prot · GU0980 · 2007-03-22 00:00:00 — Det kräver utbildning, och frågan är vem som ska ge denna utbildning. Det gäller främst blivande civilingenjörer och blivande civilekonomer. Ingenjörer, det nya fackförbundet med 120 000 medlemmar, har klart markerat att de vill ha en sådan utbildning. Näringslivet efterfrågar en sådan utbildning. har ett program som kallas 3 F, . Det leds av Volvochefen. Det finns alltså ett klart sug efter sådant. kunde göra det här, kanske med hjälp av , men är de lite avlövade. Då har arbetsmarknadsministern markerat att det kan fortsätta i nya famnar. och högskolor vara en sådan ny famn? 45 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först och främst konstatera att arbetsmiljöarbetet är oerhört viktigt! Man ska inte behöva vara orolig för att gå till jobbet, för att skada sig eller för att må dåligt bara så att det är sagt. Här finns det flera utgångspunkter. Naturligtvis är det förebyggande arbetet väldigt viktigt. Det handlar om rena skyddsaspekter, att man inte gör sig illa fysiskt, men det handlar också om ergonomi. Det handlar om attityder. Vi vet att mobbning är ett alldeles för stort problem på svensk arbetsmarknad. Det finns naturligtvis också ett reaktivt inslag, som skyddsombuden hjälper till med och jobbar med. Och där finns det naturligtvis en bedömningspotential eller en bedömningssak. Jag tror att det i en väl fungerande arbetsmarknad då pratar vi om ett högt arbetsutbud, en hög efterfrågan, att det finns en omsättning på arbetskraften och en väl fungerande matchning också finns ett starkt incitament för arbetsgivaren att som ett led i sin rekrytering peka på en god arbetsmiljö. Det kommer att bli en alltmer stark konkurrensfaktor. Där finns ju ansvaret både hos statsmakten och hos parterna på arbetsmarknaden, inte minst arbetsgivarna. Jag är övertygad om att när det finns en sådan här efterfrågan kommer vi också att se ett ökat arbetsutbud. Och jag är naturligtvis beredd att följa det. Jag ska bland annat åka till för att titta på hur danskarna jobbar med sina arbetsmiljöfrågor. 46 (): Visst kan man räkna med automatik i de här skeendena, men vore det inte idé att göra det lite lättare för universitet och högskolor att utbilda nästa generations civilekonomer och civilingenjörer? Det är ofta de som blir chefer. Det handlar om att ge dem ett grundkunnande i arbetsmiljö och ledarskap. Det görs frivilligt . Det är kanske av ingenjörerna som lär sig sådant. gör det inte. Väldigt många av dem blir chefer likafullt, och då går det som det går. Mycket av det spill vi ser i arbetslivet skulle kunna förebyggas med mycket billiga och relativt enkla åtgärder. 47 Arbetsmarknadsminister (): Jag ska föra vidare det till utbildningsministern. Men jag har träffat just civilingenjörerna och känner till deras oerhört stora och viktiga engagemang i den här typen av frågor. När man pratar med dem och andra parter på arbetsmarknaden förstår man att det här i mångas ögon är en väldigt viktig del av ledarskapsutbildning, men det är också en allmän kulturfråga hos arbetsgivarna som jag håller helt med om det är viktig att understryka och underbygga och fortsätta med. Finns det utrymme för detta inom ramen för högskole- och universitetsväsendet ska jag vara den förste att hjälpa till att understryka det. Jag ska föra det vidare till utbildningsministern. Riksutställningars och flytt till 48 (): Min fråga anknyter till den som ställde tidigare, men det är möjligen en lite annan inriktning. Under förra mandatperioden fattades beslutet om att flytta de två myndigheter som nämnde, Riksutställningar och , till . Vi känner alla till bakgrunden. Det var försvarsbeslutet, och det här var ett led i att kompensera för bortfallet av arbetsplatser. Vid kulturutskottets behandling av budgetpropositionen var vi överens med regeringen om att flytten skulle fullföljas. Det fanns där en möjlighet för regeringen att ändra sig. Den togs inte. Vi var också på det klara med, samtliga som behandlade frågan, att flytten kommer att innebära särskilda kostnader. Det var helt tydligt när frågan var uppe. Vi var också på det klara med att detta på något sätt måste kompenseras. Underlag som tydligt beskriver det här fanns för antagande, precis som sade, och det var känt för departementet . Vi socialdemokrater utgår naturligtvis från att de utfästelser som har gjorts fullföljs. Frågan till ministern blir därför: Är det här också fortsättningsvis regeringens syn på frågan? Och är det viktigt att de här arbetstillfällena kommer till ? 49 Kulturminister (): Jag förmodar att frågan var ställd till mig, även om det inte nämndes. När budgeten antogs var väl fortfarande ingenting skrivet. Det fanns inga kontrakt. Inga spadtag var heller tagna mer än att det fanns ett inriktningsbeslut. Det visade sig trots allt att det var svårt att riva upp det här. vet jag att det ändå finns glädje på över att verksamheterna flyttar dit, och det är min förhoppning att det kommer att fungera bra. Men för att återknyta till det som också frågade mig om vill jag säga att det här är en fråga som bereds i . Naturligtvis kommer det att sättas av medel så att det här ska kunna genomföras. Det är självklart. Annars är det inte möjligt. 50 (): Ursäkta att jag glömde att adressera frågan till ministern! Anledningen till att jag ställer den här frågan är att med flera moderata företrädare i utskottet har gett andra signaler, nämligen att myndigheterna inte kommer att kompenseras för dessa kostnader. Vi vet ju också att , särskilt här i , under valrörelsen hårt drev frågan om att det här beslutet skulle rivas upp. Däremot var det andra partier, som också ingår i regeringen och som står bakom försvarsbeslutet, som var med på att även den här typen av kompensationer behövs. Vi vet också att de orter som är berörda av försvarsbeslutet i många fall inte anser att de är tillräckligt kompenserade. Det gäller både det här beslutet, och det gäller tidigare försvarsbeslut. Det är känt att det är så. Därför skulle det vara ett dubbelt svek om man nu bakvägen, så att säga, river upp beslutet. Vår inställning är att det här ska bli verklighet, och jag utgår från att det också är regeringens. 51 Kulturminister (): Det är ingen hemlighet att vi var oerhört kritiska i opposition mot hela den här processen, inte minst mot det sätt som det här gick till på. Och man kan väl säga att den kritiken fortfarande finns kvar. Men handlar det om människor. Verksamheten har i flera fall flyttat. Och även om så inte ännu riktigt är fallet med det gäller även i viss mån Riksutställningar kommer det här att fullföljas. Hur hög notan blir och hur man sedan hanterar det i budgeten får vi återkomma till. 52 (): Jag vill ställa en fråga till EU-minister gällande EU:s 50-årsfirande . Då har man planerat att lägga fram en så kallad Berlindeklaration. Och detta är väl urtypen för hur dåligt EU kan behandla viktiga frågor. Ingen vet riktigt hur Berlindeklarationen ser ut, och ryktena säger nu att man inte ska skriva under den. Den ska inte förhandlas. Min fråga är då egentligen: Vad gäller den här Berlindeklarationen? Ska länderna skriva under en gemensam historiebeskrivning när det gäller EU:s framgångar? Och vad kommer i så fall att stå i denna? Kommer att gå med på att man hyllar euron trots att vi har haft en folkomröstning som väldigt tydligt har visat att vi inte vill ha euron i ? Det är min fråga till EU-minister . 53 Statsrådet (): Ja, till helgen firar EU . Det var skrevs under, . Det är i sanning någonting att fira, tycker jag. Det kan man göra på olika sätt. Det tyska ordförandeskapet har valt att arbeta fram en deklaration eller att försöka ta fram en sådan. Jag tror att har sett utkastet till ett sådant. Vi väntar på slututkastet. Det ska komma , hoppas vi. Det är det tyska ordförandeskapet som gör detta. Det kommer att skrivas under av , och Barroso och Poettering kommissionens ordförande respektive ordförande i . Det kommer inte att skrivas under av alla. Det är en deklaration som kommer att läsas upp. Sedan kommer det att hållas lite festligheter på olika sätt. Den exakta utformningen av deklarationen är ännu inte helt klar. Det finns hänvisningar i den ungefär till det som ville ha med. Vi har sagt att det var lite för svagt kring utvidgningen. Det är en kritik vi har framfört, och vi får se om man har haft den i åtanke. Det finns en hänvisning till euron det stämmer för det är väldigt viktigt för 13 av medlemsländerna att det har bidragit till framsteg. Vi har inga synpunkter på att de skriver det. Men det kommer, som sagt, att komma en slutgiltig version, förmodligen eller . kommer då att få titta på den. 54 (): Det är fortfarande lite oklart. sägs det att vi ska få titta på den här, men det finns faktiskt inget formellt samråd med i den här frågan. Det står inte på dagordningen till . Statsrådet säger också att inte ska skriva under den. Vi ska ändå förhandla om den. Det är verkligen hemlighetsmakeri på hög nivå. Det är egentligen detta som har präglat EU väldigt . Det fanns en undersökning i nu . av EU:s medborgare anser att det har blivit sämre i deras länder efter inträdet i EU. I den deklaration som det nu pratas om står det i första meningen: We, the people of Europe. För det första har inte regeringsledarna förstått att EU inte är samma sak som . För det andra: Vi är folk. Så säger man inte. 55 Statsrådet (): Vi som gillar och tror på det europeiska samarbetet ser naturligtvis också att det finns brister och försöker i konstruktiv och aktiv anda arbeta för att utveckla det som är bra och förändra det som är mindre bra. Jag välkomnar i det arbetet. Det är en deklaration som det tyska ordförandeskapet har tagit fram. Det är inget bindande dokument. Det finns inget legalt i detta. Det finns ingen samrådsplikt, men vi har ändå valt att informera och beredningsutskott så gott det är möjligt. Det är inte en idealisk procedur. Vi hade säkert arbetat annorlunda om det varit som hade tagit fram den, men den kommer inte att skrivas under av medlemsländerna. Den kommer att skrivas under av ordförandeskapet, och kommissionen. Sedan kommer den att läsas upp. Den har en symbolisk betydelse men ingen annan betydelse. Så fort det finns ett nytt utkast kommer och ledamöterna i beredningsgrupp att få ta del av detta. Men det finns då ingen möjlighet att förhandla om det. Vi har bara haft möjlighet att ge vissa synpunkter. Det är det tyska ordförandeskapet som har ägt frågan, så att säga. Situationen för de långtidssjukskrivna 56 (): Utanförskap brukar vi i den här kammaren inom alla områden vilja motarbeta. Utanförskapet på arbetsmarknaden är ett av de största misslyckanden som den socialdemokratiska regeringen har gjort. Det är vi överens om. Jag är glad att det kommer till fler jobb. Jag är glad att fler människor får ett nytt liv. Men det finns ingenting som inte kan ha skönhetsfläckar. Då går jag till a-kassan, höjningen av avgiften till a-kassan och den grupp människor som är oerhört oroliga, nämligen de som är långtidssjukskrivna. Jag vet att och regeringen har tagit tag i den här frågan. Men jag vill fråga: När kommer ett besked om hur man kan lösa de här problemen? 57 Arbetsmarknadsminister (): Jag tackar för den frågan. Det är ju på det sättet att vi redan i propositionen skrev att det här var ett område som vi skulle titta närmare på. Det är för att dra tydliga slutsatser av det enkla skälet att avgiftshöjningen kom . Vi måste nu granska och gå igenom, tillsammans med och andra, vilka typer av effekter i denna fråga och andra frågor som den nya lagen har lett till. Det arbetet kommer att inledas, som jag har förstått det, . Sedan får vi anledning att återkomma så fort vi kan. Men jag har inget närmare datum, tyvärr. 58 (): Men jag kan tolka svar som att något kommer. Det känns ändå viktigt att få den tydliga signalen nu till dem som är oroliga. För det är ju inte meningen med den här regeringen som vill att det ska vara bra arbetsmiljö, gott klimat i och glada människor att det i onödan ska sitta människor och vara oroliga för en sådan här sak. 59 Arbetsmarknadsminister (): Så ska man tolka det. Anställningstryggheten för hotell- och restauranganställda 60 (): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . skickade regeringen ett förslag till förändring i lagen om anställningsskydd till Lagrådet. Förslaget går bland annat ut på att det ska bli lättare att anställa. Dessutom ska arbetsgivaren kunna anställa en person upp till utan att hon eller han får ett fast jobb. I hotell- och restaurangbranschen har tillfälliga anställningar. Tre av tio har alltså otrygga anställningar. Genomsnittsarbetstiden i branschen är , vilket innebär att man arbetar . I branschen är det hög arbetslöshet, och många är deltidsarbetslösa. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Med de faktum jag har redogjort för vilken anställningslättnad ska det bli för hotell- och restaurangbranschen med denna förändring? Ska det bli en fördubbling till som ska leva under otrygga anställningsförhållanden? Vilken anställningstrygghet ska gälla för hotell- och restaurangarbetare? Jag vill att arbetsmarknadsministern redogör för detta. 61 Arbetsmarknadsminister (): Det är naturligtvis så att vi har försökt väga samman, som man alltid måste göra, en lång rad olika intressen. Vi menar att den här avvägningen är den allra lämpligaste. Vi förlänger tiden för den allmänna visstidsanställningen som vi kortar tiden för vikariat med . Det är sammanvägt ett väl avvägt förslag som drar fördelarna ur det gamla socialdemokratiska förslaget, nämligen att rensa upp bland visstidsanställningsformerna. är det som behövs i huvudsak fler växande företag som vågar anställa. Jag håller naturligtvis med frågeställaren att det allra bästa är fasta permanenta anställningar på heltid. Det är den målsättning som vi måste jobba för. Dit når vi om vi har ett väl fungerande arbetsliv och ett väl fungerande näringsklimat i det här landet med många företag som växer. 62 (): Jag delar inte arbetsmarknadsministerns uppfattning. Det förslag till lag som Socialdemokraterna lade fram i den förra regeringen var precis motsatsen till den förändring i lagen som denna regering gör. Med tanke på uppluckringen av lagen om anställningsskydd och ännu fler otrygga anställningar undrar jag: Vilket råd ger arbetsmarknadsministern till de tiotusentals elever i gymnasieskolan som just nu går hotell- och restaurangprogrammet? Vilken trygghet i sin anställning och vilken framtid kan de förvänta sig? 63 Arbetsmarknadsminister (): Jag tackar för den kompletterande frågan. Jag bara konstaterar att grunden för den förändring som vi har gjort delar vi med den förra regeringen, nämligen att rensa upp bland de olika visstidsanställningsformerna. Vi har förlängt tiden. Vi har gjort det som vi har kortat tiden för vikariat. Vi menar att det är en lämplig avvägning. Den som läser på utbildningar på det område som pratar om måste naturligtvis känna trygghet i att den här regeringen, till skillnad från den förra, för en politik för fler företag och fler som vågar anställa så att det finns jobb att gå till efter utbildningen. Det är min starka förhoppning och tro när vi nu ser hur arbetsmarknaden utvecklas starkt framöver. 64 (): Utlokaliseringen av myndigheter ute i landet är positiv ur arbetsmarknadssynpunkt. Men verksamheten drabbas ganska hårt. utlokalisering till innebär att kostnaden för den totala omställningen kommer att uppgå till drygt 86 miljoner . får ersättning för 20 miljoner men måste själva lösa resten inom befintlig budget. har ansökt om att få ett anslagstillskott på 15 miljoner men har inte lyckats få något positivt besked. Man kan alltså inte nyrekrytera den personal som behövs . Det kommer inte att finnas pengar till det. är det 120 av personalen kvar, varav 80 är nyanställda. De jobbar på ett fantastiskt sätt så att det ändå inte ska drabba verksamheten. Jag vill därför fråga ministern, : Kommer att få extra medel för att klara omställningen på ett sätt som gör att verksamheten inte drabbas mer än som redan skett? 65 Integrations- och jämställdhetsminister (): Precis som vid många andra omlokaliseringar finns här inget så kallat omlokaliseringsstöd. Samtliga allianspartier sade när den dåvarande regeringen bestämde sig för att omlokalisera myndigheten att det skulle bli kostsamt, att man skulle tappa kompetens och så vidare. har jag i alla fall av generaldirektör fått beskedet att man lyckats rekrytera ny och kompetent personal, vilket gör att verksamheten inte blir lidande. Jag inser dock att de kommer att ha problem det kommande halvåret. De kommer inte att ha lyckats rekrytera samtliga de 120 personer som de önskade. Deras anslag har dock inte sänkts. kommer det inte heller att sänkas, och året därefter har de i alla fall möjlighet att anställa de 20 som återstår för att få ihop 120 personer. Det är mitt besked. 66 (): Det är inte bara personalen i sig som drabbas, utan dessutom kommer den hemsida man har att försämras betydligt. Man kommer inte att ha möjlighet att utveckla den som man gjort . De har en miljon besökare på sin hemsida , och av dem som besöker hemsidan är nöjda med den information som finns. Det är en väldigt väl utvecklad hemsida som man nu kommer att få lov att ta bort. Man kommer att lägga över viktiga informationsområden på andra verk och myndigheter för att inte belastas med uppdatering och så vidare. Detta kommer i slutändan att drabba den enskilde konsumenten. Jag undrar vad ministern kommer att göra för att det ska drabba den enskilde så lite som möjligt att inte få ta del av denna information, som blir allt viktigare i och med den ökande handeln över nätet och allt vad den innebär. 67 Integrations- och jämställdhetsminister (): är en av de bättre hemsidor vi har i . Jag tror att de har fått många priser för den. En av centrala uppgifter är just att kommunicera med medborgarna. Om nu har fått högre kostnader än de räknat med på grund av omlokaliseringen kan ju inte denna centrala uppgift vara det första de vill ta bort. De har också ett regleringsbrev där det står att just information är en av de centrala uppgifterna. Jag förstår om de är oroliga för att inte kunna fortsätta att utveckla sin hemsida det närmaste halvåret, men det finns alla möjligheter att fortsätta med utvecklingsarbetet . Framför allt välkomnar jag samtal med generaldirektör för att diskutera annat som de eventuellt kan tänkas behöva få underlättat för att få ihop detta år. Om informationen skulle vara det första de gjorde sig av med har de ju ingen uppgift att fylla, tycker jag. Medel till restaurering av museer 68 (): Jag har en fråga till kulturministern. av socialdemokratiska regeringar har tak visat sig vara i så uselt skick att trappor har fått stängas därför att de inte varit säkra för allmänheten att gå i. , en fantastisk kulturskatt av svenskt måleri, har inte fått tillräckliga medel för reparation och underhåll. Man har fått använda stiftelsekapital för att göra det nödvändigaste. är en av största stoltheter men riskerar att förstöras. Detta var bara några exempel. Min fråga till kulturministern är: Kan vi nu räkna med en annan ansvarskänsla och ambition att åtgärda dessa brister så att inte förfallet bara fortsätter? 69 Kulturminister (): Som säger finns det stora underhållsbehov hos flera av våra institutioner, inte minst museerna. I höstens budget fick också såväl som , och några till extra medel. Jag är dock väl medveten om att det behövs mer. Det är också ett av skälen till att vi har kritiserat en del tillfälliga satsningar, exempelvis fri entré som kostade trots att bara ett fåtal museer kunde åtnjuta detta. Behoven är alltså väldigt stora. Vi är väl medvetna om det och för också en ständig dialog med , som har ansvaret för detta. 70 (): Jag tackar för det svaret och hoppas att vi nu har en kulturminister som känner ett större ansvar för våra kulturbyggnader. Jag är själv inom byggbranschen och vet hur mycket dyrare det blir när man sparar på underhållet och inte håller efter byggnaderna. Det blir väldigt mycket dyrare. Ändå vet jag att just underhållet ofta är det första som kommuner och fastighetsägare sparar på. 71 Kulturminister (): Jag kan bara konstatera att vård av kulturarvet är en av de prioriterade frågorna för den här regeringen. I detta ligger naturligtvis också underhåll av de värdefulla byggnaderna. Det är alltså någonting som vi måste ta itu med. Stöd till svenska militärer efter utlandstjänst 72 (): Jag vill ställa min fråga till försvarsministern. Många kvinnor och män som varit på militära uppdrag har mycket med sig i bagaget när de kommer hem igen. De har arbetat och levt under hot och osäkerhet och sett både skadade och döda. Mycket av detta kan vara svårt för oss här hemma i att förstå. Därför är det viktigt att Försvarsmakten ser till att de får det stöd de behöver när de kommer hem igen. kan jag se två problem dels att man inte vill avslöja att man har problem och be om hjälp eftersom man då kan riskera att inte få åka ut på fler uppdrag, dels den ökande mängden. har vi insatser främst i , i Kosovo och i . Eventuellt ökar vi dock snart styrkan i , och dessutom ska snart stå beredd. Jag vill därför fråga försvarsministern vad regeringen gör för att kvinnor och män som har varit i internationell tjänst ska känna sig trygga och våga söka, och också få, professionell hjälp. 73 Försvarsminister (): Det är ett viktigt problemområde frågeställaren tar upp. Jag vill kanske framför allt säga att det allra viktigaste är att landets folkvalda riksdag och landets regering är tydliga med att vi står bakom de förband som vi skickar ut. Det är ju från denna sal uppdraget utgår. Det är varken truppen eller överstar och generaler i Högkvarteret som ska motivera vår närvaro i olika fredsbevarande och fredsframtvingande operationer runt om i världen. Det har precis slutförts ett arbete inom Högkvarteret som handlar om hur vi omhändertar soldater som kommer hem från olika missioner. Jag har ännu inte fullt ut hunnit ta del av det materialet, men min huvudplan är att tillsätta en enmansutredare för att se över det som ibland brukar kallas veteranpolitiken helt enkelt de frågeställningar som har att göra med både hur vi förbereder de unga män och kvinnor som skickas ut i operationer och hur vi omhändertar dem när de kommer hem. 74 (): Jag har i alla fall hunnit ta reda på lite mer. finns det en organisation, precis som försvarsministern säger, som tar hand om de ca 5 000 personer som berörs. Och det är inte de 5 000 vi har ute , utan det är de 5 000 som man inom Försvarsmakten har bestämt är i åtgärd och ska ha möjlighet till stöd. Är försvarsministern beredd, eftersom detta antal kommer att stiga på grund av att vi kommer att använda oss av , att se till att vi håller samma kvalitet eller kanske till och med förstärker och förbättrar den kvalitet vi har? 75 Försvarsminister (): Anledningen till att jag har för avsikt att tillsätta en enmansutredare för att se över dessa frågor är att jag anser att vi behöver förbättra verksamheten. Vi behöver förbättra omhändertagandet, och vi behöver också tydliggöra vilket ansvar olika instanser har. Vad ska ankomma på Försvarsmakten att göra? Vilket uppföljningsansvar har Försvarsmakten? Vilka stödresurser behöver vi sätta in? Vad bör ankomma på frivilligorganisationer typ Fredsbaskrarna, som jag utgår från att frågeställaren avsåg? Allt detta finns det skäl att se över, och anledningen till det är att vi behöver förbättra verksamheten. Diskriminering på arbetsmarknaden av personer med utomnordisk bakgrund 76 (): Jag har en fråga till statsrådet . Regeringens arbetsmarknadspolitik och försämringarna i a-kassan har fått förödande konsekvenser för många människor i landet, framför allt människor med utomnordisk bakgrund. finns det en stor andel människor som på grund av sin etniska bakgrund och sitt efternamn inte får jobb. har dessa människor kunna hanka sig fram tack vare vårt försäkringssystem inte för att de har varit lata utan för att de inte har haft något annat alternativ.