fått ta del av jobbavdraget. Kan det vara detta som kallas omvänd ? När tänker finansministern kompensera sjöfolket, så att också de har möjlighet att få ett treårigt avtal? Avslutningsvis: Ni moderater brukar vara noga med att säga detta sade vi i valrörelsen när vi attackerar er. Men varför sade ni inte att ni skulle införa ett jobbavdrag men att det inte kommer att gälla för sjömän, att det kommer att gälla för alla andra på arbetsmarknaden men inte för sjömännen? Det är precis vad ni har gjort. Ni har tagit ut en grupp människor på arbetsmarknaden som jobbavdraget inte ska gälla, människor som ska vara med och betala detta jobbavdrag men inte får någon del av det. Finansministern måste väl ändå tycka att det är fel politik, om han har något hjärta. 48 Finansminister (): Jag har inte så stora svårigheter med Örnfjäders och synpunkter. Det är naturligtvis bra att vi får långa avtal på svensk arbetsmarknad. Det är naturligtvis bra att parterna vet vad som gäller. Jag är också glad över att ett par socialdemokrater så tydligt tar ställning för att vi ska uppmuntra arbete i alla grupper, inklusive sjöfolket. Jag har stor respekt för dessa synpunkter. Vi har naturligtvis anledning att överväga utformningen av jobbavdraget i det här avseendet. Det är inte så att alla våra förslag är perfekta och av givna, utan vi har alltid anledning att se över detta. Jag kan nog vara lite tydligare än vad jag har varit. Det var en bra formulering som Örnfjäder hade, att rätta till och förändra. Det bör vara ledorden när vi presenterar det andra steget i jobbavdraget och hur vi ska hantera den frågan. Om det sedan betyder att alla är nöjda efteråt eller om vi ska återkomma i den här diskussionen får vi se. Ambitionen är, som jag har sagt här i tidigare och som jag gärna upprepar, att det ska löna sig att arbeta för alla. Detta gäller naturligtvis också sjöfolk. Sedan kan vi ha en lång diskussion om de historiska orsakerna till att vi har sjöavdrag och huruvida de är rimliga i dagens samhälle, men det är en annan diskussion. Jag har stor respekt för synpunkterna. Vi ska naturligtvis lyssna till dem och ta dem i starkt beaktande när vi återkommer med ett förslag om ett andra steg i jobbavdraget. 49 (): Det är mycket glädjande. I det svaret räknar jag då in att vi kommer att få se något resultat, förhoppningsvis redan i samband med den budget som finansministern kommer att presentera . I fråga om arbetsmodell tycker jag att finansministern ska dra lärdom av sig själv och använda sig av det arbetssätt som användes i när det gällde att rätta till en annan situation jag säger inte felaktighet, på grund av att jag tycker att själva grundförslaget var fel nämligen den rabatt som skulle införas på betald städning. Där har man tydligen från finansministerns och sida gått in och gjort en komplettering till den lagstiftningen som ska innebära att personer som får städning som en skattepliktig löneförmån också ska kunna ta del av regeringens förslag om skattelättnader för hushållsarbete. Där upptäckte man en situation och var väldigt snabb att komplettera själva lagstiftningen. Jag gillar inte förslaget i grund och botten, men snabbheten att rätta till någonting som man betraktar som en felaktighet kan alltså användas som modell även i det här fallet. Då behöver man inte dra ut speciellt . Klarar man av det här så fort som man gjorde tidigare bör inte det problem som vi här har diskuterat ta speciellt , utan det skulle man nog kunna klara av . 50 (): Jag tycker också att det är positivt att finansministern lättar lite grann på oket och känner att det här kanske inte var riktigt rätt. Den här konstruktionen gör ju att en förändring där sjömännen omfattas av jobbskatteavdraget skulle vara statsfinansiellt neutral, eftersom sjöfartsstödet till redarna då skulle minska. Redarna får tillbaka preliminärskatten från de ombordanställda, och om de ombordanställda omfattas av jobbavdraget minskar följaktligen preliminärskatten. Ett jobbavdrag till sjöss drabbar inte statskassan. Det är lite frustrerande när man för ut jag säger inte att det är finansministern som gör det att sjömän inte betalar skatt. Sjömän betalar skatt. Om vi nu skulle införa ett jobbavdrag för sjömän och de också skulle kompenseras för de kostnadsökningar som alla sjömän får vara med och betala, skulle det inte kosta statskassan någonting. Det är väl ganska unikt, och det tror jag inte sker på de andra områdena. Därför hoppas jag innerligt väl att det kommer ett förslag på hur man ska hantera jobbavdraget för sjömän, så att de återigen kan sätta sig vid förhandlingsbordet och precis som alla andra parter på arbetsmarknaden använda sig av långvariga avtal. 51 Finansminister (): Jag kan bara välkomna Örnfjäders och inlägg här. Vi ska återkomma med ett förslag om ett andra steg i jobbskatteavdraget, och det ska naturligtvis beredas på sedvanligt sätt med departementspromemorior och vad det nu kan handla om så att vi uppfyller grundlagens krav. I samband med att vi gör det det har vi sagt tidigare och det kan jag upprepa har vi anledning att se över den här frågan, inte minst i ljuset av de synpunkter Örnfjäder och framhåller. Vi får säkert anledning att återkomma i ärendet vid ytterligare tillfällen. Jag har mycket svårt att tro att vi någonsin kommer att göra skattesänkningsförslag som fullt ut tillfredsställer alla, så vi får säkert anledning att återkomma, men ambitionen är att vi ska hitta en bra lösning på detta. 52 (): Som jag tidigare sade tolkar jag svaret som att vi kommer att få ett positivt besked. Jag får väl anledning att återkomma i samband med att budgeten presenteras , för där hoppas jag att det ska finnas ett positivt förslag. 53 (): Jag lovar också att jag ska vara med och granska och se vad som skrivs. Detta besked lugnar mig lite grann. Det har ändå funnits en fjäril i magen av tanken, som jag hoppas aldrig ska bli sann, att det här skulle vara ett sätt för den borgerliga alliansen med i spetsen att skrota det sjöfartsstöd som vi allihop här i kammaren, utom , har varit med och genomfört. De flesta av närvarade inte när vi fattade beslutet . Men detta besked lugnar mig, och jag hoppas att jag ska kunna sova gott och ha en trevlig sommar. Det önskar jag också finansministern. 54 Finansminister (): Jag vill gärna instämma i Örnfjäders och synpunkter och framhålla att vi får hoppas att detta blir en örnfjäder i hatten för oss alla. Jag önskar er en god sommar. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:569 om resurser till forskningsprogrammet och väx 55 Näringsminister (): har frågat mig dels vilka överväganden som legat till grund för mitt beslut att inte tillföra Forska och väx några resurser , dels vilka konsekvenser jag bedömer att omfördelningen av 50 miljoner inom anslag fått för övriga industrinära forskningsprogram. Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen har genomfört precis det som anfördes i näringsutskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen . Forska och väx finansieras tills vidare inom ramen för anslag till FoU. Och regeringen har återkommit till beträffande den fortsatta finansieringen. Regeringen genomför nu en politik som ska göra till ett av världens bästa länder att starta och driva företag i och som ska ge fler jobb. Ett antal åtgärder genomförs successivt för att förbättra företagens villkor, inte minst vad gäller de små och medelstora företagen. Dessa insatser ger ökade möjligheter för företagen att avsätta resurser för att satsa på till exempel forskning och utveckling. Inte desto mindre har programmet Forska och väx varit mycket populärt och fått stor uppmärksamhet. Det är en forsknings- och utvecklingssatsning som delvis nått en ny grupp, nämligen små och medelstora företag med ingen eller begränsad erfarenhet av att använda FoU i sin verksamhet. Utifrån detta har regeringen också föreslagit en fortsatt finansiering av programmet . Men man ska veta att bidraget också går till många små och medelstora företag som även skulle kunna få stöd genom andra av satsningar. Om programmet varit framgångsrikt även mätt i effekt på tillväxt och sysselsättning återstår att se. Det är ännu för tidigt att kunna se några sådana resultat. Jag känner inte till hur definierar industrinära forskningsprogram. Men har en budget för behovsmotiverad FoU på . I regeringens direktiv till ligger att minst en fjärdedel av verksamheten ska bli föremål för omprövning och nya beslut . Inom ramen för detta finns det goda möjligheter att göra omprioriteringar, vilket jag också försäkrat mig om i samtal med generaldirektör . 56 (): Jag vill börja med att tacka för svaret, om än jag inte är fullt nöjd, för jag vill verkligen veta vilka överväganden ministern gjorde när ni helt enkelt plockade bort 100 miljoner detta år för det enormt framgångsrika småföretagarprogrammet Forska och väx. Hur tänkte ministern? behöver fler småföretag som bedriver forskning. De ger viktig produktutveckling, och det händer mycket inom exempelvis miljö- och bioteknik. Detta stärker oss i den internationella konkurrensen och det ger fler jobb. Det var därför viktigt för den socialdemokratiska regeringen att satsa resurser på att bygga upp , då särskilt till det nya programmet Forska och väx. Det har haft en otrolig framgång . Vi ville faktiskt dubblera anslaget ytterligare till . Men vad hände? I den borgerliga budgetpropositionen efter valet var plötsligt 100 miljoner till Forska och väx borta. Ministern och statssekreteraren sade vid flertalet tillfällen att det blivit en miss och att pengarna skulle återföras i vårbudgeten. , som är den myndighet som handlägger detta, informerade också oss i näringsutskottet om att de var trygga med att de missade 100 miljonerna skulle återföras i vårbudgeten. Så vad gjorde de? I god tro gick de vidare, och de uppmanade småföretag att komma in med ansökningar för . kom regeringens vårbudget, och 100 miljoner saknades fortfarande för det här året. hade fått in hela 360 ansökningar från småföretag om intressanta forskningsprojekt. För att över huvud taget kunna fortsätta med forskningen gjorde de hastiga omprioriteringar. Det drabbade givetvis andra viktiga verksamheter, bland annat det som sker inom bio- och miljöteknik. drivs Forska och väx på halvfart. Jag tycker att det är mycket olyckligt. De kunde endast bevilja 39 småföretags ansökningar om fina forskningsprojekt. Det här handlar om mycket intressant forskning, exempelvis framtagande av elfria värmepumpar, framtagande av prototyp för en mer bränslesnål bil, övervakning av intensivvårdspatienter med hjälp av mikrodialysteknik och så vidare. Listan på intressanta forsknings- och utvecklingsidéer i småföretag är jättelång. Dessa tycker jag att vi ska stötta. Min fråga blir därför igen: Vad gjorde ministern egentligen för övervägande när ni plockade bort hela 100 miljoner från forskningen i småföretagen ? 57 Näringsminister (): anslag är inte något litet, fjuttigt anslag. Det är 1,4 miljarder. Regeringen tillför ytterligare resurser till eftersom vi tycker att det är en viktig verksamhet. Vad jag kan se har det inte varit motsvarande tillförsel från den socialdemokratiska sidan om vi tittar över åren. Vi följer också beslut som säger att vi långsiktigt ska klara finansieringen, och det gör vi också i budgeten. I sammanhanget kan man konstatera att 100 miljoner av 1,4 miljarder inte är någon stor summa. Det som har skett hos , och det vi har försäkrat oss om, är att man också klarar dessa program framöver. Man har gjort det genom att använda en del av anslagskrediten, man gör en del förskjutningar över och så vidare. Det är också viktigt att komma ihåg att det som nämner i form av forskning handlar om energiforskning och miljöteknik. Regeringen tillför pengar på båda de områdena och gör det också möjligt via . Vi ska komma ihåg att det inte bara är som satsar på forskning. har hela området på energisidan där vi tillför och ökar resurserna. Där är många småföretag involverade. Samma sak gäller som också har ett program för småföretag. Det regeringen gör, sett i relation till vad den socialdemokratiska oppositionen anger, är att ha mer anslag till denna typ av forskning än vad Socialdemokraterna har. Till det ska läggas hela det program för småföretagsutveckling som vi har lagt fram. När företagen kan tjäna mer pengar och när man kan jobba mer med att utveckla sina produkter eftersom man har bättre marginaler finns det också ökade förutsättningar för företagen själva att göra saker och ting. Utöver det finns rådgivning som riktar sig till småföretagen. Där finns denna typ av utvecklingsprogram. Vi har strukturfondsprogrammen som finns inom de regionala tillväxtområden som också har olika program på området. Det är alltså inte så att småföretagen går lottlösa. När företagen jämför de enstaka förslag som Socialdemokraterna har med regeringens omfattande program för att stödja de små och medelstora företagen, också när det gäller forskning, är man utifrån företagarsynpunkt mycket nöjd med det regeringen gör. Det är de reaktioner som vi får. 58 (): Jag delar inte synen i det sista inlägget. Jag har fått den motsatta synen, särskilt från småföretagarna. Man är inte nöjd med regeringens politik. Det är mycket ord. Handlingen verkar inte alls hänga ihop med orden i ministerns vardag. 100 miljoner till småföretag är en jättestor och viktig summa för att de ska kunna fortsätta att vidareutveckla sina produkter. var ministern på konferens om innovation och teknologi i . Där lyfte ministern bland annat fram Forska och väx som en av regeringens stora satsningar, och detta bland annat för att man ska stödja exportinriktade småföretag så att de kan ta sig ut på marknaden. Vad menar ministern? Hur hänger ministerns resonemang ihop? Regeringen har försämrat för småföretagen. Ni har plockat bort 100 miljoner från framgångsrika Forska och väx. Ni har halverat anslaget till export- och investeringsfrämjandet, , som framgångsrikt har jobbat för att hjälpa småföretag med etablering på nya marknader. Ni har dessutom höjt arbetsgivaravgiften för landets småföretagare . Orden och den konkreta handlingen ute i småföretagarens vardag hänger inte ihop. Jag har funderat mycket på detta.