prot · GV0926 · 2007-11-16 00:00:00 — Det andra är de förvärvsgarantier som, om godkänner detta, kommer att införas från . Den som är ung eller nyanländ till vårt land eller har bott i hyresrätt i hela sitt liv och vill köpa ett radhus ska kunna få hjälp att få ett banklån till sin bostad. Även om man inte har en lång relation till någon bank eller har lång kredithistorik ska man kunna få en förvärvsgaranti. Det gör att jag får ett banklån om jag är med exempelvis när jag och mina grannar vill ta över den fastighet som vi har hyrt. Därigenom kan jag också vara med och få den trygghet som det kan innebära för väldigt många att känna att man äger sin bostad. Problematiken med byggkonjunkturen och byggandet är intressant. Vi har tagit bort de nästan som Socialdemokraterna gav till de stora byggföretagen. Det är klart att det blir en omställningsprocess. ska vi vara medvetna om att senaste prognos , som kom , pekar på att det ska byggas 39 000 nya bostäder. tydde prognosen på att det var 41 500. Vad har hänt ? Vi har en överhettning på bostadsmarknaden. Vi har en överhettning på byggmarknaden som innebär att fler och fler byggföretag inte får tag på arbetskraft och att kostnaderna för byggmateriel har gått upp starkt. Det gör att de här projekten inte går ihop. Det är klart att den kraftiga räntehöjningen, som har haft till uppgift att just kyla av bostadsmarknaden, naturligtvis kommer att visa sig i statistiken. Väldigt mycket talar för att många av projekten kommer att förverkligas i ett senare skede. Man ser över dem, hittar kanske billigare lösningar och försöker få kalkylerna att gå ihop. Så det är nog trots allt för tidigt, , att upprätta någon sorts bokslut över hur bostadspolitiken kommer att slå ut när det gäller antalet byggda lägenheter. Vi får nog ha en lite innan vi kan dra några slutsatser. 10 (): Det pratades mycket under de senaste inläggen om rörlighet på bostadsmarknaden. Det är någonting som jag som socialdemokrat definitivt är för. lyfter fram rörligheten och hur vik-tig den är. Jag håller helt med. Det finns många studier som visar på att rörligheten på bostadsmarknaden är oerhört viktig. Men vad gör man då? Den borgerliga majoriteten i håller just nu på att ta bort rörligheten för den enskilda människan i . Man håller just nu på att ombilda i stort sett alla lägenheter som ligger i de mer eller mindre centrala delarna av . Det innebär att de kommunala bostadsbolagen i sluttampen bara kommer att ha ytterområden och det lite mer slitna beståndet kvar. Är det rörlighet? Är det att se till den enskilda människan, att sätta den enskilda människan i centrum? Detta kommer att innebära att en ung människa som flyttar till inte kommer att ha någon möjlighet att ta sig in på bostadsmarknaden. Man har bara två alternativ. Antingen måste man ha 1 eller 2 miljoner, så att man kan köpa sin bostadsrätt för att få en bostad, eller så måste man flytta in och bo i andra hand, där man är osäker på var hyresnivåerna kommer att ligga. Man kan också behöva ta en lägenhet i ett slitet bestånd. Är det rörlighet? Är det att sätta människan i centrum? Slutligen har jag två frågor. Om det nu är så att prognosen är så positiv framöver, kan då lova att det under den här mandatperioden kommer att byggas fler lägenheter än under den sista mandatperioden med socialdemokratiskt styre? Det kan väl inte vara så svårt? Om nu den borgerliga politiken är så bra, kan inte lova att det kommer att byggas fler lägenheter under den här mandatperioden än under den tidigare? Den andra frågan är: Vilken är kärnan i det borgerliga hyressättningssystemet och den borgerliga bostadspolitiken? Jag har fortfarande inte fått svar på den frågan. 11 Statsrådet (): frågeställningar är intressanta. Hur är det med rörligheten? Kan sätta sig in i hur det är för en ung människa som kommer till och ska ställa sig sist i en bostadskö där det redan står 205 000 människor som vill få de lägenheter som finns tillgängliga? Man ska vara ganska rörlig, för man kommer även att få springa omkring och försöka leta efter andrahandskontrakt efter att ni har haft ansvar för bostadspolitiken . Menar verkligen på allvar att man som ung när man kommer till direkt kan få ett förstahandskontrakt inne i ? Nej, han skakar på huvudet. Det skulle vara intressant att veta vad han då menar. Ja, det är klart, när vi har haft en stopplag som gjort att kommunerna inte har rått över sina egna bestånd. Titta på den socialdemokratiska kommunledningen i ! De har sålt hela det kommunala bostadsbeståndet och därmed skaffat pengar för att bygga nytt. Det är inlåsning och orörlighet som har skapat problemen. finns en ny ägare som är beredd att ta itu med detta, och det kommunala bostadsbolaget har pengar för att bygga nya bostäder. Det är detta som skapar dynamik på bostadsmarknaden. kommer utredningen att läggas fram. Trepartssamtalen mellan hyresgästerna, de allmännyttiga bostadsföretagen och fastighetsägarna pågår. Jag har stor tillförsikt till att det blir en bra dialog. Jag hoppas att , och kommer att vilja vara med när vi ska diskutera utredningen och hur vi ska utmejsla den nya bostadspolitiken, som förmodligen har bättre möjligheter att ge unga människor en bostad när de kommer till . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:86 om regeringens och uppfattning om marknadshyror med mera 12 Statsrådet (): har frågat mig hur jag vill kommentera de uttalanden som gjordes av om den svenska bostadspolitiken . Hon har också frågat om jag har verkat för att regeringen till gett till känna hur den ser på allmännyttiga tjänster och huruvida de allmännyttiga bostadsföretagen kan inrymmas under denna beteckning. Avslutningsvis undrar hon om jag förutsatt att det är möjligt är villig att verka för att de allmännyttiga bostadsföretagen bibehålls med de förutsättningar som gäller . Jag kan direkt konstatera att jag inte har för avsikt att föra en diskussion med kommissionens tjänstemän genom medier, och inte heller genom att kommentera eller recensera vad dessa ska ha uttalat i en tidning. Frågan om de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagens villkor och förutsättningar utreds av en utredning som tillkallades av den tidigare regeringen. Den har därefter fått tilläggsdirektiv anpassade till att tillståndsplikten enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag har upphävts. Vi talar här om den så kallade stopplagen. Dessutom har i senare tilläggsdirektiv klargjorts att om olika delar i de ursprungliga direktiven strider mot varandra så gäller det som är självklart för varje utredning, nämligen att de förslag som läggs fram ska vara förenliga med EG-rätten. Regeringens uppfattning är att den svenska bostadspolitiken i största möjliga utsträckning ska avgöras i . Att EG-rätten gäller även på detta område är dock oomtvistligt. Däremot är det inte lika entydigt hur EG-rätten ska tillämpas på bostadssektorn. Det regelverk som förmodligen avser, och som möjligtvis skulle kunna tillämpas på den svenska modellen, är möjligheten till undantag för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i fördraget. Utredningen om allmännyttans villkor arbetar just med dessa frågor, det vill säga vilket utrymme EG-rätten ger för den svenska modellen, om den kan se ut som den gör eller om den måste förändras på något sätt. Jag är dock inte beredd att nu ta ställning till hypotetiska resonemang innan utredningen presenterat sina slutsatser. 13 (): Jag får tacka bostadsministern för svaret, även om jag är långtifrån nöjd. svarar inte på mina frågor utan hänvisar till att han inte vill ta ställning till hypotetiska resonemang. Det är ganska arrogant som svar. kan förvänta sig betydligt mer seriositet från en minister som har så stora och viktiga frågor att hantera. Vi som tycker att allmännyttan har en viktig uppgift att fylla framöver är väldigt bekymrade. Vi som anser att den svenska modellen med sociala ambitioner och tydliga nationella mål för bostadspolitiken borde vara avgörande för hur väljer att se på frågan önskar mer engagemang och vilja från vår svenska minister . Frågan om allmännyttan ska anses vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är väldigt central. Man kan kräva av den svenska bostadsministern att han har satt sig in i frågan och att han vet vad han själv tycker. Jag vill veta vad tycker och inte i första hand vad tjänstemännen vid anser. Att om och om igen hänvisa till en partisk EU-anmälan och till en pågående utredning duger inte, eller är det så att hela den här affären går precis den väg som den önskar? Det är svårt att låta bli att se de negativa sambanden. Är det så att regeringen vill låta jurister anställda vid avgöra nationella politiska frågor för att slippa stå för sin egen politik? EU-anmälan ligger hos kommissionen. Trepartssamtalen på hemmaplan har upphört. Åtminstone anser en av parterna det. Tilläggsdirektiv till utredningen om allmännyttan ges. Utredningen, som börjar känna sig ganska färdig med sitt arbete, har lagt fram två förslag i ett utkast som ingen tycker är bra, men som följer direktiven. Svenska folket vill inte ha marknadshyror. Det har till och med insett. Det vill inte heller ha socialbostäder, som håller på att införas bakvägen. Parallellt med det passar regeringen på som vi har hört berätta om här tidigare att lägga fram förslag som i grunden förändrar målen på det bostadspolitiska området. Borta är målsättningen att alla ska ha rätt till goda bostäder i trygg miljö och inom hållbara ramar. Borta är målsättningen att boendemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och så vidare. Enligt min uppfattning kan de nya bostadspolitiska målen mycket väl få effekter när det gäller EU-frågorna. I de ursprungliga utredningsdirektiv som hänvisar till i sitt svar står det tydligt att de förslag som utredningen förväntas komma fram till ska slå vakt om kärnan i den svenska bostadspolitiken. Vad jag förstår gäller detta fortfarande. Det vore intressant att få höra ministern själv formulera vad han anser vara kärnan i svensk bostadspolitik. fick inga svar på sina frågor vad gäller den punkten. Jag tror nämligen att måste kunna beskriva det för att kunna gå förbi medierna och ta fajten med tjänstemännen i på plats. Jag skulle vilja veta hur bostadsministern definierar kärnan i svensk bostadspolitik och vilken roll bostadsministern anser att allmännyttan ska ha . Är det mening att den svenska modellen med en attraktiv allmännytta är en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, ja eller nej? Vad är din uppfattning, ? 14 (): Det finns exempel där den har drivit en väldigt tydlig linje i EU och också vunnit striden. Det gäller till exempel tjänstedirektivet och , som egentligen berörde samma sak. Det handlar om det nationella självbestämmandet när det gäller fackliga rättigheter, kollektivavtal och rätten för svenska myndigheter att granska den verksamhet som finns i . Vi hade en väldigt tydlig linje, och vi blev också framgångsrika. Därför är det så allvarligt att regeringen lägger sig platt på förhand utan att ens försöka driva en svensk linje. Redan från början säger den att det är kört och att vår svenska bostadspolitik inte är förenligt med EG-rätten. Det som gör detta ännu mer anmärkningsvärt är att experter från nu uttalar att det är möjligt att ha nationella regler i såsom vi har med nu gällande EU-regler. Det gäller till exempel hyrestak, eftersom vi inte har valt marknadshyror. Det blir därför ännu mer egendomligt. Det finns uppenbarligen inte ens en så tydlig strid på EU-nivå som regeringen har gjort gällande. Det lutar åt att vår politik är förenlig med EG-rätten. Det blir därför ännu mer egendomligt att vi inte kan driva den svenska linjen. Visst är regeringens uppgift inte att ha en debatt via medierna utifrån vad olika tjänstemän har sagt. Däremot är regeringens uppgift väldigt tydlig att gentemot EU fastställa den svenska linjen. Den ska självklart för svenska folket och parterna på hyresmarknaden fastställa vad som gäller. Experterna på har uttalat sig, däribland chefen för den enhet som kommer att avgöra fallet med den anmälan som gjorts av Fastighetsägarna där man vill slopa hyrestaket och införa marknadshyror. På denna enhet säger chefen att det är väldigt tydligt att det är nationella regler som ska gälla här. Det är fullt möjligt att ha tjänster i allmänhetens intresse, och en allmännyttig bostadspolitik ingår där. Det kommer ett nytt som precis har godkänts. ska det visserligen också röstas igenom i hela unionen. Men om allting går vägen kommer det att innebära att gäller det nya fördraget. Det fördraget ger ännu starkare skydd för allmännyttiga tjänster. Det innebär att det hot som målats upp mot den svenska bostadspolitiken är helt bortsopat. Det är väldigt viktigt att man ser lite längre än till det dagsaktuella. Redan inom kanske är fördraget på plats. tycker jag definitivt inte att vi ska ge upp striden. Även om fördraget inte går igenom finns det ingen anledning att ge upp striden. Redan nuvarande gällande regler ger ett starkt skydd för . Jag vill verkligen uppmana regeringen att ta striden på EU-nivå. Den är inte ens att beteckna som en verklig strid med tanke på att till och med de som ska avgöra fallet på står på vår sida. Vi måste tydliggöra att detta är vår linje och att det är så vi tolkar EG-rätten. Det är alltid en tolkningsfråga. Vi har expertisen på vår sida och kommissionens tjänstemän. Vi har professorer i EG-rätt som har uttalat sig till förmån för vår linje. Det är viktigt att vi tydligt fastställer vad den svenska linjen är. Vi måste våga driva den både i och på EU-nivå. Det är det jag verkligen hoppas att regeringen kommer att göra innan det är . Risken är att man nu driver igenom en politik som vi absolut inte behöver. 15 Statsrådet (): Låt mig börja med frågor. Hon frågar: Hur vill statsrådet kommentera det uttalande som gjordes av om den svenska bostadspolitiken ? Det råder stor osäkerhet om detta, och det behöver utredas, menar . Hon frågar sedan: Har statsrådet verkat för att regeringen till gett till känna hur den ser på allmännyttiga tjänster och huruvida de allmännyttiga bostadsföretagen kan inrymmas i denna beteckning? Svaret är ja. Det framgår klart av tilläggsdirektiven, där vi till skillnad från de socialdemokratiska direktiven helt utesluter möjligheten med social housing. Det finns experter på EG-rätt som menar att det finns möjlighet att bibehålla de allmännyttiga bostadsföretagen med de förutsättningar som gäller . Den tredje frågan lyder: Om den möjligheten finns är då statsrådet villig att verka för det? Ja, så kan det vara. Det finns experter som anser det. Men det finns lika många experter som anser att det här inte överensstämmer med EG-rätten. Jag blir glad och uppmuntrad när jag hör trosvisshet. Men det bor faktiskt 1,4 miljoner människor i de allmännyttiga bostadsföretagen. Vad frågan gäller är huruvida ett boende som är öppet för miljonärer och till och med miljardärer med personer som tvingas leva på sociala bidrag verkligen ska kunna definieras som sociala tjänster i allmänhetens intresse. Det är det frågan handlar om, och det är det som utreds. Jag tror, herr talman, att vi blir tvingade att avvakta den utredningen. Sedan får vi se. Vi har talat om för kommissionen hur vi ser på detta, och vi hoppas att det kommer att vägas in. Vi vill inte införa social housing. Vi vill ha kvar en allmännytta som ska hitta en utvecklad roll . Vi vill ha kvar ett system där vi slipper gå in under en helt ny definition av allmännyttan. Jag är förvånad över att som bostadsminister, och som ändå har funnits här i kammaren inte har försökt definiera den svenska allmännyttan. Det är detta det handlar om. Den definitionen som EG-rätten kräver har aldrig gjorts. Vi har en allmännytta som är öppen för alla och envar. Det enda som skiljer den från det privata är att den ägs av kommuner som huvudmän. Det är enligt EG-rätten inte tillräckligt för att den ska få definieras och ha helt andra villkor än de andra aktörer som finns på bostadsmarknaden. Vad som gäller vet vi inte. Vi hoppas att utredningen och inte minst de remissvar som kommer in på den ska ge underlag för en bra diskussion. Vi hoppas framför allt att vi gemensamt ska hitta en lösning som utvecklar den svenska bostadsmarknaden och gör att fler lättare ska hitta en bostad när man söker en sådan. 16 (): Jag förutsätter att regeringen ordentligt har analyserat vad protokollet om tjänster i allmänhetens intresse som ingår i fördragsuppgörelsen innebär för den svenska allmännyttan. Där står till exempel att fördraget inte på något sätt ska inverka menligt på medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt intresse. Se nu till att få EU att förstå att den svenska allmännyttan är just detta en tjänst i allmänhetens intresse! När du har gjort det, låt oss då diskutera de förslag som du står bakom om en urholkning av hyrestak med inriktning mot marknadshyror och en allmän försvagning av allmännyttan genom utförsäljning av de attraktivaste bostäderna. Vi tar gärna debatten, men vi vill att saker och ting sker i rätt ordning. Vi vill att du erkänner den politik du står för. Det håller inte att säga en sak och göra en annan. Den borgerliga regeringens försök att riva i den sociala bostadspolitiken ska inte skyllas på EU. Precis som har sagt kan den nya regeln gälla om fördraget går igenom. Om jag inte har helt fel företräder en linje där man vill verka för att så blir fallet. I det perspektivet är det lätt att förstå brådskan i regeringens vilja att göra stora och genomgripande förändringar i målen och att passa på att ge utredningen om allmännyttans framtid tilläggsdirektiv i riktning mot marknadsanpassning. Man förstår det ännu bättre om man tar del av en artikelserie som fanns att läsa i . Där säger : Säkert är att vi inte kan fortsätta som . Vi är medlemmar i och allmännyttans hyresledande roll är icke förenlig med EG-rätten. Därför gav vi utredningen nya direktiv. kunde vi läsa att professorn i EG-rätt säger: Ofta försöker regeringarna att tolka EG-rätten lite som de vill, för att uppnå sina egna inhemska politiska syften. Men att veta vad som verkligen gäller är komplicerat. Hon fortsätter: Alla allmännyttiga bostadsföretag kan inte buntas ihop på det sättet. Varje transaktion i varje bolag måste prövas för sig. hävdar med bestämdhet att den precis som den holländska regeringen, som ofta är ett exempel vi tar upp i det här sammanhanget, kan bestrida kommissionens uppfattning om den bara vill. Jag ger rätt på en punkt. Det är en stor brist att definitionen av vad allmännyttan verkligen är inte finns skriven. Låt oss se till att det blir gjort på ett bra sätt som vi kan vara överens om. Jag ställer jättegärna upp och försöker hitta en sådan definition tillsammans med och regeringen, för det är nog oerhört avgörande och centralt i sammanhanget. Jag vill avsluta med att ställa ytterligare en fråga. Jag tycker inte att jag har fått ett riktigt tydligt och bra svar på detta, så jag återupprepar det. Vilken är din och den borgerliga regeringens definition av allmännyttiga tjänster? Kan allmännyttan enligt din mening betraktas som en sådan? Vilken är din nuvarande uppfattning? Jag vill vädja till dig att ge ett så tydligt svar som du bara kan. Jag tycker att du borde kunna svara på det. Det här handlar inte om hypoteser, utan det är en vänligt ställd och oerhört viktig fråga. 17 (): interpellation har rubriken uppfattning om marknadshyror. Det är nog viktigt att säga redan nu att det inte handlar om ifall vi ska ha marknadshyror eller inte. Frågan gäller egentligen uppfattningen om otillåtet statsstöd, och det är någonting helt annat. Frågan är om EG-rätten är förenlig med de svenska reglerna för kommunala allmännyttiga bostadsföretag. Frågan gäller också om det är en avkastning som man kan ta ut från de kommunala bolagen. Uttalanden kanske inte spelar så stor roll mer än om de överensstämmer med det som faktiskt gäller rättsligt. I sådana här situationer är det alltid lätt att ha olika uppfattningar, men det är svårt att veta innan frågan är avgjord om den nu prövas. De klagande har uttalat att de kan överväga att återkalla sina klagomål om man kan finna en lösning. Det är dels en europeisk organisation av fastighetsägare, dels en svensk organisation. Alla vi som har uttalat oss i medierna vet att allting kanske inte blir korrekt återgivet. Det blir säkerligen mer korrekt återgivet om vi uttalar oss någonstans där vi förfogar över vad som faktiskt skrivs. Jag noterar i anslutning till diskussionen om marknadshyror att naturligtvis också har uttalat sig i de här frågorna, eftersom de berör dem. säger att kommer höjda avkastningskrav att leda till hyror på samma nivå som marknadshyror. Man säger alltså inte att det blir marknadshyror, som en del vill göra gällande i debatten. Sedan säger också att eftersom allmännyttan ska drivas till självkostnadspris ska avkastningen stanna i företagen, och det är nog inte helt riktigt. Man får ta ut avkastning från kommunala bostadsföretag, men det ska vara en skälig avkastning som ytterst är bestämd av den självkostnadsprincip som gäller för sådana bolag. Den avkastning man får ta ut får motsvara en alternativ placering av kapitalet, men man får inte ta ut vinster. Det är alltså en modifierad självkostnadsprincip som gäller kommunala bostadsföretag. Jag kan uppriktigt säga att jag för egen del också kan se en del brister i Fastighetsägarnas argumentation, men det är inte min sak att pröva det. Det får EG-rättsliga organ pröva. Den utredning som är tillsatt måste naturligtvis förhålla sig till det här. Om det blir ett avgörande från EU måste utredaren förhålla sig till det. Det är helt rimligt. Ambitionen med den här utredningen är, som nämnts så , att skapa regler som leder till att vi får en bostadsmarknad som tillgodoser människors behov och önskemål. Vi hoppas att bostadsmarknadens parter är beredda att ta det ansvaret och utveckla bostadsmarknaden så att den tillgodoser så många skiftande behov som möjligt. Bostadspolitikens syfte är att bidra till att skapa en förutsägbar bostadsmarknad där hyresgästerna känner sig trygga i sitt boende. Då måste man också förhålla sig till omvärlden. 18 (): Jag känner en viss oro inför det här fallet. Det känns lite som i en rättegång där försvarsadvokaten redan på förhand har bestämt sig för att gå på åklagarens linje. I det här fallet finns det inte ens en tydlig åklagare. Det enda som finns är en anmälan från Fastighetsägarna i som har dementerats från många håll, bland annat från tjänstemän som ska tolka detta. Till och med på den enhet där denna tolkning ska ske dementerar man att detta skulle vara något problem. Professorer i EG-rätt säger också att detta inte är något problem. Därför känner jag mig orolig för att vi ger upp när vi ändå har så lite motstånd mot oss. Det känns som om vi ger upp på förhand. Detta har inte varit den svenska linjen tidigare. Vi har kämpat för våra nationella modeller i olika frågor och haft stor framgång. Har man gett upp på förhand är risken större att misslyckas. Jag hoppas verkligen att regeringen mopsar upp sig lite och driver den svenska linjen på allvar. Denna linje har ett starkt stöd inte bara från liknande konstellationer i övriga utan även från svenska folket. Det handlar om att försvara den svenska modellen, en modell som vi tycker är bra till exempel när det gäller hyrestak och för att undvika marknadsmässiga hyror. Det handlar om att vanliga människor ska ha råd att bo, inte minst i städernas kärnor. Konsekvensen av en annan modell blir att människor drivs ut och tvingas att bo långt utanför städerna. har sagt att det enda som skulle kunna vara ett problem är om man använder avkastning från allmännyttan till rent kommersiella syften, till exempel till att sälja lampor eller telefoner, och det är inte aktuellt i det här fallet. Jag förstår inte riktigt vad oron handlar om. Jag hoppas verkligen att regeringen med kraft driver den svenska linjen. 19 Statsrådet ():