prot · GU0997 · 2007-04-24 00:00:00 — Men det är fråga om i vilken konjunktursituation man befinner sig i. Om man mitt i brinnande högkonjunktur börjar med ofinansierade skattesänkningar avskaffandet av förmögenhetsskatten är den första, och den kan följas av andra spär man på den ekonomiska hettan. Det är därför i varje fall regeringens ekonomer räknat ut att räntorna kommer att stiga kraftigt åren framöver. De kommer till och med att stiga kraftigare än i den bedömning som gör . Det är inte vad den ekonomiska politiken ska användas till just . Det verkar inte som om de nya här lärt sig någonting av de gamla politik när de nu plötsligt tar tillbaka de gamla politik. , , predikade att de gamla hade fel i sin ekonomiska politik. Men gäller de gamla ekonomiska politik på nytt igen. Det är vad som är så förfärande för och inte minst för svenska ungdomar. De behöver på nytt riskera att hamna i en situation där de får stora underskott i budgeten och stora räntehöjningar. 34 Finansminister (): Jag välkomnar att tar den här diskussionen om de offentliga finanserna. Men det riskerar att bli som en del av de andra diskussioner vi hade i valrörelsen. Vi var en lönesänkningsallians. Det var ett tema som fanns i annonser och i kampanjbroschyrer. ser vi att det är en god löneökningstakt. Det är till och med så att man kan känna en viss oro för att den är för god. Men några lönesänkningar har jag inte sett på något avtalsområde. Vi var en allians som inte skulle skapa ett enda nytt jobb. Det var ett tema i varenda debatt. blir det fler arbeten av sänkta ersättningsnivåer och sänkta skatter. ser vi att jobben kommer. Vi kan se att kvalificerade bedömare tillskriver att någonstans runt 70 000 av de jobben beror på de åtgärder som regeringen gör. Det skulle bli låglönejobb. Vi kan titta på hur det ser ut i svensk ekonomi. Jag tror att byggsektorn nu är den sektor som växer snabbast. Att det skulle vara låglönejobb vi ser i den svenska ekonomin tror jag inte på. Vi hade en diskussion om rättvisa. Vi skulle underminera välfärden och öka orättvisan. Vi får 11 000 fler anställda i kommuner och landsting . Jag är rätt säker på, när det gäller den diskussion vi hade om orättvisa, att vi kommer att komma tillbaka och se hur det blev. av socialdemokratiskt styre byggde utanförskap, arbetslöshet och låg sysselsättning och skapade klyftor. Den kommer att ha ersatts av en politik för full sysselsättning och lägre arbetslöshet. Vi kan utvärdera och se vad som ledde till det ena och till det andra. Samma sak kommer det att bli med diskussionen om de offentliga finanserna. Jag kommer att göra mitt yttersta, precis som har gjort, för att vi ska kunna uppvisa stora överskott och säkra välfärden även för nästa lågkonjunktur. Det är tråkigt att vi inte ser de gamla socialdemokraterna återuppstå här. Det var en socialdemokrati som var för tillväxt, jobb och goda offentliga finanser. Jag skulle välkomna om vi fick se en sådan utveckling i den kommande socialdemokratiska budgetmotionen. Jag känner en stor trygghet i att vi har stora överskott. Vi ska redovisa stora överskott . Det ska vi göra ända fram till valdagen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:471 om kulturmiljöpolitiken som en integrerad del av klimat- och miljöpolitiken 35 Kulturminister (): ställt tre frågor till mig om vilka insatser jag är beredd att vidta för att i samarbete med miljöministern integrera kulturmiljövården i klimat- och miljöpolitiken, jag avser att vidta några initiativ för att Kommissionen för hållbar utveckling även ska hävda de kulturpolitiska perspektiven i sitt arbete, jag avser att vidta några initiativ för att få till stånd det utvecklade samarbete mellan och som länge efterfrågat. Jag vill inleda med att understryka att i det hållbara samhället förenas ekonomisk utveckling, social välfärd och sammanhållning med en god livsmiljö. De flesta människor ser ett värde i att känna sig som en del av ett sammanhang, se att de har en plats i historien och därmed foga in sitt eget liv i en större berättelse. När den yttre miljön är sammansatt av spår, minnen och referenser från historien, när historien är avläsbar i miljön, då ger den stöd åt ett sådant sammanhang. Kulturmiljövården har unika förutsättningar att bidra till ett långsiktigt hållbart samhälle genom att i samverkan med andra samhällssektorer ge humanistiska och historiska perspektiv på samhällsutvecklingen. Det är grundläggande faktorer för hur människor förhåller sig till sin livsmiljö och till hur den bör utvecklas. Därför har kulturmiljövården en viktig plats i arbetet för en hållbar utveckling. Kulturmiljön är en av tre övergripande miljömålsfrågor i den nationella miljömålsstrategin, och är en av tre myndigheter som har ansvar för dessa grundläggande värden och att de får fortsatt tyngd i samhällets gemensamma miljömålsarbete (prop. 2004/05: 150). och länsstyrelserna driver ett aktivt arbete med de nationella miljömålen i enlighet med bland annat de uppdrag som lämnats i respektive regleringsbrev . Jag ser goda förutsättningar för ett samarbete med miljöministern i arbetet mot ett långsiktigt hållbart samhälle. Kulturpolitiken i stort, och kulturmiljöpolitiken i synnerhet, är redan viktiga parametrar för att uppnå de mål som satts upp för Kommissionen för hållbar utveckling. Kommissionens syfte är att främja arbetet över sektorsgränserna samt att anlägga ett internationellt perspektiv och se till såväl ekologiska och sociala som ekonomiska aspekter. Kulturmiljön har stor betydelse för att uppnå en god livsmiljö och är därför en viktig faktor för samtliga tre aspekter. har ett aktivt arbete kopplat till insatserna mot klimatförändringar, bland annat genom sitt arbete i miljömålen Bara naturlig försurning, luft och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Vad gäller de berörda myndigheternas arbete med att förbättra sektorsövergripande samverkan, för departementet en dialog om detta med . har kommit långt i sitt interna tvärsektoriella arbete, och jag vet att man arbetar progressivt med att även hitta samarbeten med andra myndigheter och organisationer. Alla samverkansformer går naturligtvis att utveckla, och jag ser det som en utmaning att ge just den myndighet jag har ansvar för möjligheter att på ett nydanande sätt hitta nya former för gemensamt arbete över dessa sektorsgränser. 36 (): Jag vill först tacka ministern för det positiva svaret på min interpellation. Anledningen till interpellationen är att jag är djupt bekymrad över att kulturmiljövården ofta är eftersatt i praktiken, trots att den nämns i flera av de miljökvalitetsmål som har antagit och att behovet av att integrera natur- och kulturmiljövården så tydligt betonas. Men rapporter från såväl som enskilda hembygdsföreningar och andra frivilligorganisationer pekar på att de värden som finns som i vårt kulturarv ständigt riskerar att få stryka på foten för andra intressen. Ett problem här är naturligtvis tidsskalan. Hur väger man till exempel värdet av en månghundraårig byggnad med ett stort allmänintresse mot dagens akuta behov av till exempel en parkeringsplats som bara skulle tillfredsställa behovet hos ett fåtal av de människor som finns men just för dessa är av stor betydelse? För att göra sådana avvägningar på ett klokt sätt gäller det att inse att vi som enskilda personer lever kanske högst medan vi hoppas att det också kommer att finnas framtida generationer som kan glädja sig åt vårt kulturarv. Att avvägningarna är svåra att göra framgår av de många konflikter som finns runt om i vårt land men också av det förhållande att fler än 400 000 människor är medlemmar i olika hembygdföreningar. Förutom att kulturarvet är en resurs för utveckling av flera näringar, till exempel turism, friluftsliv, odling, hantverk och konst, är det en effektiv motkraft mot främlingsfientlighet av det enkla skälet att det ger oss identitet och självförtroende. En människa som har tillgång till kulturarvet är trygg i sig själv och behöver inte se ned på andra kulturer utan kan tvärtom uppskatta det mervärde som de nya svenskarna för med sig in i vårt land. Som jag har påpekat i interpellationen, och som också kulturministern påtalade i sitt svar, har kulturmiljövården unika förutsättningar att bidra till en långsiktig och hållbar utveckling. I interpellationen riktas tre konkreta frågor till kulturministern. Den första handlar om vilka åtgärder ministern planerar att vidta för att i samarbete med miljöministern integrera kulturmiljövården i klimat- och miljöpolitiken i verkligheten. Frågan får ett positivt bemötande, men hon presenterar inte hur det ska gå till. Det vore därför intressant att få veta om kulturministern och miljöministern kommer att ha någon gemensam överläggning, till exempel. På fråga två, om kulturministern avser att ta några initiativ för att Kommissionen för hållbar utveckling också ska hävda det kulturpolitiska perspektivet i sitt arbete, blir svaret, i en positiv anda, att kommissionens syfte är att främja arbetet över sektorsgränserna. Men tittar man på kommissionens sammansättning ser man att kulturmiljöintressena inte är särskilt väl företrädda. Jag undrar om det inte vore lämpligt att också kulturministern ingick i den uppsättning ministrar som finns i kommissionen, tillsammans med statsministern, miljöministern och finansministern. Eftersom alla de tre är män skulle det kanske inte skada med lite kvinnlig närvaro. Svaret på den tredje frågan, om att utveckla samarbetet mellan och , lyfter fram möjligheterna för att vara nydanande över sektorsgränserna. Men även här spelar gemensamma tag från miljöministern och kulturministern säkert den största rollen. Ett bra resultat kan åstadkommas om ministrarna tar upp denna fråga i samband med de mål- och resultatdialoger som ni har med era respektive myndigheter. 37 Kulturminister (): Jag är glad att driver på dessa frågor. Det behövs att många gör det, inte bara de 400 000 som är aktiva i olika hembygdsföreningar, vilka i och för sig är en enorm styrka för detta. Kulturarvet har en stor betydelse och är en prioriterad fråga för alliansen, just för att vi har ett stort ansvar för kommande generationer. Precis som skriver har tagit upp detta och påpekat att här finns en hel del att göra och att det är en viktig framtidsfråga. Därför är det glädjande för mig att kunna se att , som ligger under , har drivit på dessa frågor. Jag ska försöka ta frågor i tur och ordning så att de blir besvarade. För bjöd jag in både Brå, , och till departementet. Det var med anledning av den gemensamma rapport som man har tagit fram och som jag tror heter Brott under ytan. Där tar man bland annat upp den form av kulturmiljöbrott som sker i skog och mark. Man återkommer med en tydligare lista på vad vi tillsammans kan göra för att driva på utvecklingen. Jag planerar också att bjuda in såväl miljöminister som jordbruksminister till ett gemensamt möte på departementet för att tillsammans med statssekreterare och politiskt sakkunniga försöka att diskutera dessa frågor. Det är bra att vi har en gemensam bild av hur det ser ut och att vi ser hur våra respektive myndigheter kan samarbeta bättre. Det är ingen hemlighet att det kan finnas olika kulturer och olika synsätt och att det gäller att bryta upp dessa sektorer. När vi nu talar om att vi ska komma bort från stuprörstänkandet i politiken och samarbeta mellan departementen är det viktigt att också myndigheterna gör detsamma. Jag tror att det finns mycket att göra här. 38 (): Jag tackar för detta mycket positiva svar. Det är skojigt att höra att ni träffas och har gemensamma överläggningar. Vad jag förstår fanns det inget sådant samarbete i den förra regeringen, trots att det rörde sig om socialdemokrater. Det är kanske därför som miljömål inte har blivit uppfyllda vad gäller kulturmiljösektorn. Tittar man lite på kommissionen har jag en fråga om besättningen av den. Jag har dragit ut namnen från nätet, och då ser man att medlemmarna övervägande är tekniker och naturvetare. Det är ganska få företrädare för den sektor som vi nu diskuterar. Det vore bra om den fick någon person där. Även om syftet för kommissionen är att värna om kulturmiljövården är jag inte säker på att medlemmarna riktigt inser vad det innebär. Ni kan väl ändå fundera på det eller åtminstone knyta någon expert dit. kommenterade att man har olika kulturer. På universitetssidan har vi kunnat överbrygga det när det gäller miljöverksamhet, till exempel i som jag kommer från. Där samarbetar kulturvården brett över hela fältet, från humanister till naturvetare och tekniker. Det går, men det fordrar en viss kraftansträngning. Man kan konstatera att redan C.P. Snow skrev en bok om de två kulturerna. Han sade att humanisterna var skilda från naturvetare och tekniker och att detta mer eller mindre var för evigt. Det finns dokumentation just från som tyder på att denna konflikt har funnit i kanske . Den identifierades , och den är fortfarande inte utläkt. Det är väldigt viktigt att man tar tag i detta. 39 Kulturminister (): Jag blir lite bekymrad när jag hör att konflikten har varat . Då är det kanske väl optimistiskt att tro att vi ska lösa den över en lunch på departementet, men det är ändå en bra början. nämnde Kommissionen för hållbar utveckling. I instruktionerna till denna sägs det också att statsråd som inte är ledamöter i kommissionen ändå kan delta när deras olika frågor tas upp. Jag utgår ifrån att det även kommer att gälla för oss på efter som vi har, precis som är inne på, en del frågor som absolut berör den hållbara utvecklingen. Även myndigheter som har kunskap på det här området kan regelbundet engageras i kommissionens arbete. Då är vi inne på och den kompetens som de har. Det kommer vi naturligtvis att driva. Jag skulle gärna prata länge om detta. Jag tycker att det är en viktig fråga. Jag kan lova att vi inte kommer att sitta och sova, utan vi kommer att ta upp den här frågan och riva så många vi kan av de hinder som finns för ett övergripande samarbete. Någonstans har vi ändå ett gemensamt mål. Jag vet att det här är ett bekymmer, bland annat på länsstyrelserna där man arbetar med de olika frågorna och ser att här finns det krockande intressen. Det finns en hel del att göra. 40 (): Jag tackar så mycket för det svaret. Jag tror faktiskt att någonting kommer att hända nu när vi har en kulturminister också. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 9 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2006/07:RRS24 till socialutskottet 10 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:UU6 och UU13 betänkande 2006/07:FöU6 betänkande 2006/07:SoU10 betänkande 2006/07:AU11 betänkanden /07:FiU9 och FiU26 Anmäldes och bordlades Skrivelse 2006/07:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20022006 betänkande 2006/07:JuU13 Angrepp mot informationssystem betänkanden /07:KU9 Frågor om demokrati m.m. 2006/07:KU13 Trossamfund Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på ovanstående skrivelse. 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:484 Arbetsförmedlingens förutsättningar att ge en god service till arbetssökande med funktionshinder av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:485 Konjunkturpolitik av () till finansminister () 2006/07:486 Särskild undervisning på sjukhus av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.