prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — Jag undrar: Vilka substantiella frågor tar regeringen upp i dessa processer? Jag kan ge ett tips. Privata vårdbolag i har rekryterat tusentals läkare och sjuksköterskor från och andra utvecklingsländer . En förutsättning för svenska , som driver 20 sjukhus i , är just denna rekrytering. Den offentliga vården i får inte ägna sig åt denna typ av rekrytering. Därför är företagen viktiga för rekryteringen från utvecklingsländerna. Det här tycker jag är något för regeringen att fundera över. Vem har ansvaret? Om den enskilde väljer att byta både land och arbetsgivare är det upp till den enskilde. Men vad tycker regeringen om att man bygger upp vårdstrukturer som leder till att vården i många av våra samarbetsländer dräneras på personal? Vad tycker regeringen om detta? Jag ser att socialministern är på väg i den här riktningen. 36 () replik: , för det första förstod jag inte riktigt frågan. Jag hör lite dåligt här framme, och det talades väldigt fort. För det andra har jag ännu inte tagit plats i regeringen, så jag har svårt att svara på vad regeringen skulle tycka i den här frågan. Förmodligen kommer jag aldrig att bli statsråd, men om jag skulle bli det ska jag återkomma i frågan. 37 () replik: Jag tycker att det är viktigt att i sin roll som ordförande i följer de europeiska diskussioner och samtal som redan pågår. ordförandeskap planeras ju inte som lämnar över ordförandeskapet. I de processerna, där man från sida kommer att prioritera Afrikafrågorna och planerar för ett toppmöte, är det viktigt att vi redan nu för in angelägna frågor. Jag menar att den dränering av vårdpersonal som sker genom upparbetade strukturer bortsett från att människor har rätt att välja arbetsplats och land är något som vi gemensamt måste fundera över. Kan vi föra in det i de diskussioner som det portugisiska ordförandeskapet nu har inlett? 38 () replik: Jag är medveten om att man i EU arbetar i ett treordförandeskapsperspektiv, alltså i en trojka. Om man för diskussioner som en svensk regering kan acceptera är vi självklart beredda att fortsätta ett sådant arbete. är en kontinent som regeringen vill prioritera, men någon ytterligare kommentar till resonemang har jag inte. 39 () replik: Jag konstaterar att och jag båda är intresserade av energins betydelse för utvecklingen i världen. säger att har andra marknader att vända sig till. Då återkommer jag till detta med gasledningen. Vi har pratat om att energiförsörjningen i skulle kunna handla om bilateral verksamhet. Jag menar att den måste vara gemensam, eftersom vi faktiskt har klimatmål som säger att vi ska minska mängden fossila bränslen och minska utsläppen. Du, , är ju ordförande i . Jag vill veta om du anser att energiförsörjningen och målet om att minska klimatpåverkan är en gemensam angelägenhet eller en fråga för enskilda stater och bilaterala överenskommelser. 40 () replik: Som framgick av mitt anförande är energifrågorna strategiskt oerhört viktiga för utvecklingen i hela världen. Det är klart att man måste hantera det i samverkan mellan olika stater, alltså på en bred basis. Jag tror att energifrågorna kommer att påverka våra liv in i minsta detalj framöver. Framför allt kommer de att få en militärstrategiskt stor betydelse. Vi kommer att få syssla mycket med energifrågor . Då gäller det att hitta energieffektiva system, för vi måste också mätta alla fattiga munnar och kroppar i världen. 41 () replik: Jag konstaterar att vi båda anser att energi är en viktig fråga, både vad gäller klimatet och vad gäller säkerhetspolitiken. Jag fick inget riktigt svar på om du anser att EU:s energiförsörjning är en fråga för EU, eller om den bara ska handla om bilaterala överenskommelser mellan länderna. Anser du att gasledningen är en fråga för EU, eller är den en fråga bara för och ? 42 () replik: Jag tänker inte gå in på diskussionen om gasledningen just . Det är inte en fråga för riksdag . Den kommer väl hit . Det är klart att energifrågorna i stort måste hanteras gemensamt inom unionen och inte bara inom unionen utan förmodligen i större sammanhang . 43 i (fp): besökte justitieutskottet den europeiska organisationen för åklagarsamarbete. Vid lunchen hamnade jag bredvid två äldre herrar en tysk åklagare och en holländsk domare. Det slog mig efter att vi hade pratat ett tag hur fantastiskt det faktiskt är: Här sitter en holländare och tysk och pratar med varandra! Relationen kunde ha varit en helt annan. Jag såg framför mig bilder av deras fäder, där den ene ockuperade den andres land. Vad gäller deras farfäder låg de antagligen i skyttegravar och siktade på varandra med gevär. Den europeiska unionen har verkligen lyckats med att bryta vår krigstyngda historia. Men vi kan inte ta för givet att detta ska vara för evigt, utan det gäller att värna den organisation som är . Därför är det så bra att vi nu har en ny regering i . Alliansen vill inte bara att ska vara medlem i EU utan också att aktivt stärker EU och tillhör dess inre kärna. Det är att ta ansvar, ha visioner och visa ledarskap. Svenska folket röstade bort den regering som misskötte vårt samarbete med EU och oftast talade illa om det här hemma. Precis som socialdemokraterna saknar en jobbpolitik saknade de en EU-politik. Det var härligt i att höra både svenskar och andra säga att de verkligen har märkt av hur de svenska ministrarna nu närvarar i EU-samarbetet. Vi behöver ett fungerande EU inte för att göra allt men för att lösa det som vi inte klarar av själva. Jag tänker framför allt på tre frågor där vi verkligen behöver EU. Det första gäller klimathotet. Det andra gäller hur vi ska få till stånd en värld med fred och respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Det tredje gäller att vi ska kunna bekämpa den organiserade brottslighet som breder ut sig även i vårt land och med förgreningar runt om i världen. Vi behöver verkligen EU. Samarbetet utvidgas med alltfler medlemmar. Det är mycket positivt både för oss och för dem. Vi säkrar demokrati, marknadsekonomi och respekt för mänskliga rättigheter i de länder som kommer med i EU. Att fler länder blir medlemmar i , och dörren bör stå fortsatt öppen för fler, innebär också svårigheter att komma överens och fatta beslut. När det är 27 länder är det svårt att med enighet kunna komma till beslut. I bästa fall blir besluten urvattnade och i värsta fall blir de inte ens fattade. Därför behöver vi det nya fördraget. Det stoppades i frysboxen när det blev nej i och . ska det tinas upp under det tyska ordförandeskapet, och man ska försöka att komma vidare i frågan. Två länder sade nej, men 16 länder har sagt ja och 7 länder avvaktar, däribland . Men egentligen avvaktar inte vi i . Det är bara en formell sak att vi avvaktar. I realiteten finns en bred majoritet i riksdag som är för fördraget. Regeringen vill att ska tillhöra EU:s inre kärna. När jag hör ordet kärna tänker jag på en frukt eller grönsak. Om man ska likna EU vid någon frukt eller grönsak ser jag gärna en soluppvärmd röd tomat. Likt EU har tomaten en kärna som består av många små olika kärnor. Regeringens målsättning innebär som jag ser det att vi ska vara närvarande i alla kärnor och vara beredda att kompromissa för att stärka EU. Vi ska inte plocka russinen ur kakan utan verkligen vara med överallt och vara beredda att kompromissa. Jag tycker att det är mycket bra. Som liberal vill jag att ska tillhöra alla kärnorna. Jag ser vissa områden där regeringen behöver tänka om lite grann. Ett sådant är rättssamarbetets kärna. Det vore väldigt positivt om regeringen kunde vara beredd att driva på för att majoritetsbeslut ska användas inom rättsområdet och att vi inte ska hålla fast vid enhällighet på detta område. En annan kärna som det är viktigt för att ska tillhöra är det ekonomiska området och euron. Folkomröstningen sade nej. Det sades i debatten då att vi inte kommer att ha en ny folkomröstning förrän tidigast . Det finns anledning att ompröva beslutet. Allt fler länder går med i både EU och eurosamarbetet. bytte till euro . och även är på väg och kanske även . redovisade en studie som visade att genom att stå utanför eurosamarbetet har förlorat i förlorade export- och importintäkter. är väldigt många arbetstillfällen. Det finns all anledning att ta frågan i förnyat beaktande. Vi ska inte ha en ny folkomröstning , men varför inte i samband med valet? behöver gå med i eurosamarbetet. Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om . Jag har besökt landet och har sett hur förtrycket hårdnar. har länge i krävt ett ökat engagemang från och EU:s sida. Det är oerhört glädjande att se att ska öppna en ambassad i och att vi ska öka biståndet till . Det är någonting som Socialdemokraterna ofta utlovade men aldrig genomförde. 44 () replik: Vi har fått den utrikespolitiska debattens största folkpartistiska nyhet presenterad, att man ser tomaten som den stora symbolen för EU. Jag måste säga att det i mina ögon är en lite märklig tomat. Tomaten, denna mjuka grönsak, står ju ofta för motståndet. Jag noterade också det som var frånvarande i tal här . lyfte man inte fram , och folkmordet i nämndes inte. Var det bara retorik när talade om folkmord i före valet? Regeringen har , som vi har hört i deklarationen, definierat ned folkmordet till lidande. Först var det folkmord, sedan kris och lidande. Utrikesminister definierade det som hände i som folkmord. Ögonen riktar sig fortfarande mot detta regionala område. är en del av . Problemen är inte lösta. Vi har fortfarande anledning att konstatera att hundratusentals liv skördas och människor har drivits på flykt. Det är viktigt att vi fortsätter engagera oss för . Men vart tog engagemang för vägen när blev en del av regeringen? Varför har folkmordet reducerats till lidande i dagens debatt? 45 i (fp) replik: Först och främst vill jag säga att mitt anförande inte bara handlade om tomater. Jag tycker att tomater är väldigt goda, särskilt om de legat framme i solen och inte förvarats i kylskåp. Det viktiga jag tog upp i mitt anförande var EU-frågorna. Vi har en engagerad regering som sysslar med detta, till skillnad från den socialdemokratiska regeringen. Det är viktigt att vi börjar diskutera EU-frågorna i hela samhället. Med regeringens ledarskap kommer debatten och diskussionen om hur viktigt EU är också att få fotfäste i de breda befolkningslagren i . frågade om och . De frågorna togs upp av min kollega . Det är väldigt tydligt var står i de frågorna. Jag leder tvärpolitiska som kämpar för att han ska bli fri. har , och det gjorde också, hävdat att vi måste agera för att stoppa folkmordet i . 46 () replik: Det är viktigt att vi är väldigt klara på den här punkten innan vi lämnar kammaren. Ska jag uppfatta det så, vilket jag gör när jag tolkar vad säger i sin replik, att folkmordet i är ett folkmord för ? Det var ett epitet och en beteckning som bara var viktig när man var i opposition. är det inte ens längre en kris, vilket vi såg i regeringsdeklarationen. I utrikesdeklarationen är det nu ett lidande. Står bakom det? Är det politik? Jag vill veta det från som har varit engagerad i den debatten. Jag uppskattar att få ett svar även från i nästa replik. 47 i (fp) replik: Från sida anser vi att det är ett folkmord som sker i . Vi har så klart en alliansregering där vi gör vissa kompromisser. Men jag vet att våra alliansbröder och allianssystrar ser lika allvarligt på situationen som vi. Oavsett vad man ger det för epitet är det ett fruktansvärt lidande. Det är mördande och massvåldtäkter. Vi i alliansregeringen är överens om att försökta stoppa detta. Detta engagemang från regeringens sida är vällovligt. Jag har stora förhoppningar med den utrikesminister vi har att också nå framgångar i den frågan. Det är riktigt som säger: Jag har varit engagerad vad gäller folkmordet i . Det var jag väldigt mycket för att den förra socialdemokratiska regeringen gjorde för lite för att stoppa folkmordet. Den hänvisade bara till FN och gömde sig bakom AU när vi alla faktiskt har ett ansvar. 48 () replik: Det är ganska tydligt att det finns olika ingångar i den här utrikespolitiska debatten. Den socialdemokratiska skuggrapporten eller skuggdeklarationen heter En rättvis värld är möjlig. Samtliga borgerliga företrädare fokuserar på eller till och med på EU som kärnan för utrikespolitiken. Jag blir lite upprörd , så jag ska försöka koncentrera mig. Men det här är föraktfullt. Man kan vara föraktfull mot den socialdemokratiska regeringen, men att vara föraktfull mot det svenska folket tycker jag är lite tragiskt. Man sopar bort en folkomröstning med så djupt engagemang och så viktiga debatter som den vi hade om medlemskapet i en valutaunion. Man säger: Ja, ja nu går vi vidare. Men ska vi fördjupa samarbetet? De människor jag mötte sade ett klart och tydligt nej till ett valutasamarbete av politiska skäl och inte av någon rädsla för , som man ibland kan få utmålat för sig. Jag vill uppmana att be om ursäkt. 49 i (fp) replik: Jag tänker definitivt inte be om ursäkt för min åsikt. Den är att eurosamarbetet är oerhört viktigt för . Svenska folket sade nej 2003, men omständigheterna har ändrats. Jag tycker att det vore föraktfullt att inte ge svenska folket en chans att ta en förnyad prövning av frågan. hade vi inte 27 länder i EU-samarbetet. Det är en helt ny situation. Det är ett helt nytt EU som vi har . Fler länder är på väg in i eurosamarbetet. Vi kan också numera bedöma de negativa effekterna av att vi stått utanför. i uteblivna export- och importintäkter det är många arbetstillfällen. Jag har inte läst er skuggrapport. Men jag blir lite orolig, för jag antar att det inte står så mycket om EU där. Det bekräftar bara det som har varit problemet med socialdemokratin: Ni har inte tagit EU-samarbetet på allvar. Man måste vårda detta. Jag träffade som sagt två domare. Man kan inte ta freden för given. Vi måste och ständigt arbeta för att stärka det europeiska samarbetet. 50 () replik: Man kan inte heller ta mättnaden för given. Vi vet att det är massor med människor som svälter i världen. Vi i gör en viktig insats med ett bistånd som även i den här budgeten nådde i rambistånd. Men 1 ½ miljard trollades bort genom någon budgetteknisk fint på . företrädare säger: Nej, så där ska det inte vara nästa gång. Det där visste vi inte riktigt om, och tror vi att det bara är en tillfällighet. Så säger man. Men när man går tillbaka till det som är och den borgerliga alliansens utgångspunkt, nämligen i allt väsentligt, ser man att en tredjedel av det samlade biståndet både EU-biståndet och det bilaterala biståndet från medlemsstaterna försvinner på det här sättet. De försvinner antingen via avskrivningar för gamla skulder eller på gränsen till Dacbistånd eller militärt bistånd. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Tycker du att det här är ett bra sätt att samordna en gemensam europeisk politik? Ska vi har mer av borttrollning av humanitärt bistånd i nästa budget? 51 i (fp) replik: Jag tycker att det är olyckligt att göra som gör, det vill säga att mena att det finns ett motsatsförhållande mellan att vara engagerad i och att bry sig om den övriga delen av världen. Jag tycker att detta går mycket väl ihop; det går hand i hand. är det första parti som verkligen har stått på barrikaderna för att vi ska ha ett stort bistånd. Men om vi ska få bättre villkor för fattiga och förtryckta människor runt om i världen så behöver vi ett starkt EU. som ett litet land kan inte självt se till att ge dem fred för det är vad som verkligen behövs om man ska utrota fattigdom. Det behövs också respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Det är någonting som vi inte kan hjälpa de här länderna med om vi inte samarbetar inom EU. EU kan vara en fantastiskt stor och stark kraft för det goda i världen, som mänskliga rättigheter. Det är någonting som vi måste använda oss av. Därför ser jag att man kan vara engagerad både i och i omvärlden. Det går hand i hand. 52 () replik: säger att hon är stolt över att ha en regering som är aktiv i EU-politik. Vi ska tillhöra EU:s kärna. Utbildningsminister var på möte i går. Han skulle inte åka på nästa möte. Vi hade en diskussion om EU:s deklaration om EU:s framtid för en månad sedan. Enligt återrapporten till sade den svenska ministern ingenting, medan andra ministrar sade att det var en vansinnig process. I återrapporten skrev man till och med completely crazy. Det är ganska starka ord. Vad sade den svenska EU-ministern? Är det vad kallar att tillhöra kärnan och vara aktiv? Nej, att vara aktiv i EU-politiken är också att ta ställning och ifrågasätta saker. Vi vet att den svenska opinionen är kritisk till EU. Den tycker inte att vi ska ge mer makt åt EU. Kan inte säga något om det? 53 i (fp) replik: Jag ska säga något om det som inledde med, nämligen detta med att vara aktiv och säga något. berättade att hade suttit tyst på ett möte medan andra kritiserade. Antagligen var det så att var tyst eftersom hon helt enkelt höll med. När jag var i med fick vi höra att EU-samarbetet har ändrats mycket. Det innebär att sedan det blev 27 medlemsländer kan varje land inte yttra sig, det tar . Man har märkt en radikal kulturförändring, där avsevärt färre länder yttrar sig. Då blir det också mer effektivt. Man kan inte efter ett ministerrådsmöte dra slutsatsen att inte är aktiv. Hon är den bästa EU-minister vi någonsin har haft; var i princip aldrig närvarande i . Inte nog med det, hon har också inlett ett arbete med alla län för att åka runt och prata och diskutera EU och föra ut EU-frågorna i hela . 54 () replik: Svaret är att inte ska yttra sig i EU. Vi ska sitta som en ja-sägande nickedocka och låta andra stater diskutera EU:s framtid. Jag skulle vilja ha en regering som pratade om EU:s framtid i ett öppet perspektiv och inte bara centrerat till dagens EU. Dagens EU är inte framtidens EU. Det kräver nya utmaningar och nya infallsvinklar, och borde faktiskt vara med i diskussionen om framtidens EU. Jag tycker inte att EU ska ha mer makt. Men jag inser att vi nog kommer att få vara med i EU till. Den stora omvälvningen i tal var att vi ska öppna för en ny folkomröstning om euron . Var är respekten för svenska folkets åsikt? Vi har haft en folkomröstning om detta. Det var ett politiskt och ideologiskt ställningstagande att vi inte ska vara medlemmar i . Jag hoppas att kan acceptera detta beslut. 55 i (fp) replik: säger att regeringen bara kommer att vara ja-sägare. Det tror jag inte alls. Det viktiga är att om vi vill tillhöra EU:s inre kärna och bidra aktivt till EU-samarbetet måste vi också kompromissa, ibland säga ja och ibland säga nej. Man kan inte göra som vill, det vill säga lämna hela EU och vända det ryggen. Det är inte framtid. Jag tror inte att det i något annat land finns stöd för den vision som har för framtiden. Jag tycker ändå att kan ge regeringen ett erkännande. Vi har en seriös regering som på allvar vill diskutera EU-frågorna på ett öppet sätt med svenska folket och i riksdag och som vill ta sig an framtidsutmaningar såsom klimathotet, den globala brottsligheten och hur vi ska uppnå en fredlig värld framöver. 56 () replik: Jag tror att jag kan lugna på en punkt. Eurocentrismen är lika fördelad mellan den påstådda socialdemokratiska oppositionen och regeringsmakten. Lyssnade man på anförande tidigare kunde man notera att det var EU som skulle göra nästan allting här i världen. Där delar jag den tidigare inlaga som bidrog med om att det är ganska likt i ganska mycket mellan det som påstås vara opposition och det som är regeringsmakt. Jag ska ge chans att säga något mer om EMU-folkomröstningen. Det är klart att man kan begära nya folkomröstningar. Visst måste vi kunna ta ställning igen om verkligheten förändras. Men står det i så fall inte högre på dagordningen att ställa frågan om EU-medlemskapet? Den folkomröstningen skedde . Varför är den frågan, som det framstod alldeles , så fullständigt otänkbar för ? Frågan om EMU vill hon däremot gärna ställa till folket igen. Är det bara de gånger som inte håller med om resultatet som vi ska rösta igen? 57 i (fp) replik: Jag kan hålla med om att Socialdemokraterna i mångt och mycket, precis som vi, är väldigt positiva till EU-samarbetet. Men jag hade önskat att den förra regeringen rakryggat hade vågat stå upp för detta genom aktiv handling, genom att delta i och inte, som , bara vara närvarande en av tolv gånger. Jag tror att och mycket väl kan ha spelat en roll här eftersom ni var stödpartier till den regeringen och era partier är stora EU-motståndare. När det gäller en folkomröstning om euron tycker jag att när situationen förändras i omvärlden är det helt rimligt att svenska folket, vi alla, inte ska vara bundet av ett beslut som vi fattade under helt andra förutsättningar. Som jag sade är EU helt annorlunda. har vi 27 medlemsländer, och fler och fler går med i eurosamarbetet. 58 () replik: Just det, och därav min fråga som ännu är obesvarad. EU är helt annorlunda. Borde vi då inte kunna folkomrösta om medlemskapet likaväl som om medlemskapet i den ekonomiska och monetära unionen? Det var väl det som var huvudfrågan? Det blir problematiskt om man vill använda demokratin i form av folkomröstningar när omröstningarna har gått en emot som man alltid accepterar dem när de har gått i ens egen riktning. Jag kan mycket väl se att vi kommer att behöva en folkomröstning om EMU igen. Då kommer Vänstern tillsammans med progressiva krafter och breda folklager i det här landet att segra en gång till. Men varför är det så omöjligt att tänka sig en ny folkomröstning om EU-medlemskapet för ? Svara nu på den frågan! Är folkomröstningar någonting som bara ska användas när man ska ändra folkets beslut när de har röstat fel enligt den egna personliga uppfattningen? 59 i (fp) replik: Man kan ha många diskussioner om när en folkomröstning är lämplig eller inte. Jag tänker inte stå här och driva att vi ska ha en folkomröstning om EU-medlemskapet. Den frågan får själv driva med lite bra argument för varför situationen har ändrat sig. Det finns en grundläggande skillnad mellan frågan om EU-medlemskap och frågan om medlemskap i eurosamarbetet. Medlemskapet i eurosamarbetet är i grunden en teknisk fråga om valuta, men EU-medlemskapet handlar om vilka länder vi över huvud taget ska samarbeta med. Det är två helt olika grundläggande frågor. Jag tycker att det finns anledning att återkomma till frågan om euron. Det är en teknisk fråga som enbart handlar om vår valuta. Jag vill återupprepa att jag anser att vi inte kan vara bundna av ett folkomröstningsresultat som kan behöva omprövas när omvärlden har förändrats så mycket genom fler EU-medlemmar och fler medlemmar i eurosamarbetet. Vi ser nu att vi har förlorat på att stå utanför. 60 (): Smaka på orden i citatet: Det var en politik som i allt väsentligt tjänade oss väl. Det är hämtat ur den utrikesdeklaration vi nu har fått ta del av i kammaren. Så kan man beskriva hur en av de sista spikarna i neutralitetspolitikens och alliansfrihetens kista nu slås in. Det är väl värt att påminna kammaren och dem som läser debatten i efterhand om att de första spikarna i alliansfrihetens och neutralitetens kista inte alls spikades av borgerliga företrädare utan i allt väsentligt av socialdemokratiska utrikesministrar och statsministrar. För den som kunnat följa debatten har glidningen i ord och uttryck varit tydlig och klar. För alla oss som har tyckt och fortsatt tycker att neutralitet och alliansfrihet är den bästa vägen att säkerhetspolitiskt garantera att inte dras in i konflikter och att förhindra utökade konflikter i världen finns det anledning att ifrågasätta den borgerliga regeringens fullföljande av det Socialdemokraterna har inlett. Det vi nu ser i den utrikespolitiska deklarationen är snarare välkomnandet av närmandet till Nato, en militärallians som har många konflikter och många döda på sitt samvete. Det är ett välkomnande av EU:s militarisering i när många av oss hoppades att sammanbrott skulle innebära färre militärallianser och färre vapen i vår värld.