prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Det är tråkigt att regeringen fortsättningsvis vill förvägra småföretag att använda hela fastighetens värde som säkerhet för lån som är till för att utveckla företagandet och skapa nya arbetstillfällen. När ska vallöftet att återställa förmånsrätten egentligen genomföras? Jag vill också ta upp skatteväxlingens konsekvenser för glesbygden. De borgerliga partiernas representanter har fram till sin mirakulösa omvändelse när de blev för skatteväxlingen efter valet konsekvent kritiserat den gröna skatteväxlingens effekter på landsbygden och menat att den skulle påverka landsbygden negativ. Det stämmer inte med verkligheten. I en studie som har begärt av har man tvärtom visat att landsbygden klarat sig bra och inte alls missgynnats jämfört med andra delar av landet genom skatteväxlingen. Mycket berodde det på att tog ansvar för landsbygden och ställde krav på att få ett glesbygdsavdrag som en kompensation inom skatteväxlingen. Det avdraget tog de borgerliga partierna bort när de kom till makten. Man behöll de höjda miljöskatter som vi hade genomfört, vilket är positivt för miljön. Men man behöll inte den ersättning som utgick till boende i glesbygd. Att först felaktigt kritisera skatteväxlingen för att den missgynnar glesbygden och sedan när man kommer till makten ta bort de redskap som kompenserar just glesbygden tycker jag är ett svek mot väljarna. Det är ytterligare ett svek att lägga till den långa rad som regeringen har gjort. Eftersom hade ett annat förslag till fördelning när budgetramarna fastlades avstår vi från att reservera oss i det här fallet och tar inte del i beslutet om anslag för regionalpolitiken. Det innebär inte att vi delar regeringens syn på regionalpolitiken. Vår vision är en levande landsbygd som producerar de förnybara råvaror som det övriga samhället behöver och kommer att fortsätta att behöva. En ökning av bioenergi och en satsning på miljövänlig bra mat som vill genomföra kommer att göra landsbygd starkare och motverka den utflyttning som delar av landsbygden lider av. I kommer landsbygden att bidra till omställningen av och världen i positiv riktning. skapas mängder av arbetstillfällen och positiv utveckling i landsbygdsområden. 154 (): Regeringen har föreslagit ett mer tillväxtorienterat mål för den regionala utvecklingen. Det nya målet är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt regional konkurrenskraft. Detta innebär att regeringen nu startat ett utvecklingsarbete för att göra den regionala utvecklingspolitiken mer tillväxtorienterad och byggd med ett underifrånperspektiv. I konsekvens med detta ändras också benämningen på politikområdet till Regional tillväxtpolitik. I målet för regeringens politik för regionerna betonas tillväxten. Politiken ska bygga på människors egen handlingskraft men också på ett mer lokalt och regionalt ansvar och inflytande. olika delar måste få växa utifrån sina egna förutsättningar. Några punkter betonas. En är förstärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över statliga medel. Man tar till vara de unika förutsättningar för människors utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns både i gles- och landsbygd såväl som i små och medelstora städer och i storstadsområdena. Det bör finnas en god tillgång på kommersiell och offentlig service för boende och företag i alla delar av landet. I detta sammanhang vill jag också referera till alliansregeringens politik vad avser näringsliv som vi har debatterat. Att förbättra villkoren för företag kommer alla till del oavsett om de ligger i glesbygd eller i storstadsområden. Regelförenklingar, satsningar på kvinnors och invandrares företag och tillgång till riskkapital är exempel på åtgärder som främjar regional tillväxt. Regeringen tar nu fram ett underlag till ett gemensamt strategiskt handlingsprogram för att stärka landsbygdens utvecklingskraft. Arbetsgrupper tillsätts som ska arbeta med olika teman som till exempel förtagande, arbetskrafts- och kompetensförsörjning, service, infrastruktur, kommunikationer, miljö etcetera. Detta är problemområden som de som bor på landsbygden känner igen sig i. Det handlar om att behöva ha två bilar för att båda föräldrarna ska kunna komma till jobbet eller hämta på dagis. Det handlar om att vara tvungen att inackordera sina barn i gymnasiet därför att transporttiden till skolan är orimligt lång. Det saknas fungerande mobiltäckning eller bredbandsuppkoppling för företagen och så vidare. Listan kan göras långt. Det är tillfredställande att det arbetet nu påbörjas. Avseende EU:s sammanhållningspolitik är det en självklarhet att dessa medel ska användas effektivt och till största nytta. De nya stödfondsprogrammen fokuserar på förutsättningarna för företagande och entreprenörskap, innovationer och förnyelse samt på att öka tillgängligheten. Här finns ett stort engagemang ute i regionerna och kommunerna. Men det finns också en vilja att ta till vara idéer om forskning och utveckling, turism, kultur och miljö, och i kombination med varandra. Här bör man också ta till vara erfarenheter och utvärderingar från tidigare programperioder. Organisering och lokalisering av myndigheter har diskuterats . Vi har flera neddragningar, omorganisationer och omlokaliseringar till följd av bland annat Försvarsmaktens omställning. I det händer att en del personer väljer att flytta med till den nya lokaliseringsorten och en del väljer att stanna kvar och söka nytt jobb. I så fall behövs nyrekrytering, vilket ju kan ses som positivt. Det väsentliga är att verksamheten kan fortsätta med bibehållen hög kvalitet i arbetet oberoende av hur många som väljer att stanna kvar respektive flytta med. Det är inte första gången som det sker en omlokalisering. Även utlokaliserades en hel del statliga verk. Då fanns det vad jag vet inte någon särskild omställningsorganisation för dem som valde att inte flytta med. Många hade få alternativ till en medflyttning och valde att följa med det utlokaliserade verket. Nya stora byggnader kom att byggas för att inrymma personalen. Kommunerna jublade och satte de nyanlända kommuninvånarna först i bostadskön till de övriga kommuninvånarnas förtret. Vi kan alltså konstatera att organisationen runt omlokalisering har förbättrats, men att organisationen själv måste ges ett ökat ansvar för att se vad som är bäst. Det pågår nu en översyn av myndigheterna inom näringspolitiken i syfte att göra dem mer anpassade till den nya politiken. Detta innebär ett tillväxtperspektiv, en ökad regionalisering, samverkan med andra aktörer, renodling av rollerna och en effektivare användning av skattemedel. Detta kräver en stor öppenhet från myndigheternas sida. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 155 () replik: Till vill jag säga att det är klart att man kan byta namn på regionalpolitiken och kalla den för något nytt. Men innehållsmässigt är det just ingenting annat. Man hänvisar till EU:s samordningspolitik för företagen och så vidare. Det är klart; det kan man göra. Men om kommunerna och regionerna inte har förutsättningarna hur ska då företagen kunna utvecklas i regioner eller i kommuner där arbetsförmedlingen försvinner, där försvinner och där polisen alltmer sällan gör sig synlig? Vilket företag väljer att etablera sig i de kommunerna? Tyvärr ser det ut så här i många kommuner runt om i . Detta är en reell verklighet. Det här är ett hinder. Det räcker inte att man ställer rätt diagnos och ser att det är problem med två bilar och inackordering. Om man inte har någon medicin blir det akuten direkt. Det är där ni brister. Jag kan förstå detta, för regionalpolitik har historiskt sett inte varit stora prioriterade område. Men ni måste ändå förstå grundförutsättningarna. När delar av den statliga servicen försvinner så försvinner också möjligheterna för företag att etablera sig. Om det inte finns några företagare flyttar folk därifrån. De som försvinner först är ungdomen. Där har ni ingen politik. 156 () replik: Vi har stått här , tror jag, och diskuterat näringspolitik och vad vi som regering, riksdag och allians gör för företagen, för att få dem att växa och för att vi ska få nya företag. Det gäller inte bara storstaden. Som jag sade gäller det hela landet hela . När säger att förutsättningarna för företagande försvinner därför att det inte finns så många poliser har du fel. Vi ökar antalet poliser. Du bor precis som jag ute på landsbygden, tror jag. Jag vet inte riktigt var du håller hus, men jag vet var jag är någonstans. Vi har gått igenom hela den här processen i . Det har varit nedläggning av varvet. Regementet lades ned. Vi hade en industri, , som också försvann. Och vi har lyckats ta oss ur detta. Men det är inte politik som har gjort det. Det har vuxit underifrån. Vi är nu en stad med många småföretagare. Det känns roligt att kunna säga att vi har klarat oss igenom kriserna. Vi har en allians som styr , och det fungerar alldeles utmärkt. Däremot kan jag konstatera att har bidragit till att akuten om vi pratar sjukvård har lagts ned i . Där tycker jag att ni har begått ett jättemisstag, och det talar dessutom emot allt det du säger. 157 () replik: chef säger att kvalificerad service endast kan ges på kontor med minst 100 anställda. Vad ger det för signaler? drar man ned på och lägger ned stora delar av kontoren i inland. Man flyttar till de större orterna. Kvar blir servicekontor med två tre anställda. Vilken typ av service kan företag och invånare få i de kommunerna? Är det rimligt? Om du tycker det är det väl också rimligt att resten av näringspolitiken genomsyras av den synen: Det är företag inom tjänstesektorn med 100 anställda som kan ge god service. Resten blir något allmänt, mindre. Visst anställer ni fler poliser. Men poliserna måste ut även på landsbygden, i landsbygdskommunerna. Jag kan försäkra dig, , att det är sällsynt med poliser i vissa kommuner i . Kommuner med fler poliser blir tyvärr allt färre. Den grundläggande servicen och statlig närvaro är en förutsättning för att en kommun ska kunna blomstra med arbetsförmedling, med försäkringskassa och med polis. Det handlar om trygghet för dem som bor, lever och verkar i de områdena. 158 () replik: kan man nästan tro att har gått över till när han pratar om fler poliser. Vi har hållit på att prata om fler poliser i oändlig tid, och verkställer vi det. Det gjorde inte ni när ni var med och fick sitta vid makten. Det kom inga fler poliser. börjar de bli synliga; åtminstone har jag sett dem ganska ofta nu . Du talar om förutsättningarna för att företag ska komma och etablera sig. Det krävs si och så många anställda och så vidare. Vi måste ju konstatera att det sker en utveckling även i . Det sker en utveckling av och av arbetsförmedlingen. Mycket sker också över nätet. Vi måste följa med i den utvecklingen. Vi kan inte bara konstatera att så här har det varit förut, och ska vi vara kvar i det. Vi måste följa med. Du har säkert ett stort engagemang i detta, . Men följ med lite grann i vad som händer också! 159 () replik: Jag har några frågor att ställa till när nu näringsministern inte är här. Ett par av dem är föranledda av mitt eget anförande, och någon av det som har inträffat , eftermiddagen och kvällen. sade att det ska finnas en god offentlig service i hela landet. Det ställer jag upp på. Men om man lyssnar till den diskussion som förs från alliansens sida när man ska tillgodose olika sektorer av den goda servicen undrar man hur det här ska hänga ihop. sade själv att det är viktigt med ett antal olika områden. För att lösa de behoven har man nu tillsatt ett antal utredningar. Bara det i sig självt är värt en kommentar. satt allianspartierna inne med alla lösningar. Jag vet att man kallade oss för världsmästare i utredningar. Jag har en vän här från trafikutskottet som också har hört det. Men frågan är om vi inte har mött vår överman . Allting ska ju utredas och utredas igen även det som är färdigutrett. Jag har två frågor. När det gäller kommunikationer säger alliansen att det ska ske efter en samhällsekonomisk lönsam bedömning. Jag vill fråga : Hur ska en sådan bedömning se ut för att tillgodose hela landet? Nästa fråga gäller behovet av studier, som också tog upp. Vi har hört här att behovet av studier onekligen ser olika ut beroende på var någonstans man är i landet och vem som ska studera. Hur ska man lösa det i hela landet med en så selektiv bedömning? 160 () replik: Vad är definitionen av god service, för det första? Det kan inte jag svara på. Den är säkert olika beroende på var i landet vi råkar befinna oss. När det gäller att vara världsmästare i utredningar vete sjutton om vi klarar av att klå er. Jag behöver väl inte fundera mer på den frågan, för ni borde veta svaret själva. Ni har själva varit med och initierat så många utredningar. I detta fall ser man över och tar ett helhetsgrepp på vad det är som måste förbättras. Jag tog ett par exempel. Det var mina egna exempel; det var inte på något sätt vare sig näringsministerns eller någon annans, utan det var utifrån egna erfarenheter. När det gäller kommunikationer vet jag inte riktigt vad du avsåg, , och likaså när det gäller studier. Vem ska studera? Detta kommer underifrån; det har jag sagt . Den som ska studera är den som vill studera. Sedan är frågan var man ska studera, självklart. Vi kan se att många av de mindre högskolorna, tyvärr kan man säga, inte har så många sökande. Det står väldigt många platser tomma på högskolorna till exempel. Det kan vi inte lösa genom att fixa fler platser. I så fall får man titta på vilken skola som är mest effektiv. Vilken högskola är bäst? 161 () replik: Det var själv som använde orden: Det ska vara en god offentlig service i hela landet. Då måste veta vad det är som menas med god offentlig service. Åtminstone måste hon ha en egen uppfattning om vad som är god offentlig service. När det gäller kommunikationer fick jag inget svar. Men ni planerar ju nu inför att lägga fram ett förslag på hur kommunikation ska se ut. Om jag hörde rätt så sade samtliga företrädare för allianspartierna att bedömningar skulle ske utifrån en samhällsekonomiskt lönsam modell. Eftersom detta enligt själv har en så stor inverkan på hur regionalpolitik kommer att se ut borde hon vara informerad om vad detta innebär, för detta kommer att få en stor påverkan på hela . När det gäller studierna är det möjligt att det finns platser lediga. Men enligt vad som sades i den förra omgången när det gällde näringspolitiken skulle det inte vara det fria valet, utan man skulle peka med hela handen därför att man behövde ha fler som inte gick på högskolor. De skulle i stället börja arbeta och komma in i yrkeslivet betydligt fortare. Man sträckte sig så långt att en av dina partikamrater sade att det var alliansens uppfattning att högskolorna och universiteten leker för mycket när de forskar. De leker för mycket när de forskar! Det ger väl en ganska bra bild av vilken syn man har. Jag förutsätter att inte delar den bilden eftersom hon säger att det är det fria valet som gäller när det gäller om man ska studera eller inte. Det kan jag i så fall understödja. 162 () replik: När det gäller regional tillväxt eller utveckling, oavsett vad vi använder för ord, är man oftast ganska överens kanske inte här i men ute i regionerna. Alla vill ha det bästa till sin region. Där är också vi överens, . När vi pratar om kommunikationer och infrastruktur vet vi också att där drar man för att få den bästa infrastrukturen i sin egen region. Vi ser de nationella och regionala planerna där man gör olika typer av prioriteringar. Och givetvis, om man fick välja fritt skulle man säkert ha motorväg överallt, men man gör sina prioriteringar utifrån sin egen region. Jag kan förstå att när man gör en infrastrukturproposition, som den som kommer, måste man titta på hela landet. Varken ni eller vi har pengar att tillgodose alla önskemål som finns. Vi kan konstatera att det under förra mandatperioden byggdes ett antal luftslott när det gäller infrastrukturen som måste åtgärdas. Det finns olika typer av studier. Vi har pratat om lärlingsutbildning som är mycket bra. Vi har pratat om högskole- och gymnasiestudier. Det måste ändå utgå från personen. Alla människor har inte samma fallenhet. Just nu finns det ett stort och skriande behov av personal som har olika typer av kompetenser, oavsett om de är akademiker eller om de har någon annan typ av utbildning. 163 (): Regionalpolitiken har länge präglats av otydlighet i insatser, i mål och i resultat. Det är svårt att få en övergripande bild av vad olika program och fonder betyder för utveckling och tillväxt, särskilt på lång sikt. Myndigheter som ska stödja, utvärdera och i viss mån kontrollera har otydliga uppdrag på detta område. Detta är arvet av socialdemokratisk regering. Regionalpolitik kan inte ses som deras paradgren. Globalisering innebär att ekonomier och marknader öppnas. Fler länder deltar i världshandeln. Det finns mycket positivt med det, men det betyder också bland annat större konkurrens. har , i jämförelse med andra länder, sjunkit i tillväxt och välstånd. Vår framtid bygger bland annat på att alla i , oavsett var man bor, är med och bidrar. Vi i ser att det finns utvecklingskraft i alla delar av landet. Genom ett fokuserat stöd med tydligt underifrånperspektiv vill vi stärka och framhålla lokal och regional tillväxt. Insatserna bör präglas av bärkraft på lång sikt. Det duger inte att med projektpengar hålla olika verksamheter under armarna för att sedan se dem pysa ihop så fort stödpengarna har försvunnit. Regionalpolitikens främsta mål kommer framöver att vara tillväxt. Regional tillväxt är mer resultatstyrt än det tidigare målet om regional utveckling, som i princip kan betyda vad som helst. Tillväxt kommer av att folk arbetar, är produktiva och nyskapande. För att uppnå detta är det självklart att arbetsmarknaderna i regionen ska vara välfungerande och att service finns tillgänglig. Det ser vi som delmål eller medel för att uppnå en långsiktig och uthållig tillväxt. För att tillväxt ska ske krävs det att många politikområden samverkar. och har ett övergripande ansvar för regionalpolitik som kompenserar för olika förutsättningar i landet. Men av avgörande betydelse är att fokus på näringspolitiken har lagts på små och medelstora företag. Detta gynnar särskilt regioner utan stora städer. Att vi har ett generellt gott företagsklimat är det allra viktigaste för företagande och därmed tillväxt. Viktiga insatser för regional tillväxt sker också inom andra utskott och departement. Vi har redan talat om god infrastruktur för både gods- och persontransporter. Det är mycket viktigt, precis som att det finns rättstrygghet även på landsbygd samt tillgång till vård och skola. Men eftersom det är näringsutskottet som debatterar och debatten handlar om utgiftsområde 19, Regional utveckling, tänker jag hålla mig till det som är regionalpolitik. Det är lätt att flyta ut och diskutera lite vad som helst, men just nu har vi en ypperlig möjlighet att diskutera just det som ligger inom utgiftsområde 19 och även det som ligger inom strukturfondspengarna. Det är stora pengar, och det är viktigt att också tala om dem. Jag skulle framför allt vilja framhålla tre saker. Insatserna för den regionala tillväxten behöver struktureras upp och utvärderas bättre. Det borde vara en självklarhet att man utvärderar effekterna av statliga insatser. Men när man läser generella utvärderingar av regionalpolitik från till exempel och finner man att det är uppenbart att det finns en stor förbättringspotential på det här området. Programmen och aktörerna är för många och svåröverblickbara. Många upplever det som besvärligt att veta vilket stöd de kan få. Insatserna måste gå fram till entreprenörer och företagare och inte hamna i administration. De måste alltså vara tydligare och påvisat verksamma. Skattebetalarna ska inte behöva betvivla att deras pengar verkligen används så effektivt som möjligt. Det andra är att regionala och lokala aktörer måste ha ett tydligare ansvar. Onödig centralstyrning av vilka insatser som ska göras och hur de ska göras måste undvikas. Det tredje är att det är uppenbart att strukturen för de myndigheter som ska verka för regional tillväxt behöver förändras. För sedan tillsatte regeringen en översyn av , och . Den är nu klar. Slutsatsen av det arbetet är att myndigheternas mål är otydliga, instrumenten för att uppnå målen är svaga och indirekta och att deras uppdrag ligger nära andra myndigheters uppdrag. Dagens läge är inte särskilt bra på det här området. Uttrycket för många kockar gör en sämre soppa gör sig gällande. De tre myndigheter som jag nämnde måste få ett tydligare uppdrag och tydligare avgränsningar. Det finns ett förslag om att lägga ned dem och bygga upp en ny struktur med en tydligare uppdelning mellan genomförande och uppföljning. Det tycker jag verkar klokt, och vi i uppmanar regeringen att fortsätta arbetet i denna riktning. Sammanfattningsvis kan man säga att alliansregeringen nu har satt i gång ett arbete för översyn och utveckling av regionalpolitiken där huvudmålet är tillväxt och där perspektivet ska vara att människor själva i stället för staten bäst vet hur de bidrar till tillväxt och utveckling i sin region och bygd. Detta är rätt väg att gå. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 164 () replik: Jag kunde klart och tydligt höra att den verksamhet som vi nu diskuterar, den regionala utvecklingspolitiken, var otydlig och att den skulle göras tydligare. Men sedan förstod jag ingenting mer. Jag såg ingen tydlighet i vad som skulle göras. Det fanns tydligen ett resonemang där man ifrågasatte den nuvarande strukturen och den nuvarande organisationen, och man kanske skulle göra något åt det. Men det hela blev inte mycket tydligare av det. Visst, omorganisationer kommer och går. Vi har ju omorganiserat den här verksamheten ett antal gånger under de årtionden som den har funnits. Jag får väl avvakta och se hur det kommer att se ut. Men det var ingen speciell tydlighet från alliansen om hur man ska lösa det, hur det ska se ut och vad man vill åstadkomma med det. Nästa fråga som jag skulle vilja ha ytterligare belyst gäller stöden. Jag uppfattade att hade synpunkter på de stöd som finns. Under den här punkten är det ju i princip bara stöd som vi diskuterar. Det kunde ju också vara intressant för dem som sysslar med själva verksamheten att få veta om det är det alliansens och åsikt att vi ska ändra på stödsystemen? Vi kanske till och med ska ta bort dem? Det är intressant att få veta detta , inte minst för dem som är berörda. Hela systemet är ju uppbyggt för att man ska ha en utjämning mellan de olika regionerna, så att de regioner som har det sämst förhoppningsvis ska få det bättre. 165 () replik: Det här området präglas av otydlighet. Det finns många program. Det är utvecklingsprogram, tillväxtprogram och fonder av olika slag. Det är partnerskap. Otydligheten finns där. Det finns pengar att söka, men man vet inte vart man ska vända sig. Det finns många myndigheter som har snarlika uppdrag. Utvärderingen är för svag . Det finns pengar i systemet, men man vet inte om de verkligen ger nytta på lång sikt. Vi måste ändå ha lång sikt i åtanke när vi satsar pengar på olika projekt. Det kan vara projekt som löper , men de måste också bära sig. Vi i alliansen tror inte bara på sysselsättning. Vårt fokus är på riktiga jobb som kan bära sig och på företag som är lönsamma och kan drivas vidare utan att staten håller dem under armarna. Det är detta jag menar när jag säger att vi måste se över det stöd vi ger och att det också måste nå fram till entreprenörer och företagare. 166 () replik: Jag tycker också att man ska utvärdera och se till att de pengar som finns går till avsedda ändamål. Det tycker jag är rimligt. Men jag tycker också att om man har den ambitionen borde man veta lite mer om vart man vill nå och hur problembilden ser ut. Det finns som nämnts ett flertal olika stöd, och de har tillkommit för att man har upplevt att det finns behov.