prot · GV0935 · 2007-12-03 00:00:00 — Det handlar om att bygga upp rättsväsendet, om att bygga upp polisväsendet, om att ge dem möjligheter att odla andra grödor än narkotika som är ett stort problem och som den militära insatsen inte kan göra så mycket åt. De kan inte narkotikaspana eller beslagta narkotika. Det handlar alltså om andra insatser när det gäller uppbyggnad, och det är stora svårigheter att komma till i och göra den här uppbyggnaden. Men vad gör för att fortsätta det arbetet och för att fortsätta att se till att det blir förutsättningar för något slags förändring i som är uthållig på lång sikt? Sedan har det varit en diskussion om vad som händer med de krigsfångar som tas i . Amnesty har kommit med en rapport om att de utsätts för tortyr när man lämnar över dem till de afghanska myndigheterna. Hur ser på det? Vad gör för insatser för att det här inte ska ske? Man ska ju lyda under de rättsregler som finns när det gäller krigsfångar. Och hur ställer sig den svenska Försvarsmakten till det här? 20 () replik: Ja, när det gäller den sista frågan är jag inte riktigt säker på att det finns några mycket goda och heltäckande svar. Om ett demokratiskt lands soldater omhändertar en person i eller eller var som helst och överlämnar den personen till nationella myndigheter och personen i fråga sedan råkar ut för någonting tror jag inte att vi har något universalrecept som kan skydda oss från eventuell kritik på den här punkten. Däremot kan man göra en massa saker för att minska riskerna. En del som ISAF gör i är att man har en överenskommelse med bland annat Internationella Röda Korset där man säger att om ett ISAF-land griper en person eller om ett ISAF-land är närvarande när en person grips av den nationella polisen ska man rapportera in namnet på den personen till Röda Korset för att möjliggöra en uppföljning av den enskildes situation. har rätt i att gör ett bra jobb i . Det är viktigt för oss att konstatera att det gör 36 andra länder också. Det viktigaste är att helheten fungerar. är inne och nosar på en av de svårigheter som finns beträffande . Det är att det västerländska samhället satsar ojämförligt mycket mer resurser på den militära närvaron än på bistånds- och utvecklingsinsatser. satsar vi cirka sju gånger mer på de militära resurserna än på bistånd. Jag tillhör dem som tror att det måste förändras om vi på lång sikt ska hitta en bättre utveckling för , vilket, , är en förutsättning för att vi ska kunna avbörda oss ansvaret för deras säkerhet. har haft en vacklande inledning i , men, som jag uppfattar det, vidtar man nu många åtgärder för att snabbt förbättra det svenska arbetet där nere. 21 () replik: Vi ska fortsätta att prata om internationella insatser. Regeringen har planer på att kontinuerligt ha ca 2 000 personer ute. Det är det som är framtiden. Vi har också deltagit i och startat en battle group, en nordisk battle group. Den innehåller över 2 300 personer. Skillnaden mellan en battlegroup och andra insatser, exempelvis i , är att den förra bygger vi upp själva. Vi ska ansvara för transporter och helheten i hela gruppen tillsammans med några andra länder, till skillnad från Tchadinsatsen till exempel där det är som bygger upp den, och vi deltar med 200 soldater, kanske också 30 innan som åker dit om de nu får komma dit. Hur tänker sig fortsättningen på sådant här? Det har stått två parallella grupper i beredskap , alltså fyra grupper under det här året. kommer och att stå i full beredskap att åka till ett land. Battle groups är omgärdade av en massa regler. när det behövs folk i kan man inte ta av någon battle group och sätta in, utan man måste ta andra människor. Hur tänker man sig att vi ska kunna åka ut i världen och göra insatser om de här länderna inte vill ha västerländska styrkor? Det visar sig i . Det kan visa sig i att de inte vill ha västerländska styrkor. I vill man ha afrikanska styrkor. Man vill ha styrkor från andra länder. Hur ska vi kunna förverkliga möjligheten att åka ut på insatser om vi inte blir efterfrågade? Blir det inte då en total felsatsning om vi bara satsar i den här riktningen och inte försöker ställa om försvaret till mer civil verksamhet? 22 () replik: Om man vill ha mer civil verksamhet tycker jag inte att man ska ställa om försvaret. Då tycker jag att man ska bygga en civil verksamhet. Jag har lite svårt att förstå det tänkande som har att vi behöver ha många soldater, många värnpliktiga för att ta hand om en allt sämre miljö här hemma. Då ska man inte bygga det på den militära grunden. Då ska man ta fram miljötrupper eller miljöhemvärn eller vad det nu är man anser att man behöver. är 2 700 personer. Det är en enorm kraftansträngning för den svenska försvarsmakten. är inne på vad som händer om det inte blir en insats. Min tro är att det kommer att bli ett väldigt antiklimax om det inte blir någon form av insats. planerar Försvarsmakten ändå för att om man inte kommer ut ska man kunna göra insatser genom att fylla ut de pågående internationella insatser som man har i övrigt. Om det inte blir en insats för denna battlegroup eller huvuddelen av den tror jag att vi alla måste ta oss en verklig funderare innan vi ger oss in på den typen av projekt. Vad vi de facto gör är att vi minskar alternativt avstår från pågående fungerande insatser till förmån för en beredskap. Jag tyckte ändå att denna battle group den här gången hade en viktig funktion i det att den blev en murbräcka för omställningen av det svenska försvaret, inte minst eftersom samtliga förband i grundorganisationen varit involverade. Det har hjälpt oss att bli mer expeditionära, mer förberedda för de internationella uppgifterna. Kommer västerländska fredssoldater att behövas? Min bild, och jag tycker att jag följer det ganska noga, är att efterfrågan är i det närmaste oändlig. Vi skulle kunna vara i ett dussintal länder till i om vi bara hade manskap och resurser för det. Tyvärr måste vi prioritera. 23 (): Försvaret och dess budget är för oss kristdemokrater en mycket viktig fråga. Försvaret av nationen mot yttre hot är statens grunduppgift. Därför är anslaget till försvaret ett av de viktigaste och bör således vara ett av de mest prioriterade, anser vi. För oss kristdemokrater är trygghet och säkerhet centralt, inte bara i de små gemenskaperna som i familjen och trygghet på gator och torg. Säkerhet är också trygghet från att bli attackerad av fientligt inställda makter eller organisationer som av en eller annan anledning vill attackera . Utgångspunkt för den kristdemokratiska försvars- och säkerhetspolitiken är varje människas rätt till liv och värdighet. Försvarets primära uppgift är att bidra till fred, frihet och säkerhet för människor i vårt land men även att solidariskt bidra till en fredlig utveckling i omvärlden. I takt med globaliseringen byggs svensk säkerhet i allt högre grad bakom våra territoriella gränser. Därför är det glädjande att under alliansregeringen nu ökar sitt deltagande i internationella insatser för fred och säkerhet. Försvaret är viktigt att prioritera även i fredstid, då hot som kan drabba ett land och vårt folk även kommer att äga rum i fredstid. Detta gäller allt från naturkatastrofer till terrorism. Utvecklade länder som måste konstruera robusta samhällsskydd som tar sin utgångspunkt även i icke-militära resurser. Samhällets ökade användning och beroende av elektricitet, telekommunikation och informationsteknologi innebär att svåra störningar på dessa områden snabbt kan medföra allvarliga konsekvenser för samhällets funktion. Skydd mot sårbarhet och beredskap inför det oväntade är ett måste för upprätthållandet av vårt teknologiskt avancerade samhälle. Försvarsmakten ska ha en sådan styrka, sammansättning, beredskap och gruppering att den också kan verka krigsavhållande vid säkerhetspolitiska kriser, i närområdet och i världen. Utan säkerhet ingen utveckling, och ingen utveckling utan säkerhet. Därför måste vi ha ett bra försvar, ett modernt försvar och ett kompetent försvar. Framtiden ser ganska ljus ut , men det är omöjligt att veta hur världen ser ut . Vi behöver därför ett bredare perspektiv på hot och utmaningar och ha en samlad syn på säkerhetsarbetet. Vi går från en snäv syn på vårt försvar till en bred syn på säkerhet. Det försvar som vi skapar ska hantera omvärlden med dess osäkerheter om kanske 5 eller . Därför behövs ett långsiktigt och problematiserande perspektiv i all säkerhets- och försvarspolitisk verksamhet och beslutsfattande. Okloka nedskärningar blir något som våra barn får betala för . Ett vidareutvecklat materielförsörjningssystem måste i huvudsak bygga på Försvarsmaktens behov. I den genomförandegrupp som regeringen har aviserat bör även representanter för försvarsindustrin ingå för att även här ha en bredare syn på säkerhet. För att fortsätta att utveckla ett modernt och flexibelt insatsförsvar finns ett behov av fortsatta reformer för personalförsörjningen. Regeringen har tagit initiativ på detta område, och det är positivt. tycker att vi bör ha ett brett politiskt samförstånd på detta område. har alltid värnat frivilliga gemenskaper och känner således extra varmt för hemvärnets och frivilligorganisationernas uppdrag. Hemvärnets och dess nationella skyddsstyrkors viktigaste uppgifter är att bevaka, skydda, ytövervaka samt stödja det civila samhället. Alla hemvärnsförband utbildas därför för att kunna lösa dessa uppgifter. Utöver dessa tillkommer ett antal tilläggsförmågor som bara vissa förband behöver ha. Enheter som har andra och kanske svårare uppgifter än huvuddelen måste därför utbildas och öva fler timmar. vill jag på ett särskilt sätt lyfta fram alla de män och kvinnor som tjänstgör i hemvärnet, och jag vill tacka dem för den insats de gör. I den budgetproposition vi diskuterar slår vi fast hemvärnets omfattning till 60 hemvärnsbataljoner, utspridda över hela . De har ett nationellt perspektiv, och de bidrar till allmänhetens delaktighet i försvaret. Hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna bör i högre grad utvecklas till en krishanteringsorganisation. Med detta vill vi i alliansen visa att vi fullföljer försvarsbeslut och att vi står fast vid de inriktningar som hemvärnet har och den utveckling som finns där. Jag utgår från att Försvarsberedningens fortsatta arbete med att ge förslag för det militära försvarets inriktning även omfattar hemvärnet och frivilligorganisationerna. Dessa kan då utvecklas till ett bra samhällsförsvar på nationell basis. Jag håller med rikshemvärnschefen som skrev att hemvärnet har hög beredskap, motivation och förmåga, är kostnadseffektivt och verkar i såväl fred som kris och krig. Hemvärnsmännens och hemvärnskvinnornas insatser under sommarens översvämningar visade detta. Åtskilliga hemvärnssoldater var engagerade i att mildra verkningarna och visade sig vara en pålitlig och tillgänglig resurs även i samhällets civila krishantering. klarar sig inte utan hemvärnet. Det militära försvaret i alla dess former är ett instrument för att upprätthålla och skydda de grundläggande värden som vi delar med många andra länder. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 24 Försvarsminister (): Försvaret har den dubbla uppgiften att värna territoriella integritet och sprida fred och säkerhet i världen. Uppgifterna är två sidor av samma mynt, och de är ömsesidigt förstärkande. När vi dimensionerar försvaret är förmågan till internationella insatser en väldigt viktig aspekt. Den erfarenhet som internationella insatser ger stärker förmågan att också värna territoriella integritet. Ofta präglas försvarsdebatten av att man jämför dagens försvar med gårdagens hotbild. Det är svårt att se militära hot av den gamla typen mot , och en sak är tydlig: Uppstår nya hot blir de just nya, och vi möter dem bäst i internationell samverkan. kommer Försvarsberedningens säkerhetspolitiska omvärldsbeskrivning och analys. beslutade jag om ett nytt uppdrag till Försvarsberedningen att gå vidare och utreda inriktningen för försvaret med utgångspunkt i rapporten. Tillsammans med Försvarsmaktens perspektivstudie utgör detta underlag för en proposition om försvarspolitiken under . Därutöver kommer genomförandegruppen i försvarsmaterielfrågor, ledd av min statssekreterare, att se över och modernisera materielförsörjningsstrategin såväl som bereda underlag för beslut också i enskilda projekt så att det sker i ett sammanhang. I alla dessa processer ska potentialen för ett fördjupat samarbete med våra nordiska grannländer finnas med. Det är ett av de intressantaste försvarspolitiska spåren . samarbetar vi i internationella insatser och i materielprojekt, men potentialen är betydligt större än så. I en rapport från norska och svenska ÖB som inkom till de båda ländernas försvarsdepartement föreslås tänkbara samarbetsområden, till exempel inom materielanskaffning, underhåll, övning och utbildning. kommer vi att genomföra en motsvarande studie med , och frågan har också gått till . Samarbetet med är på intet sätt begränsande för samarbetet med övriga nordiska länder. Full transparens råder. Det är däremot inte nödvändigtvis så att de samarbetsområden som föreslås med automatiskt kommer att vara desamma som för andra länder. Samarbetet måste inte nödvändigtvis utvecklas enbart på nordisk basis utan kan med fördel utvecklas bi- eller trilateralt, allt utifrån identifierade behov. De nordisk-baltiska länderna har valt olika säkerhetspolitiska vägar. är inte medlem i EU men medlem i Nato. och är medlemmar i men inte i Nato. och de baltiska länderna är medlemmar i båda organisationerna. Däremot är inte med i EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete ännu, får man väl säga . De enda av våra grannländer i den här kontexten som är med i hela den europeiska säkerhetsordningen är , och . Dessa vägval utgör tavlans ram för vårt samarbete, men inom denna ram kan vi tillsammans lägga till mycket av färg, djup och detalj i målningen. Ett ökat samarbete med våra grannländer skulle ge bättre förutsättningar för långsiktig ekonomisk och operativ balans i försvaret. Bredden och djupet i vårt samarbete har aldrig varit större. Vi går vidare och söker finna en gemensam nordisk-baltisk lösning och ett gemensamt ansvarstagande för Medivac-situationen i . har tre toppmoderna helikoptrar till förfogande efter NBG:s beredskapsperiod. har beslutat att sända tre egna helikoptrar. Frågorna vi ska svara på är: Kan vi poola dem tillsammans för ökad tillgänglighet och uthållighet? Kan vi finansiera dem tillsammans för att skapa en bättre närvaro och en högre kvalitet på det medicinska stödet i den samlade Afghanistaninsatsen? är ett centralt koncept både för förnyelsen av det svenska försvaret och för förmågan till internationella insatser. Arbetet med stridsgruppen är och har varit en central del i omställning från invasionsförsvar till insatsförsvar. NBG är ett förband där fem länder deltar. Det omfattar 2 850 soldater, varav bistår med ca 2 350. NBG ska vara i beredskap från för en eventuell EU-insats. NBG dras med vissa beklagliga förseningar på materielsidan, men sammantaget är arbetet mycket framgångsrikt och en källa till stolthet för försvaret och departementet. Redan nu har samtliga deltagande länder anmält intresse av att vara med igen 2011. Av mina kolleger beskrivs NBG som den bäst förberedda stridsgruppen i EU. deltar ca 800 svenska män och kvinnor i fredsfrämjande insatser i världen, till exempel i Kosovo och i . Inräknat de aviserade insatserna i och är det över 1 000 personer. De internationella insatserna syftar till att ska förbli en nettoexportör av fred, säkerhet och stabilitet i världen. Regeringen har föreslagit en kraftfull ökning av finansieringen av internationella insatser. har budgeten ökat med 600 miljoner, tillförs ytterligare 100, och 2009 blir tillskottet 650. Vi är i ett läge där vi går från 1 ½ miljard i denna finansiering av internationella insatser till 2,8 miljarder, nästan en fördubbling . I finansplanen finns också inskrivet en möjlighet att använda en del av de medel som frigörs av materielbesparingar för internationella insatser. utformar inriktningen och storleken på styrkebidragen efter situationen på plats och utvecklingen i världen. Vi ska vara där vi bäst bidrar till att lösa uppgiften. Insatsernas uppgift, risk och längd varierar. Vi har varit i . Vid andra insatser kan det handla om ett fåtal månader. Låt mig säga med alliansens företrädare att vi är stolta över hur svensk personal agerar internationellt. Förutom militära färdigheter och förmåga att lösa uppgiften är svensk trupp välkänd för att möta civilbefolkning på ett öppet och respektfullt vis. Det är i sig stabiliserande, och det underlättar det militära uppdraget. Vi menar från alliansens sida att det finns all anledning att bättre lyfta fram värdet och vikten av svensk personals internationella insatser. De bidrar till att exporterar fred, och de bidrar till att handfast förbättra situationen för människor i utsatta lägen. Internationell tjänstgöring är på många sätt belönande, men det kan också vara förenat med personligt risktagande. Ökad erkänsla för utförd insats är verkligen påkallad. Vi befinner oss nu i en övergång från invasionsförsvar till insatsförsvar. förberedde sig för att möta den yttersta av utmaningar som dessbättre aldrig kom. deltar svenska soldater löpande i internationella insatser också med betydande inslag av risk. var inte bara militärt alliansfritt utan också politiskt neutralt. Det fanns då en poäng med egenutvecklad materiel för specifikt svenska behov. Det stärkte vårt oberoende. ser världen annorlunda ut. Vi är politiskt allierade med EU, vi bygger säkerhet tillsammans med andra inom ramen för FN, EU och i nära samverkan med Nato i internationella insatser. utpekas av Nato som det viktigaste partnerlandet för organisationen på grund av vår vilja och förmåga till kvalitativa internationella insatser. Internationell samverkan ställer nya krav både på försvaret i sin helhet och på materiel. Därför ska materielförsörjningsprocessen anpassas till försvarets nya uppgift. Materielen måste kunna fungera tillsammans med andra länders materiel. Vi måste undvika att alltför mycket binda upp stora resurser i långsiktiga projekt, eftersom det då begränsar möjligheten att snabbt komplettera materiel för internationella insatser. De principer som ska gälla är att vi i första hand ska köpa färdigutvecklad materiel. I andra hand ska vi utveckla tillsammans med andra. I tredje hand ska vi egenutveckla. Dessa principer är och den förra regeringen. Skillnaden är att den här regeringen har kraft att verkställa dem. Det avgörande är att materielförsörjningen utgår från försvarets behov och att det är kostnadseffektivt. Den som vill värna ett starkt försvar måste tillse att varje skattekrona används på ett ansvarsfullt sätt. Det är bakgrunden till att regeringen i budgetpropositionen anvisar att materielanslaget ska minska med 350, 620 respektive 980 miljoner de kommande tre åren. Det är bra med en bred samsyn i omvärldsbeskrivning och analys, som Försvarsberedningen arbetat med. Det är bra om detta kan bära mot en samlad syn på försvarets framtida inriktning. Det vore bra med en samlad syn på rekryteringen som är en avgörande fråga för Försvarsmakten. Därför kommer jag nu med ett regeringsbeslut att tillsätta en parlamentarisk pliktutredning för att se om vi kan nå en långsiktig och bred lösning. kan jag säga att det finns gott om utrymme för partipolitisk debatt. Socialdemokraternas förslag till försvarsbudget är bland det mest ihåliga budgetförslag som ett stort parti presenterat. Det innebär att försvarsbudgeten ska öka med 350 miljoner . Därmed tror man sig kunna säga ja till alla projekt. Men när det ska finansieras kommer det besparingar om sammanlagt 7,5 miljarder . Det innebär att Socialdemokraterna under kommande period sparar mer än dubbelt så mycket som regeringen och till och med mer än . Vänstern tar i mer och sparar ytterligare dubbelt så mycket och vill dessutom passa på att stoppa exportstödet till försvarsindustrin. Det finns alltså inget regeringsalternativ alls i försvarspolitiken. Man är oense om internationella insatser, materielförsörjning och exportstöd. Vänstern vill minska resurserna till internationella insatser. och Socialdemokraterna vill fortsätta att prioritera insatserna. stöder regeringens utpekade besparingar på projekt som TMS, lätt attackrobot och nästa generations ytstridsfartyg tillika med Bamse. Socialdemokraterna föregriper både Försvarsberedningens säkerhetspolitiska analys, genomförandegrupp och Försvarsmaktens perspektivstudie. Det ska bli väldigt intressant att nu få klargjort vad Socialdemokraterna ska spara på. I interpellationsdebatter jag haft har s-ledamöter tagit avstånd från den egna budgeten. Står man bakom, som klargjordes, sina egna reservationer, men står man också bakom sin egen budget? Socialdemokraterna har ingen försvarspolitik över huvud taget. Det finns inte ett spår av konstruktivitet i deras agerande i försvarsutskottet och i . Man agerar olika i Försvarsberedningen, i försvarsutskott och partiledning. är förvisso en ny ordförande i försvarsutskottet. Det är kanske därför han uppfann en ny försvarspolitisk doktrin. Han drömmer sig möjligen tillbaka. Han använde nämligen inte längre uttrycket militär alliansfrihet för utan bara alliansfrihet, som är ett mycket vidare begrepp och skulle utesluta det vi gör tillsammans i EU. Den som vill värna ett starkt svenskt försvar måste se till att varje krona används så effektivt som möjligt. Socialdemokraternas budgetförslag innebär en återgång till en gammal försvarspolitik med bakåtblickande och nationell materielförsörjning i stället för en styrning utifrån försvarets behov. Jag har noterat att man nu åker land och rike runt och lovar finansiera projekt men saknar varje form av täckning för att finansiera. Man fokuserar inte heller på försvarets behov utan på var saker produceras. Man hävdar att man lyssnar på industrin, och sedan dubblar man besparingarna. Man vill ha en politisk analys, inte en analys som utgår från Försvarsmaktens behov. Regeringen tar ansvar för att genomföra en moderniserad materielförsörjningsprocess, ökade satsningar på internationella insatser och en fortsatt omställning av det svenska försvaret i riktning mot ett modernt och flexibelt insatsförsvar. 25 () replik: Tack, försvarsministern, för anförandet. Eftersom jag inte fick svar på en enda av de fem frågor som jag ställde kan jag upprepa dem, men jag tänker inte göra det. Jag har gjort det två gånger tidigare i mina anföranden, och jag trodde att någon skulle bemöda sig att svara. I stället har man hållit sitt inlägg, talat om det som vi har kunnat läsa i den budgetproposition som vi har fått utsänd och som är tillgänglig för hela svenska folket. Försvarsministern säger att vi åker land och rike runt och lovar saker. Det vi har gjort, det jag och mina kamrater i utskottet har gjort är att åka runt för att informera oss om läget på de olika ställena, bland annat i och . Vi har sagt att vi inte är beredda att ta ställning förrän analys är gjord, till skillnad från och den borgerliga regeringen. Var det en tillfällighet att lämnade sin post? Var det så? Var det inte så att han sade att det inte var rimligt att göra så stora besparingar innan man gör en analys? Vi säger att vi behåller de 350 miljonerna 2008 för att sedan sätta oss ned och se vad vi har för möjligheter att göra besparingar. Skillnaden är, Tolgfors, att ni i den borgerliga regeringen säger att ni sparar på det och det och det, utan att ha någon analys. Där är skillnaden mellan oss och den borgerliga regeringen. 26 Försvarsminister () replik: Tack för denna möjlighet att äntligen få tydliggöra för vad hans eget parti skriver i sina motioner! Han säger att de inte vill ta ställning innan en analys är gjord. Låt mig då läsa ur motion 2007/08Fi277 av , en icke obekant politiker i denna kammare: Denna kraftigt minskade kostnad för gör det möjligt att minska materielanslaget utan att det påverkar flygvapnets förmåga.