prot · GV0913 · 2007-10-19 00:00:00 — Jag satt i utbildningsutskottet, och Socialdemokraterna var emot det då. 193 (): I förrgår hade jag förmånen att få vara med när bästa skolkommun korades. Det var som för sjätte året utsåg den kommun som de tycker är landets bästa. i vann, kom tvåa och trea. Grattis till er och till alla elever som går där! vill jag gärna säga. Man kan självklart ha sypunkter på de kriterier som bygger sin rankning på. Men det är ändå intressant att ett fackligt förbund hyllar skolan i tre moderatledda kommuner. Vad är det då som utmärker en bra skolkommun och en framgångsrik skola? Jag tror att det viktigaste är tydligt ledarskap, i politiken, i klassrummen men framför allt i skolan. Vi måste få fram de bästa rektorer vi kan få. Då menar jag inte de som är bäst på att läsa regelböckerna utan de mest inspirerande ledarna, de som har förmågan att skapa och peka ut visioner och få med sig medarbetarna på att uppfylla de visionerna. För att skolan ska kunna anpassa undervisningen till de skiftande behov och förutsättningar som finns måste skolan ha ett stort friutrymme. De flesta tror jag skriver under på det, i teorin i alla fall. I praktiken ser det väldigt annorlunda ut. Det finns alldeles för många exempel på motsatsen. Låt mig nämna några. I ville en förskola köpa in en digitalkamera för att dokumentera barnens utveckling och vardag. Det verkade rätt bra, tycker jag. Men det gick inte. De var tvungna att be kommunpolitikerna om lov först. I bestämmer politikerna vilken mat eleverna ska äta men skickar sedan räkningen till skolan som i stället måste stoppa inköpen av nya skolböcker. I Ale kommun måste en skola begära tilläggsanslag för att få köpa in en kopieringsmaskin, och i reglerar politikerna i detalj vilka tjänster som ska finnas och hur de ska fördelas. En rektor jag träffade sade att han var ansvarig för , men han kunde bara styra kaffekassan. Allt annat bestämdes över hans huvud. Över tusen rektorer anser att de inte får utforma sin egen organisation, visar en statlig utredning som kom . Där kan man också läsa att nästan hälften av rektorerna anser att det kommunala sättet att styra skolan försvårar deras uppgift som rektor. Det har tyvärr inte blivit bättre . Två tredjedelar av rektorerna säger att de behöver större befogenheter för att kunna ta det ansvar som följer med befattningen. Det visar en helt färsk undersökning från . Så här kan det naturligtvis inte få fortsätta. Finns det någon som tror att rektorer med bakbundna händer kan lösa skolans problem? Är det så vi får de bästa rektorerna i ? Att vara rektor innebär ett stort ansvar. Då måste man också ha stora befogenheter. Det går inte att ha politiker som styr tjänster, mat och digitalkameror. Det är uppenbart att decentraliseringen fastnade i . Statlig reglering har ersatts av detaljstyrning på många håll. Den förra regeringen tillsatte en utredning om skolans ledning men brydde sig inte så mycket om vad resultatet av den utredningen var, för ingenting hände. I stället började man med en återreglering av hur skolorna ska jobba och hur skolorna ska använda sina pengar. Förra drog också ned på den statliga rektorsutbildningen. Över hälften av rektorerna i våra skolor har ingen rektorsutbildning, och köerna bara växer. Det var inget genidrag. måste vi borgerliga åtgärda det här. Styrningen är faktiskt en nyckelfråga för att kunna höja kvaliteten i skolan. Jag tror inte alls på ett förstatligande. Skolan blir inte ett dugg bättre av att 150 000 lärare får en ny arbetsgivare. I stället vill jag gå åt andra hållet. Fortsätt med decentraliseringen! Se till att makten lämnar kommunhusen och flyttar in i lärarrummen i stället! Där ska de viktiga vardagsbesluten fattas. Gränsen för vad politiken ska göra och vad skolorna själva ska bestämma om måste vara glasklar och lämna stort utrymme åt skolorna. Att man har duktiga kommunalpolitiker i är alldeles utmärkt. Där fungerar det, men det räcker inte. Varenda skola i landet, även i och i , borde fritt och självständigt få staka ut vägen fram till målen. Jag hoppas att vi i den nya skollagen tydligare kan definiera detta och hindra kommunpolitiker från att lägga sig i detaljer. Den nya rektorsutbildningen är också jätteviktig, och den ska vi fördubbla . Vi behöver faktiskt fler kompetenta, välutbildade och engagerade ledare i skolan. Detta är viktigt också ur ett perspektiv som har varit aktuellt , nämligen friskolorna. Låt de kommunala skolorna ta upp kampen med friskolorna! Då behöver man mycket större friutrymme än vad man på många håll har . Jag vill ge de kommunala skolorna samma chanser som friskolorna. 194 () replik: talade om att tre moderatledda kommuner har hyllats . Jag har inget emot att kommuner hyllas, men hur ser det ut i den lokala verklighet där har egen majoritet? Där har på egen hand bestämt att en väl fungerande gymnasieskola ska knoppas av till två privatpersoner. Detta görs mot elevernas vilja, mot personalens vilja, mot alla andra partiers vilja inklusive allianskollegerna . Ändå knoppar man av, och jag vill fråga om han hyllar även , den moderatstyrda kommunen, och detta agerande. 195 () replik: Tack för den utmärkta frågan! är enligt en av allra bästa skolkommuner och fungerar utomordentligt väl. Det visar utbildningsinspektion. Frågar man utbildningsinspektörerna om det finns någon kommun som sticker ut och är väldigt bra i kontrast till de, tyvärr, alltför många dåliga skolor som finns pekar de gärna ut . Där fungerar skolväsendet utomordentligt bra. Jag tycker alltså att sköter sin skolpolitik på ett utomordentligt bra sätt, och det är tråkigt att Socialdemokraterna inte vill ta till sig av det som faktiskt sker där. Där har man ett mycket större friutrymme, man satsar på skolan, man utvärderar kvaliteten och inte minst ser man till att ha ett starkt och tydligt ledarskap. 196 () replik: Frågan jag ställde handlade om att en väl fungerande och bra skola i säljs ut till två privatpersoner för en spottstyver. Det skedde mot elevernas vilja, mot personalens vilja och även mot de andra partiernas vilja, men drev igenom det i alla fall. Jag upprepar därför min fråga: Tycker att det var ett bra agerande? 197 () replik: Det som hände i när Tibble gymnasium övergick i en annan regi var en stor fråga i valet. som står för detta gick faktiskt framåt och fick egen majoritet i . Den bild som hävdar är dessutom inte riktigt sann. Jag tror att drygt 1 000 elever, alla utom två, följde med till den nya skolan. Det fanns med andra ord ett väldigt stort stöd för den nya skolan bland eleverna och bland personalen som också följde med över. Jag tycker alltså agerandet var helt okej. 198 () replik: Det är bra att tar upp att det finns skolor som fungerar bra. På utbildningsminister låter det ibland som att alla skolor i är dåliga skolor. Vi vet att så inte är fallet. Man kan ändå fundera över vad det är som gör att just dessa skolor är bra skolor. Vi ser ju att det är stora skillnader. finns de skolor där det inte fungerar i områden där de boende kanske inte har en akademisk utbildning eller svenska som modersmål. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att alla skolor är bra skolor. Då behöver man fördela resurserna efter behov. Hur ser på detta? 199 () replik: Det är jätteviktigt att fördela resurser utifrån de behov som finns. Det är också det vi ska göra, men som Socialdemokraterna inte har gjort. Jag tycker också att gör sig skyldig till ett stort misstag som många gör, nämligen att förvänta sig mindre av vissa skolor och vissa elever, därför att de har en trasslig bakgrund och en annan uppväxt som gör det svårare. En framgångsfaktor som nästan alla lyfter fram i en framgångsrik skola är just höga förväntningar. Man ska ha höga förväntningar på alla, och man ska inte ge sig förrän alla elever verkligen når målen. Det var Socialdemokraternas stora misslyckande. Ni släppte tusentals elever ut genom skolporten utan att de kunde något. Det hände ingenting , och det är den trista sanningen. Jag hoppas att ni efter ert omtalade rådslag nu överger den gamla flummiga sossepolitiken som inte var framgångsrik och i stället ansluter er till oss. 200 () replik: Vi ska ha höga krav och förväntningar absolut. Men då måste också lärarna ha de verktyg som behövs för att ställa dessa krav på eleverna. Jag tror att vi båda vet att de personer som kanske inte har svenska som modersmål eller som inte har samma stöd hemma behöver mer hjälp. Där jag kommer ifrån, , är det borgerlig majoritet. När man måste dra ned i skolan, vilka är det då som inte får detta stöd? Det är de personer som kanske behöver det mest. Jag tycker visst att det finns problem i skolorna, men lösningen är inte högre krav utan mer resurser. 201 () replik: Det kom en undersökning i går, tror jag. Det var som granskat om mer resurser leder till bättre resultat. Nej, sade de, det är inte så. Vi kan inte bara ösa in mer pengar utan att veta vad man ska göra med dem, utan vi måste också vända på varenda skattekrona och se till att vi använder pengarna effektivt. Jag tror inte att det finns någon som tror att varenda skattekrona används optimalt . Vi måste börja där. Jag är inte ett dugg främmande för att vi ska öka resurserna till skolan, och det är också det regeringen gör nu genom Lärarlyftet och läsa-skriva-räkna-satsningen för små barn. 202 () replik: Jag vill tacka som har fått mig att begära ordet i denna kammare. Det var det här med fritt, självständigt och friutrymme som fick mig att koppla in på debatten om de religiösa friskolorna. Den tog fart ordentligt när Plymouthbröderna fick tillstånd att starta Laboraskolan efter att ha rekryterat en rektor som inte var medlem i sekten. har inte tidigare velat ändra reglerna för friskolor, men ändrade man sig. , er skolpolitiska talesperson, ändrade då sig, och i och med det var alla partier utom överens i alliansen. Så var fallet ända , efter vad jag förstår, men blev alliansen överens. Jag vill höra hur ser på saken och om han delar positiva upplevelse av denna skola. 203 () replik: Detta är möjligen en bit ifrån det ämne jag höll mig till i mitt inledningsanförande som handlade om tydligt ledarskap i skolan. Men jag är inte främmande för att svara på frågorna i alla fall. Jag tycker att det är viktigt att det också i finns utrymme för konfessionella skolor. De ska vara sakliga och allsidiga och bygga på vetenskaplig grund, precis det som vi i alliansen har kommit överens om. Det är faktiskt den linje vi moderater har haft , så jag känner mig oerhört bekväm i den överenskommelse vi har träffat. En fråga tillbaka till blir: Instämmer du i uppfattning om religiösa skolor som barnfängelser? Instämmer du i uppfattning att de begår våldtäkter på små barn och att de ska stängas och förbjudas? Är det Socialdemokraternas uppfattning? 204 () replik: Jag vill inte på något vis påskina att jag är lika påläst och erfaren som i dessa frågor. Jag kommer från , och vi har inte sett en religiös friskola på vykort ens. Men enligt uppgift har besökt just den här skolan som omtalas. Jag skulle vilja veta om är lika positiv som när det gäller denna skola. 205 () replik: Det var en välfungerande skola med välutbildade och engagerade lärare. Det fanns inget konstigt eller anmärkningsvärt på denna skola. Jag tycker förstås att den ska granskas på precis samma sätt som andra skolor i , med samma hårda krav om man ska dra in tillstånd och med sanktioner om de inte följer kraven. Min fråga tillbaka är: Tycker och att alla religiösa skolor i ska förbjudas? Är det barnfängelser som inte hör hemma i ? Jag fick inget svar på den frågan. 206 HANS (): Arbetslivet kräver ständig utveckling. Ändå finns det ingen systematisk fungerande finansiering för dem som under arbetslivets gång har behov av att förnya sina kunskaper. Ett förslag som diskuteras är individuella kompetenskonton. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas för detta ändamål viktigt. Privat sparande ger trygghet åt individen. För oss liberaler är det viktigt att den enskilde får ökad makt över sin egen kompetensutveckling. En brist i fortbildningsmöjligheterna är att det inte finns individuella kompetenskonton som skulle ge den enskilde möjligheter att finansiera sin vidareutbildning. En reform som innebar införande av individuella kompetenskonton hade kommit en bra bit på väg mot att förverkligas när Socialdemokraterna 2004 tyvärr avbröt den och drog in de pengar som hade avsatts. Men vi vet ju att arbetslivet ställer allt högre krav på kunskap och utbildning. En viktig konkurrensfördel för är det samlade kunskapskapitalet. De kunskapsrelaterade yrkena är här för att stanna. Kunskap är också makt, makt att byta till ett bättre, intressantare och kanske mer välbetalt arbete, eller makt att byta till ett nytt arbete om det man har sliter på kroppen. I sådana fall kan individuella kompetenskonton också bli en möjlighet att slippa en framtida sjukskrivning. Ett viktigt argument för att införa individuella kompetenskonton är också att statistiken tydligt visar att kvinnor har svårare att göra karriär trots att de vill det i lika stor utsträckning som män. Det tyder på att män får fler möjligheter än kvinnor att utvecklas i jobbet. Det finns alltså en risk för att kvinnor missar karriärmöjligheter dels på grund av diskriminering, dels på grund av att de är frånvarande från jobbet med barn mer än män. Individuella kompetenskonton skulle vara ett sätt att kompensera för detta, inte minst inom den kvinnodominerade offentliga sektorn där dessvärre ofta lönerna är låga och karriärmöjligheterna begränsade. Vi i liberalerna ville införa ett helt nytt system med individuella kompetenskonton och föreslog då att det avdragsgilla pensionssparandet borde breddas till ett pensions- och utvecklingssparande. Vi anser att det nu är hög tid att ett sådant system införs, ett system där de människor som vill kan göra skattebefriade avsättningar som senare används för att bekosta studier, ett system som är knutet till individen och därmed ger frihet och oberoende i yrkesutvecklingen, men med incitament för arbetsgivaren att medverka till medarbetarnas kompetenssparande, och ett system som är öppet för egenföretagare på samma villkor som för anställda. Som sade i sitt anförande är också alliansregeringens mål nu att ska få en yrkeshögskola på plats. I samband med det kan också individuella kompetenskonton bli värdefulla för dem som vill höja sin kompetens eller skaffa sig ny kompetens genom att gå på en sådan yrkeshögskola. Den kommer ju att kunna innehålla en mängd kvalificerade utbildningar av olika slag. Med en yrkeshögskola tydliggörs också vår målsättning att i få en framtid där det finns plats både för duktiga yrkesmän och för duktiga akademiker. Många yrken som förr var enklare är mer kvalificerade. Dessa kräver kvalificerad utbildning, även om den inte har akademiska inslag. Inom och också för den delen på den akademiska högskolan skulle personer med tillgång till individuella kompetenskonton kunna få en bra möjlighet att utveckla sin kompetens och då också förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. Jag tycker att det behövs ett system för kontinuerlig uppgradering av kunskap för arbetslivets snabbt förändrade behov. I en värld med stora omställningar skulle det öka människors trygghet om de hade tillgång till ett konto för kompetensutveckling som de själva förfogade över. Jag anser att detta system skulle behövas mer . 207 () replik: Jag håller verkligen med om det säger i sitt anförande om individuella kompetenskonton. Vi socialdemokrater ville införa detta. Det fanns pengar för det. Tyvärr kom de fackliga organisationerna inte riktigt överens om exakt hur det skulle se ut. Jag skulle vilja fråga : När tänker den borgerliga alliansen införa individuella kompetenskonton? 208 HANS () replik: Vi har kommit en bit på väg. liberalernas landsmöte har tagit ställning för detta. Vi kommer förstås att i fortsatta förhandlingar med våra kolleger i alliansen arbeta för att få fram ett sådant system. Det är en viktig del i vårt arbete för att stärka politiken på detta område. 209 () replik: Tack så hemskt mycket för svaret! Jag hoppas verkligen att ni kommer att komma överens om detta i den borgerliga alliansen. Annars är ni välkomna att även diskutera detta med Socialdemokraterna. 210 HANS () replik: Det är glädjande att höra. Vi har också fått positiva signaler från TCO. Det känns bra att även de fackliga organisationerna har viljan. Jag tror på att detta kan ha en bra framtid. 211 (): Kunskap och bildning är två honnörsord i socialdemokratisk utbildningspolitik. Därför är det synnerligen viktigt att hela utbildningssystemet, från förskola till universitet, fungerar bra och ger de kunskaper och färdigheter som behövs i det moderna samhället. Vi socialdemokrater vill blicka framåt och forma en modern skola och utbildning som kan möta morgondagens möjligheter. Tyvärr försöker alliansregeringen ta itu med framtidens utmaningar med gårdagens lösningar. Det luktar gammaldags skola lång väg. Fram växer en skola som tidigt sorterar elever och som skapar återvändsgränder genom skriftliga omdömen från årskurs 1, sänkt ambitionsnivå i gymnasieskolan, färre komvuxplatser och höjda trösklar till högskola och universitet. Vi socialdemokrater vill se en sammanhållen skola. Vi vill stödja en progressiv pedagogisk utveckling. Skolan ska vara en mötesplats för barn från olika sociala miljöer och kulturer. Alla barn och ungdomar har rätt till samma nationellt likvärdiga skola oavsett var man bor och vem som är huvudman för skolan. Det är tydligt att det finns en skillnad i ambitionen mellan vår utbildningspolitik och alliansregeringens. Vi avsätter nästan mer till skola, utbildning och forskning. Det gör skillnad. Jag skulle vilja ge några konkreta exempel på progressiva socialdemokratiska satsningar. Vi föreslår en bred läxläsningssatsning för att alla barn ska lära sig läsa, skriva och räkna. Regeringens förslag om ökade resurser till de yngre barnen är lovvärt, men inte tillräckligt. Det krävs mer. Barns möjlighet att ta ansvar för sin egen skolgång och läsa läxor är olika. Därför föreslår vi lärarledd läxläsning för barn i samt en läxläsningssatsning på fritids. Vi vill dessutom öka kvaliteten på fritids. Det handlar om att anställa fler fritidspedagoger och öka möjligheten till kompetensutveckling. Vi vill också bjuda in delar av föreningslivet till fritids så att barnen kan få ägna sig åt många olika aktiviteter. Vi socialdemokrater vill införa en kunskapsgaranti som innebär att all undervisning ska vara icke-konfessionell och vila på vetenskaplig grund. Vi vill ge ansvar för att göra en helhetsbedömning av huvudmannens förutsättningar att leva upp till lagens krav på kvalitet samt att kunna följa de allmänna målen och skolans värdegrund. Vi vill också att ett återkallande av ett godkännande ska kunna gälla . Det är häpnadsväckande att den borgerliga majoriteten i utbildningsutskottet avslog vårt utskottsinitiativ om att snabbehandla vår motion. Därmed sviker regeringen de barn som går i skolor där all undervisning inte baseras på vetenskaplig grund. Vi vill göra en kraftfull satsning på vuxenutbildningen, eftersom alliansregeringen har genomfört kraftiga nedskärningar på komvux och avskaffat rekryteringsbidraget. Vi vill att komvux anslag ska öka med . Det behövs en andra chans för dem som inte tillgodogjort sig hela grund- och gymnasieskolan. Eftersom arbetsmarknaden förändras måste det ges möjlighet till omskolning. Det är särskilt viktigt att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på vidareutbildning. Därför behövs bra studiestöd och ett brett utbud av olika studieformer. Vi föreslår 7 500 fler högskoleplatser för att ska bli en ledande kunskaps- och forskningsnation. Den borgerliga regeringen gör nu ett huvudnummer av att minska antalet högskoleplatser. Det är anmärkningsvärt när vi vet att ungdomskullarna ökar fram . Med alliansregeringens förslag kommer andelen som påbörjar en högre utbildning att sjunka. En sådan utveckling avviker starkt från det internationella mönstret. Vi satsar 400 miljoner mer på grundforskning och totalt 2 miljarder mer på forskning än alliansregeringen. Det gör vi därför att vi vill att ska vara en ledande forskningsnation. Mer och bättre kunskap är grunden för en gynnsam samhällsutveckling och vårt främsta internationella konkurrensmedel. Vi ser med oro på att regeringen under sitt första år vid makten har minskat de statliga anslagen till forskning och utveckling trots vallöften om att öka den civila forskningen till av bnp. Jag vill avsluta mitt anförande med ord från partiledardebatten: Våra prioriteringar är tydliga. Det är rättvisa och trygghet därför att vinner på det. Och så är det tre saker till: utbildning, utbildning och utbildning. 212 () replik: Det är naturligtvis svårt att diskutera budgeten . Jag vill bara nämna att alliansen föreslår 900 miljoner i särskilda läsa-skriva-räkna-satsningar för de tidiga skolåren där det är så viktigt att man inte kommer efter. sade många välformulerade och engagerade ord om vikten av kunskap. Men fördömer han de förändringar som är på gång. , i er skola, som ni har utvecklat , är det av en generation 20-åringar som inte har nått upp till gymnasieskolans mål om man lägger ihop dem som inte har godkända betyg, som har hoppat av och så vidare. Det var ingenting i anförande som tydde på att ni vill förändra i första hand och gymnasieskolan på ett sätt så att fler lyckas. Jag vet att ni har en intern diskussion, men det skulle ändå vara intressant att få höra redan nu i vilken riktning ni pekar. 213 () replik: Vi står bakom förslaget om de som tar upp. Vi plussar på med 225 miljoner just för en läxläsningssatsning i och på fritids. Vi har mer resurser på det området. Kunskap är viktig. Det har den alltid varit för oss socialdemokrater, och det kommer den att vara. Vi har aldrig sagt att vi har lyckats med allt. Vi vet att det finns brister. Men det var därför vi tog fram i parlamentarisk beredning och sedan i beslut en ny gymnasieskola Gy 07 som skulle ha börjat denna höst men som ni i alliansen slängde i papperskorgen. Det beklagar jag. Det var en satsning för att möta framtiden, utveckla skolor och hjälpa elever att nå målen. 214 () replik: En del av partikolleger har i debattartiklar och så vidare sagt att målet om att alla ska läsa för att komma in på en akademisk utbildning var visionärt, men det höll inte man måste tänka om. Jag vet inte om tycker så. anförde att man inte kan lyckas med allt, men jag tycker att man lyckas för dåligt om inte når målen. Den gamla gymnasiereformen som ni föreslog förändrade ingenting när det gäller bristerna i den nuvarande gymnasieskolan. 215 () replik: Vi har och vill ha en hög ambitionsnivå på gymnasieskolan. Det var därför vi tog fram Gy 07, som vi såg fram emot. När det gäller ambitionen är det viktigt att dagens gymnasieelever får lära sig matte, svenska och engelska. Det är att gå åt fel håll om man minskar ambitionen och kunskapsnivån för våra gymnasieelever. Vi vet att företrädare för näringslivet och företagare säger samma sak. Vi har brett stöd för en hög ambitionsnivå. 216 () replik: Jag kan också gärna citera . Hon sade efter valet att skolpolitiken väl inte var Socialdemokraternas bästa gren, milt uttryckt om jag minns rätt. Jag håller gärna med henne om det. Tyvärr hörde jag inte att något av det som sade signalerade den förnyelse och omprövning som har gett uttryck för. Vi får väl se om det blir något av det. Det som gjorde att jag begärde ordet var det du sade om sammanhållen skola. Hur går det ihop med föräldrarnas val av skola? Ni jagar framför allt religiösa skolor och friskolor över huvud taget. Ni gillar inte dem. Delar du uppfattning att religiösa skolor är barnfängelser? Det vill jag gärna ha svar på. 217 () replik: Vi har ett pågående rådslag. Det är jätteviktigt. Jag har själv deltagit i det, och det har varit stimulerande och intressant att få lyssna på alla idéer om skolan.