prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — Drift och underhåll på järnväg har ett behov som också motsvarar runt 20 miljarder. Bristerna i vägunderhåll innebär att man på många håll riskerar att närma sig nyinvesteringsnivå. Det tråkiga är att vi inte kommer ifatt ekonomiskt hur vi än anstränger oss att åtgärda alla dessa försummade investeringar. Vi kommer inte ifatt behovet av åtgärder. Mycket av detta skulle ha gjorts för länge sedan, och även med en jättesatsning via statsbudgeten, alternativ finansiering och andra kreativa lösningar kan det ta uppemot att förverkliga riktigt stora infrastrukturprojekt, eftersom planeringsprocessen tar . Det allra viktigaste för oss politiker just nu är att hitta kluriga och framkomliga sätt att finansiera det som måste göras. OPS-lösningar och förskotteringar från kommuner och regioner i all ära, men det måste också till mer pengar till infrastruktur i regeringens budget. Den nya miljardsatsningen på infrastruktur i budgeten skapades genom att man använde landets goda ekonomiska läge till att lyfta av en del av och skuldbörda i statsskulden och därigenom frigöra investeringsutrymme. Kan vi på det sättet fortsätta att använda pengar från till exempel försäljningen av statliga bolag till att lyfta av och skuldbörda och därmed skapa utrymme för nya satsningar och ett bättre underhåll av vägar och järnvägar ska vi givetvis pröva det fler gånger. Min sammanfattning blir därför att oändligt stora behov av satsningar inom infrastruktur måste tillgodoses. Vi har brist på tid, och vi har brist på pengar. Vi måste alla hjälpas åt att ta ansvar för att skapa det ekonomiska utrymmet och utveckla långsiktiga och hållbara planer för att lyckas med detta. 434 () replik: Jag undrar om de företagare som pratade om och som inte har tillgång till Internet och annat är betjänta av de tomma rör som partikamrat föreslår i årets budget. Är det vad man behöver kanalisation? Jag vill också fråga om klimatet och transporternas påverkan. Det är till stor del utsläpp av växthusgaser från transporter som gör att vi får ett förändrat klimat. Vore det inte ganska smart att satsa mer på kollektivtrafik så att inte var och en behöver åka i sin bil utan kan åka klimatsmart och kollektivt tillsammans? 435 () replik: Jag tackar för frågorna. Jag tror inte att vi pratar om exakt samma människor. Jag pratar om människor på landsbygden. De kommer inte att beröras av kanalisation av rör, för det är ingen som gräver längs dessa sträckor. Ingen kollektivtrafik kommer heller att åka runt i varenda liten by, i varenda krök och vägsväng. Jag bor i en kommun där hela landsbygden fortfarande lever. Där bor familjer med barn, där bor gamla, där bor folk av alla slag som är beroende av att ta sig fram. Där har vägarna betydelse. Det jag pratar om här är också en försummelse av saker som borde ha varit gjorda. Vi har haft problemen . Det är inga nya problem. Det är problem som vi givetvis måste ta hand om ganska omgående. Jag hoppas mycket på att den nya regeringen också kommer att göra det, men jag har definitivt inte haft tilltro till den förra regeringen. 436 () replik: Vem man tror mest på kan man fundera över. Men jag undrar i alla fall, , över det här med att tro på den nya regeringen. Varför har man då inte gjort något för att förbättra dessa vägar ? har man haft på sig. Vad gör man åt klimatfrågan? Jag säger som barnen: Och? 437 () replik: Det är ju bra då att inte jag också säger Och! och alltså inte bryr mig. Jag bryr mig definitivt om detta. Klimatfrågan är viktig, men för att vi ska kunna ta oss mellan hem och jobb, hem och butiker, hem och den service som vi behöver krävs fortfarande vägar. Jag skulle önska att det jag skulle behöva åka någonstans kom en buss inom en kvart, eller . Men det gör det inte för de flesta som har flera mil till sina tätorter. Och jag vill givetvis att de ska få bo kvar där de bor. 438 () replik: Jag hade tänkt inleda med att berömma utifrån att hon tar upp de problem som vi fortfarande har i efter stormen och som har förlängts ännu mer efter stormen . Men det gör mig lite orolig när säger att hon inte har någon tilltro till den förra regeringen, den socialdemokratiska. Det var ändå så att det efter stormen vidtogs vissa åtgärder, och vissa pengar kom specifikt till länet utifrån det som hade hänt. I det perspektivet tänker jag främst på våra vägar och det slitage som ingen socialdemokratisk regering i världen kan ställas till ansvar för utifrån vad som har hänt sedan stormen med alla de transporter som sedan har gått. Men det vi kanske skulle kunna vara överens om är att vi tillsammans skulle kunna driva frågan att få pengar till att förbättra vägarna efter det slitage som vi har i sedan alla tunga transporter har gått med virke. 439 () replik: Att göra någonting tillsammans var just vad jag avslutade mitt anförande med. Det är ett gemensamt ansvar att skapa de här förutsättningarna och det ekonomiska utrymmet samt att se till att vi får långsiktiga, hållbara planer som är finansierade. Det har snart gått . Det har hänt för lite. Jag har försökt använda den position jag har som riksdagsledamot för att bearbeta både Eon och , och det gör jag fortfarande. Jag vet att mycket gjordes efter stormen vad gäller vägar, men det fattas oerhört mycket. Och det fattas inte bara hemma, som jag sade i mitt inledningsanförande, det fattas över hela landet. 440 () replik: Det är bra att erkänner att det faktiskt har gjorts mycket efter stormen . Någonting annat som vi också har ett gemensamt intresse för är det som handlar om avbrotten i telefonförbindelserna, som är ett stort bekymmer. har vi ett avbrottssystem vad gäller ersättning till konsument när det är elavbrott. Det skulle kanske vara läge att genomföra ett liknande system när det gäller teleavbrott för att få till stånd att det åtgärdas snabbare och inte drar ut som när människor är utan telefon. Skulle vara beredd att ställa upp på att driva en sådan fråga? 441 () replik: Jag har funderat mycket över den frågan, , men jag har faktiskt inte ställt mig bakom den i det här läget. Jag känner att de allra mest sårbara är de som är beroende av något man kallar fast mobil. Kunderna i vårt län är försökskaniner för någonting som inte har visat sig fungera till fullo. De som trots allt har en telefontråd som är hopknuten och hopknuten har större förutsättningar att få telefonen att fungera. 442 () replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till med anledning av hennes synpunkter på utbyggnaden av bredbandet. Hur ser du på utförsäljningen av Sonera som faktiskt kan stoppa den fortsatta utbyggnaden av bredbandet? Fråga nr 2: Hur tror du att säkerheten kring IT och telefoni kan påverkas om Soneras kopparnät säljs ut till ryska oligarker? 443 () replik: Till att börja med skulle jag vilja byta ord. Jag tycker inte att vi pratar om någon utförsäljning av . Vi pratar om en försäljning. Det är ingen realisation vi tänker bedriva när vi pratar om att sälja de statliga bolagen. Dessutom har jag själv förespråkat att vi ska frigöra nätet från Sonera, därför att jag anser att vi måste ha mycket friare konkurrens i de ledningar och nät som finns och skapa större förutsättningar för att fler ska kunna nyttja dem på ett mycket effektivare sätt och att marknaden ska kunna ta del av nätet på lika villkor. är vi framme vid det, och det är jag jättetacksam för. Vem köparen är eller vilka särskilda undantag man måste göra för att ta hänsyn till delar av trafiken tror jag får bli en senare fråga. Men jag ser väldigt positivt på att man faktiskt skiljer på nätet och operatörsuppdraget. 444 () replik: Det är inte jag som har påstått att det är en utförsäljning, det var tvärtom ekonomijournalister som talade om att det var en utförsäljning när det gällde realisationen av aktierna i . Utförsäljningen av kopparnätet har faktiskt Försvarsmakten invänt kritiskt mot och talat om att det kan påverka säkerheten. Det är därför jag undrar hur ställer sig till just säkerhetsaspekten om Soneras kopparnät skulle säljas ut till ryska oligarker. 445 () replik: Min högst personliga önskan när det gäller nätet är att det stannar men att Telias operativa del kan säljas. Jag skulle gärna vilja se dem åtskilda och att det finns ett samhällsansvar när det gäller själva nätet. Men det är en fråga som jag inte är säker på är helt mogen på regeringens beslutsnivå . För mig skulle det vara mycket önskvärt. Jag vill se en solidarisk lösning så att hela landet ska omfattas av något fungerande nätsystem som sedan alla kan vara operatörer på. 446 () replik: Jag vill prata om utförsäljningen och att man skulle använda pengarna till att investera i vägar och järnvägar. Tycker verkligen att det är en speciellt klok idé att sälja ut av vår gemensamma förmögenhet som ger en stadig inkomst och använda försäljningsinkomsterna till att bygga vägar? Vore det inte bättre i så fall att man såg till att ha företaget kvar och både kunna använda avkastningen och behålla värdeökningen . Vore inte det en bättre lösning? Jag kan förstå att har den här lösningen utifrån den borgerliga politiken, där man säljer till ett underpris och använder inkomsterna till att sänka skatterna för dem som har de högsta inkomsterna. Ur den utgångspunkten är det mycket klokt. Men om vi pratar om kapitalinvesteringar verkar det vara en mycket dålig affär. 447 () replik: Det är roligt att vi inte är överens om allt, och det är vi definitivt inte i denna fråga. Jag pratar fortfarande om försäljning av bolag, och jag tycker alltjämt att det är en mycket klok idé. Kan vi betala vår statsskuld, som belastar vår budget oerhört mycket , och därigenom frigöra kapital till infrastruktur får vi också fart på de olika regionala delarna av landet. Vi kan öka tillväxten. Vi kan öka möjligheterna att arbetspendla. Vi får väldigt många fler som kan komma i arbete den vägen också. Det är definitivt en arbetsmarknadsåtgärd att få till bra vägar och bra kollektivtrafik. Jag tycker absolut att det är en bra satsning att låta dem som är bra på att sköta näringsverksamhet få göra detta och att samhällets kollektiv har nytta av de pengarna genom att de investeras och sätter fart på hela landet. 448 () replik: hänger inte resonemanget ihop. Så fungerar det genom att man får en hög avkastning av kapitalet. Genom att man äger företagen kan man använda den avkastningen till att göra precis de som ger uttryck för. Det behöver man inte sälja företagen för. Man kan undra om gör detsamma i sin privatekonomi. Säljer hon sitt hus och flyttar in på hotell och bor där? Det är ungefär samma ekonomiska effekt. 449 () replik: Det var en mycket märklig liknelse. Att få andra företag att komma i gång och utvecklas, att dessa företag får tillgång till arbetskraft som har pendlingsförutsättningar genom bättre infrastruktur och bättre vägar ger en skjuts åt samhället som i sin tur också kan generera skattekronor och inkomster i regionerna. Det gör att man kan utveckla företagen och hela orter på ett helt annat vis än med den struktur vi har haft på de små orterna när människor har flyttat från orterna på grund av att vi har haft en otroligt dålig infrastruktur. Del 3: Näringspolitik 450 (): Låt mig för en gångs skull börja mitt anförande med att säga att det finns en reform som är värd en eloge, initierad av , nämligen den stora kaffereformen som talmannen har genomfört. Vid en så här sen timme är det en stimulans för oss alla. Det går bra för . Det gläder mig mycket. har vi år för år fått se mycket kraftiga ökningar i nyföretagandet. Det tyder på en attitydförändring och en vilja att starta företag som är mycket bra för . Det senaste helåret som har mätts är 2006 vårt sista regeringsår. Då slogs ännu ett rekord i nyföretagandet. Åtta av tio nystartade företag fanns i tjänstesektorn. Det är en tjänstesektor som växer så det knakar. Det gläder mig att nyföretagandet fortsätter att öka också . Sysselsättningen ökar kraftigt. under vår mandatperiod ökade sysselsättningen med 93 000 utan att vi behövde sänka a-kassan eller fördjupa orättvisor i . Det kommer sig av att människor investerar, konsumerar och fattar beslut för framtiden, som leder till att människor får jobb. Det gläder mig oerhört mycket att den utvecklingen fortsätter också . Under kvällens debatt har det ett antal gånger hävdats från borgerliga ledamöter att , som är en viktig statlig myndighet när det gäller ekonomikunskaper, säger att de jobb som har kommit beror på regeringen. säger man att en tredjedel av jobben som har kommit beror på regeringen. säger alls inget sådant. Inga ledande ekonomer säger något sådant. Alla säger det självklara, nämligen att de jobb som kommer beror på den konjunkturutveckling där grunden har lagts av hårt arbete att hålla ordning och reda i ekonomin och satsa på konkurrenskraft. Strukturreformer som ni föreslår och genomför, till exempel att sänka a-kassan, är sådant som medverkar till att en låglönearbetsmarknad växer fram. Men det tar sin tid. Den vägen har ni inlett. Det bekymrar mig. Vi ser också att produktiviteten i svenskt näringsliv har gått ned kraftigt . Då bekymrar det mig att vi har en regering som förändrar fokus kraftigt i näringspolitiken. Det är från en näringspolitik som handlar om att kunskap, kompetens, innovationer, nya produkter, nya tjänster och internationell konkurrenskraft är vägen framåt till en näringspolitik som använder verktygen för att försöka subventionera fram ett näringsliv som har svårt att klara konkurrensen på lika villkor med andra delar av näringslivet. I ett läge när produktiviteten i näringsliv minskar skiftar politiken fokus och subventionerar fram nya branscher i . Jag tror inte att det här är en särskilt slug politik. Jag tycker att vi ska använda den här goda tiden till att stärka de delar av svenskt näringsliv som har de stora framtidsutsikterna i tjänstesektorn och i varuproducerande sektor. Då ska vi satsa på forskning och utveckling och stimulera småföretagen, som investerar för lite i forskning och utveckling . De har för klena ekonomiska resurser för det. Men tillsammans med staten, till exempel Forska och väx som driver, kan vi få fler småföretag att utveckla sina varor och tjänster, anställa fler och klara konkurrenskraften. Vi vill fördubbla satsningen på forskning och utveckling för småföretag. Vi vill stärka kommersialiseringen av den forskning och de innovationer som kommer från universitet och högskolor. Vi satsar nya resurser på det. Vi satsar på nya innovationslån för att uppfinnare och innovatörer ska ha chansen att starta en verksamhet, driva den vidare, anställa sin första och sälja sina varor och tjänster. Vi vill satsa på riskkapital riktat inte minst mot våra fina miljöteknikföretag. De kommer att vara mycket i vårt svenska näringsliv. Jag tror att trygghet också är en viktig entreprenörsfråga. i vårt regeringsarbete inledde vi en stor översyn av trygghetssystemen. Vi tror att det är viktigt för dem som vill ta steget till att bli företagare att känna att trygghetssystemen fungerar även för dem. Utredaren fick kicken av den nya regeringen. har gått, och ingenting har gjorts för att öka tryggheten för småföretagare. Vi tror på enklare regler och bättre service till småföretagen. Jag är glad att regeringen har tagit över vårt system att mäta och följa, att sätta upp skarpa mål för hur mycket regelverket ska underlätta för företagen. Problemet är att regeringen försvårar och krånglar till det för företagen. Vi vill stärka småföretagens möjligheter till export. Inte minst den svenska livaktiga tjänstesektorn kan bli vår främsta exportindustri . Men då måste de som kan hjälpa till med exporten finnas ute bland företagarna, ute i varje län, via eller Invest in . Vi satsar mer än regeringen på exportfrämjande för småföretagen. Regeringen skär ned. Det mest oroväckande är detta schabbel med avgifter och skatter som regeringen har satt i gång. När man höjer arbetsgivaravgifterna för miljöteknikföretaget, reklamfirman, hotellet och elinstallationsbolaget men sänker dem för vissa restaurangtyper skapas ett krångel och ett regelverk som aldrig kommer att vara hållbart. Det är en omodern näringspolitik som regeringen står för. 451 () replik: Jag har två frågor till . Min första fråga gäller ett pressmeddelande från apropå KI:s bedömning av effekterna av regeringens jobbpolitik. Det framgår att det blir totalt 220 000 nya jobb . höjer regeringens arbetsutbudsstimulerande politik varaktigt sysselsättningen med drygt 70 000 personer . Har någon annan åsikt än jag i fråga om 70 000 är ungefär en tredjedel av 220 000? Den andra frågan gäller arbetsgivaravgifterna. har snöat in på de , som gäller generellt för alla företag från till det lilla enmansföretaget. Tycker att det är en bra och träffsäker politik? 452 () replik: Det är viktigt att ni håller tungan rätt i mun när ni använder er av ekonomers resonemang och prognoser. Här i kammaren har påståtts att de jobb som har kommit kommer ur regeringens politik med sänkt a-kassa och annat. Man säger att säger att det är så. Sedan läser du upp ett pressmeddelande som visar precis vad det handlar om. talar om att det kan hända något. Det är inte konstigt. Avskaffa a-kassan så ska ni få se. Det är klart att det kommer att innebära att arbetslösheten minskar eftersom folk får ta jobb till låga inkomster för att över huvud taget överleva. Det är viktigt. Påstå icke att sysselsättningsökningen kommer av er politik. Då far ni med osanning om ni ska hänvisa till . Vad är det för poäng med att höja arbetsgivaravgiften med för det lilla familjehotellet och sänka den för restaurangen bredvid? Vad är idén med detta? Förklara det för mig! 453 () replik: Poängen är givetvis den uppenbara, nämligen att om pengarna smetas ut över alla företag, stora och små, får man ingen träffsäker politik. Om man däremot satsar pengarna på en rejäl sänkning av arbetsgivaravgifterna i de branscher där det verkligen ger effekt får man en påtaglig sysselsättningshöjande effekt. När det gäller statistiken avser KI:s bedömning 20062010. har vi 2007 som nästan är slut. Det torde vara som man kan se en effekt av. 454 () replik: Det här blir viktigt. Ta reda på vad KI säger! Far icke med osanning om dessa viktiga frågor! När KI får frågan säger man att man inte kan belägga någon effekt av regeringens politik på sysselsättningen detta år. Det är farliga vägar att börja hymla med vad statliga experter säger på ekonomiområdet. Vad är det som säger att det blir en sysselsättningseffekt av att höja för hotellets sovverksamhet och hotellstäderskorna men sänka när man går ned för trappen till restaurangverksamheten? Det är så stolligt att ni inte tror på det själva. 455 () replik: Det har runnit mycket vatten runt sedan förre finansministern skrev sin skrift i Verdandiserien om att förstatliga affärsbankerna. Det är ett betydande ideologiskt skifte som har skett . Det har skett ett något mindre sedan åkte land och rike runt. När man tittar på företagsamheten måste man ha två andra saker i minnet. Köpkraften håller helt plötsligt på att öka väldigt kraftigt. Så är det absolut. Det spelar väldigt stor roll. Jobbskatteavdraget spelar därför en roll också för småföretagsamheten. Sysselsättningen har också gått upp. Det spelar också en roll för företagsamheten. Är förra statsrådet bekymrad eller inte bekymrad över att köpkraften ökar med de 60 miljarder som går till skattesänkningar? Är det bra eller dåligt för företagsamheten? 456 () replik: Jag tror inte att menar att en högerledd regering generellt sett vill bedriva en mer expansiv och mer efterfrågestimulerande politik än en socialdemokratisk. Det brukar inte låta så när man lyssnar på . Köpkraften blir liknande med våra olika ekonomiska alternativ. Det gäller att se till att föra en ansvarsfull ekonomisk politik så att man inte överhettar. Att sänkt a-kassa leder till lönepress och att vi får en utveckling av låglönebranscher är det enda röret från era beslut till en sysselsättningseffekt. Det dröjer innan det kommer. Får ni fortsätta detta blir det en stor omvandling av svensk ekonomi. Det går från hög produktivitet, konkurrenskraft, framgångar på exportmarknaderna och växande tjänstesektorer som klarar av att ge rimliga löner till människor till att stimulera fram med piska och skattesubventioner en sektor som annars inte skulle klara konkurrensen. Är det bra näringspolitik? 457 () replik: Det är intressanta besked man får här. Det ska föras en ansvarsfull ekonomisk politik. Men inom ramen för detta kan man stimulera köpkraft och framför allt stimulera sysselsättningen. Där skiljer sig den politik som förs nu mot den som fördes tidigare. Jag vill under mina sista sekunders talartid säga en sak till. Det är verkligen så att Socialdemokraterna vill sänka en skatt, nämligen lotteriskatten. Det vill inte den nuvarande regeringen. Det står ni ensamma för. Jag tror inte att det blir något med det heller. 458 () replik: Se på vår budgetmotion så får du se att vi säger blankt nej till er höjning av arbetsgivaravgiften för småföretag från . Vi tror att det är väldigt olyckligt att göra på det sättet. Det expansiva miljöteknikföretaget, den intressanta reklamfirman eller andra delar av en växande tjänstesektor ska få ökade kostnader för att storföretag som ska få några i skattelättnader att lägga till vinsten. Det ger ingen sysselsättningseffekt. Det ger en snedvridning av ekonomin. 459 (): är ett extremt exportberoende land. Att vi är det beror på att vi har lyckats utveckla företagsamhet i som klarar sig på den hårda internationella marknaden. Men det är inte för alltid givet att det kommer att bli så fortsättningsvis. Det har sin grund i den näringspolitik som förts i genom historien. Jag tänker tala lite om grundförutsättningarna som jag tycker behövs för att vi också fortsättningsvis ska lyckas på den internationella marknaden. De statliga företagen har historiskt spelat en viktig roll som välståndsskapare och motor för utvecklingen av näringsliv. Utan den aktiva samverkan mellan stat och näringsliv hade vi inte haft så många och konkurrenskraftiga företag som vi har . Historiskt har staten varit en viktig och i många fall helt dominerande risktagare i blivande framtidsbranscher genom myndigheter och statliga företag i form av teknikutvecklare och kvalificerad beställare. Det har därigenom medverkat till uppbyggnad av dagens näringsliv. Ett givet exempel är samverkan mellan . Vi ska heller inte förglömma SJ:s eller betydelse för Asea. Det har haft en avgörande roll för en teknisk och industriell utveckling i . Mot den bakgrunden är det därför vansinnigt att sälja ut statliga företag. Det är också viktigt att som ett litet land även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden. Det gäller inte minst inom energi- och miljöteknikområdet. Då är tillgång av riskkapital av avgörande betydelse. Frågan är vem som ska stå för riskkapitalet. Vi kan konstatera att medan näringsministern levererar förmaningar till svenska riskkapitalister via konferenser och intervjuer dammsugs på energi- och miljöteknikföretag av amerikanska riskkapitalister. Mot den bakgrunden måste vi på allvar diskutera formerna för ett nytt statligt riskkapitalbolag som kan ta risker och långsiktigt ansvar för samhällsbyggande. Det är risker och ansvar som banker eller företag inte vill eller kan åta sig. Forskning och utveckling är i det fallet två av de viktigaste faktorerna för att skapa arbetstillfällen och tillväxt i . Det behövs ökade resurser för forskning och utveckling från tillämpad forskning till motiverad forskning och utveckling av produkter och tjänster. Den behovsmotiverade forskningen och utvecklingen har tyvärr fått stå tillbaka för grundforskningen. Det har inneburit att avkastningen på satsade forskningsmedel har varit extremt låg. Man kan ta några exempel på vilken betydelse samverkan har mellan forskning och utveckling och de företag vi har. Vi kan titta på tekniska högskola och den betydelse det har för .