prot · GV0937 · 2007-12-05 00:00:00 — Det här betänkandet kommer ju att bli, och är, mest känt för att friggeboden får bli , vilket i sig är en liten fråga i sammanhanget. Det kanske finns skäl till att detta kommer upp. Eftersom det finns massor av Odellplattor i landet måste det också byggas Odellbodar på de här plattorna. kanske vill få namnet på den stora boden i stället för . Skämt åsido är detta inte så roligt som det låter utifrån den ekologiska dimensionen på plan- och bygglagsarbetet. Som jag nämnde bygger de förändringar som görs i plan- och bygglagsarbetet på att den ekonomiska dimensionen ska stärkas på den hållbara utvecklingens bekostnad, fast regeringen försöker göra gällande i propositionen att den ekonomiska dimensionen leder till en hållbarare utveckling. Kortfattat innebär den stora förändring som görs i PBL att PBL ska utgå från en god ekonomisk tillväxt och att en effektiv konkurrens ska främjas. Från den parlamentariska utredningen kring förändringen i PBL har hela klimatfrågan blivit aktuell på nytt. Många av oss har varit medvetna om vikten av ett miljöarbete sedan Agenda 21-arbetet, och många av oss har varit aktiva i miljöarbetet kommunalt och vet att det är ett oerhört angeläget arbete. Att i det läget göra försämringar med inriktning på att det är den ekonomiska tillväxten och den effektivare konkurrensen som ska främjas rimmar naturligtvis mycket illa med detta. Ett konkret exempel på detta är den enorma, explosionsartade kan man säga, utvecklingen av externa köpcentrum, där det utifrån det kommunala planmonopolet och den kommunala planeringen, som PBL utgör grunden för, är oerhört viktigt att planera långsiktigt för en hållbar utveckling. Ett externt köpcentrum är raka motsatsen till hur vi planerar våra kommuner utifrån en hållbar utveckling. Det är jätteviktigt att vi också får en planering som är samordnad med en regional planering, där det behövs en mycket tydligare samordnad planering med inriktning på en hållbar utveckling. Det gäller till exempel på infrastrukturområdet. Det är viktigt att man får en tydlig utveckling för hur vi ska bygga ut kollektivtrafiken och hur den ska planeras in i samhället, för hur vi ska bygga och hur vi ska utveckla våra städer. Det handlar om byggnation och handelscentrum. Men handlar det bara om att främja konkurrens och de externa köpcentrumen. Vi vet att detta är en utveckling som leder till en ökad bilism. Kunderna måste förflytta sig. Det här späder på koldioxidutsläppen när vi i stället ska ha en ekologisk dimension i riktning mot en hållbar utveckling och minska koldioxidutsläppen och därmed bilismens betydelse i kommuninvånarnas, alltså våra, liv i våra kommuner där vi bor. De märkliga slutsatser som dras med de här förslagen är nästan obegripliga utifrån den klimatdebatt vi har . Däremot finns det en förväntan på att det ska ske en förenkling och en samordning av överprövningsarbetet mellan och . De förslagen lyser definitivt med sin frånvaro. Det är viktigt att slå vakt om att miljömål måste vara de som fortsatt gäller gentemot plan- och bygglagsarbetet. Men man kan förstå att det är resursmässigt klokt och effektivare att samordna de överprövningsprocesserna. Det finns en stor förväntan på detta, men det kommer inga konkreta förslag om detta heller. Man gör dessutom ett halvhjärtat försök med förslaget om att förstärka möjligheten för miljöorganisationer att överklaga detaljplaner. Men här överprövar man vilka detaljplaner de har rätt att överklaga. Det är märkligt att man inte stärker den möjligheten fullt ut. Det är som sagt en märklig halvmesyr som regeringen lägger fram här, måste man säga. I när vi måste slå vakt om den ekologiska dimensionen för en hållbar utveckling gör regeringen och därmed också utskottet genom betänkandet försämringar på det miljömässiga området. Det blir sämre möjligheter för kommunerna att planera för en hållbar utveckling. Vi har själva inte skrivit någon motion i ärendet. Däremot har vi stött motion. Vi står naturligtvis bakom de reservationer som finns i betänkandet, och vi yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 64 (): Regeringens proposition om ett första steg för en enklare plan- och bygglag är verkligen en besvikelse för många, både för myndigheter, intresseorganisationer och fackfolk. hör vi ofta företrädare för regeringen prata klimatfrågor. hävdar de att de har insett hur stora problemen är och hur viktigt det är att ta itu med åtgärder snabbt. Den insikten kan definitivt inte ha funnits i när den nu aktuella propositionen skrevs och lämnades till . Om man nu verkligen har kommit till insikt i klimatfrågan tycker jag att det är lite beklagligt att majoriteten i utskottet ändå väljer att till varje pris försvara en dålig produkt. I stället borde man använda sig av den möjlighet som faktiskt finns i hantering av ett ärende att uppdatera och förbättra ett lagförslag. Det är att beklaga om man har så olika uppfattningar bland regeringspartierna att de frågor som exempelvis vi lyfter fram i vår motion inte går att behandla på ett sakligt sätt inom ramen för utskottsarbetet utan måste tröskas igenom via det slutna . De miljöförändringar som uppstår på grund av klimatets förändringar sker numera väldigt snabbt. Därför är det oroväckande när nödvändiga åtgärder ska behöva vänta på en förvirrad regering. Självfallet står bakom samtliga våra reservationer i betänkandet. Men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservationerna 1 och 4. Jag delar även uppfattningen som uttrycks i det särskilda yttrandet från Socialdemokraterna om att mycket saknas och att det behövs ett helhetsgrepp. Så skulle man i ett grepp kunna sammanfatta de reservationer som och står bakom. Men från sida ansåg vi att det var viktigt att förtydliga i betänkandet så att detta lyfts fram och syns. Det gäller åtminstone några exempel som vi valde där vi menar att regeringen borde ha kommit längre än man nu har gjort när det gäller att dra slutsatser utifrån de kunskaper om klimatfrågan som är allmängods för oss . Därför valde vi, fru talman, att foga fem reservationer till betänkandet. I när de flesta har insett att det är svårt att minska den genomsnittliga svenskens koldioxidutsläpp från till ett ton borde de politiska besluten här i kammaren ha ett helt annat innehåll än det vi ser exempel på . Enligt kan exempelvis enbart en mindre del av de nödvändiga minskningarna av koldioxidutsläpp inom transportsektorn lösas genom byte till andra bränslen och bättre fordon. Merparten av lösningen inom transportsektorn måste komma genom minskade transporter. Det kanske man kan klara delvis genom en aktivare samhällsplanering. Vi måste helt enkelt bygga för ett mindre transportgenererande samhälle. Sedan alliansregeringen tog över har lastbilstransporterna i landet ökat sina koldioxidutsläpp med . Det går alltså åt fel håll. Det behövs ett dubbelspår mellan och plus en mängd andra järnvägsinvesteringar för att ändra på det här. Regeringen har inga förslag. Man väljer att bygga fler vägar i stället för åtgärder som flyttar gods från vägarna till järnvägen. förslag väljer man att mjuka upp kravet på att planläggning inte får ske på ett sådant sätt att det överträder miljökvalitetsnormerna i . Man lägger även till att planläggningen ska främja en god ekonomisk tillväxt. I betänkandet kan man se hur majoriteten försöker slingra sig ifrån det genom att skriva om den hållbara tillväxtens ekonomiska dimension. Det är en helt annan fråga. Majoriteten har i sitt nya tillfrisknande på klimatområdet uppenbarligen ännu inte insett att det kan finnas en konflikt mellan att stimulera tillväxt och planera för en hållbar framtid. Från verkligheten, den där utanför , kan vi konstatera att ingen kommun har lyckats stoppa den som verkligen vill bygga på jordbruksmark. Stormarknaderna blir bara fler och fler i trots att de flesta länder i vår omgivning har insett att externa handelsetableringar inte är förenliga med en hållbar framtid. Strandnära bebyggelse är fortfarande ett framgångsrikt koncept för tillväxt trots de ökade riskerna. Är det rimligt? Det skulle vara intressant om någon företrädare för majoriteten kunde förklara för åhörarna det finns inte så många här på läktaren men jag hoppas att de finns på andra håll hur den kortsiktigt mest tillväxtstimulerande planeringen bidrar till att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle. Det som sker är att miljömålen får en svagare ställning i och inte tvärtom som vore det naturliga. Det rimliga vore att miljömålen borde göras bindande. Det skulle man exempelvis kunna göra genom att i kräva några former av kompensatoriska åtgärder när genomförandet av en plan innebär att miljömålen på något sätt motverkas. Man kan undra hur , som ofta vill framstå som ett miljöparti, kan välja bort ett sådant förslag. Detta var bara ett exempel på hur man kan förbättra användningen av mark och vatten genom lagstiftningen. Det är bakgrunden till att vi från avslår utskottets förslag i betänkandet och regeringens förslag i propositionen. Vi skriver i en av våra reservationer att regeringen ska återkomma till med förslag till lagändringar som stärker som ett verktyg för kommuner och länsstyrelser att hävda både de regionala och de nationella miljömålen. Genom att underteckna internationella konventioner har åtagit sig att leva upp till olika sorters internationella standarder. När undertecknade Århuskonventionen gjordes det med en reservation. Den reservationen gällde vissa miljöorganisationers möjlighet att föra talan om tillstånd för exploatering som innebär betydande påverkan på miljön. Detta gjordes för att då insåg att man behövde göra lagändringar i den svenska lagstiftningen för vi skulle klara av att leva upp till de åtaganden som vi ville åta oss genom att underteckna konventionen. I arbetet med propositionen kan man konstatera att både och i sina remissyttranden har påpekat att de förändringar som man nu föreslår i propositionen inte ger den ganska vida talerätt som Århuskonventionen innebär att skulle åta sig att genomföra utan en kraftigt begränsad möjlighet till talerätt. Vi beklagar naturligtvis från att regeringen lägger så stor tyngd vid de kortsiktiga ekonomiska intressena att man återigen offrar miljön. Att som man föreslår i propositionen återkalla reservationen i Århuskonventionen är som jag ser det ett försök att manipulera det svenska åtagandet. Det innebär att återigen kommer att hamna vid skampålen. Det är ett hån både mot miljön och mot miljörörelserna. Regeringen kommer säkert att få höra om detta framöver. Det är jag övertygad om. Det kanske mest anmärkningsvärda i betänkandet är hur majoriteten krampaktigt försvarar regeringens förslag om försvagning av länsstyrelsernas informationsskyldighet vad gäller riskfaktorer vid användning av mark- och vattenområden. I betänkandet hänvisar man till och med till Klimat- och sårbarhetsutredningen och citerar ur den ett stycke där utredningen föreslår just det som vi i i vår motion lyfter fram. Det handlar om en aktivare roll för när det gäller riskaspekter vid planeringen. Klimat- och sårbarhetsutredningen är till och med mer konkret än vad vi i är. Den kräver att länsstyrelserna inrättar en klimatanpassningsdelegation i varje länsstyrelse. Vi är mer generella i vårt förslag för att inte regeringen ska känna sig fastlåst utan nappa på idén och själv gå vidare med konkretare förslag. Det brukar vara lättast att få gehör på det sättet. Trots att Klimat- och sårbarhetsutredningen argumenterar mycket kraftfullt för förslag i just den här delen använder majoriteten den delen i utredningen som en ursäkt för att avslå förslaget om att behålla en skrivning som gör att länsstyrelserna kan spela den här aktiva rollen i planeringsprocessen och stötta kommunerna. Det är som vanligt med den här regeringen. Man säger en sak och gör tvärtom. Så här fortsätter det i betänkandet, herr talman. Majoriteten vågar inte ställa sig bakom ett moratorium mot externetableringar av handel eller ge kommunerna möjlighet att avsätta reservat för lågstrålande områden. Man vågar inte föreslå att detaljplanerna ska kräva att de transportgenererande verksamheter man lägger in i planerna ska redovisa transportplaner eller ge länsstyrelserna bättre verktyg för att stimulera utbyggnad av vindkraft. Regeringen föreslår till och med att utställningstiderna för planförslag ska kortas med . Allmänheten ska inte hinna med att reagera när man tar bort skyldigheten att informera minst i förväg innan utställningen börjar. Inte ens den detaljen vågar majoriteten i utskottet korrigera. Jag tycker att det är beklagligt, herr talman. 65 (): Dagens debatt handlar om förändringar i . Det kanske inte låter så intressant när man smakar på orden, men frågorna är viktigare än vad man tror. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte därför en parlamentarisk utredning som fick till uppgift att se över plan- och bygglagstiftningen. Kommitténs slutbetänkande, Får jag lov?, lades fram och remissbehandlingen avlutades . Utgångspunkten i kommitténs arbete var att man skulle skapa en sammanhållen plan- och bygglag. Planarbetet är i mångt och mycket grunden för att bostadsmarknaden ska fungera. Det är en oerhört viktig grund för att hela bostadspolitiken ska fungera. när den borgerliga regeringen på ganska har slagit undan förutsättningarna för en ansvarsfull bostadspolitik blir det inte bättre när vi inte heller ser speciellt många förändringar i plan- och bygglagstiftningen. Kommittén hade utarbetat ett antal förslag som skulle skapa en helhet och på så sätt tydliggöra och förenkla plan- och byggarbetet. lägger regeringen fram en liten pusselbit i den helhet som egentligen skulle behövas. Bostadsbyggandet i kommer att drastiskt minska. Det finns flera prognoser som pekar på det. Det senaste exemplet är ett av de tydligaste. Det är indikationer som visar en oerhört dyster framtid vad gäller både byggande av hyresrätten men också byggande av bostäder överlag. Jag tror att detta i mångt och mycket beror på regeringens nedmontering av ett ansvarsfullt bostadspolitiskt system som har funnits tidigare. Jag är rädd att när man nu inte gör några åtgärder i plan- och byggfrågorna kommer den negativa trend som vi ser att förstärkas ytterligare, och vi kommer att få se ännu mindre byggande . Regeringen har lämnat två propositioner till . Det är proposition 2006/07:98 och 2006/07:122. Den sistnämnda är den som är föremål för debatt här . Ingen av dessa två produkter ger en klar bild av hur regeringen vill utveckla plan- och byggarbetet. Ingen av dessa två produkter visar tydligt hur regeringen vill att plan- och byggfrågorna ska utformas . Förvirringen både för oss här i kammaren och för kommuninvånare och andra intressenter är stor. Det blir snarare ännu otydligare och skapar en ännu större förvirring gällande plan- och byggfrågor. Den känsla man får är att allianspartierna inte är överens om de åtgärder som behöver genomföras. Det finns inte någon enhet, och man behöver därför lägga fram propositioner i väldigt sakta och maklig takt i stället för att ta ett helhetsgrepp. Det var vad kommittén föreslog och som jag tror är nödvändigt för att vi ska få en bra plan- och bygglagstiftning. Vi socialdemokrater anser att den proposition som ligger på bordet i mångt och mycket är bra. Den tar fasta på ett antal punkter. Men det är en produkt. Från socialdemokratiskt håll hade vi förväntat oss mer av helhet i det förslag som skulle lyftas fram, att man skulle dra nytta av de förslag som fanns i kommitténs betänkande för att på så sätt åstadkomma en helhet. Ett helhetsförslag hade skapat tydlighet. Därmed hade de kommunala företrädarna och de myndighetsföreträdare som finns runt om i landet mycket lättare kunnat ta till sig de förändringar som sker. riskerar vi, med de små förändringar som sker, att det i stället blir otydligt och spretigt. I en förlängning kommer det, tror jag, också att innebära ökade kostnader för kommunerna både därför att regelverket är diffust och därför att man måste genomföra olika typer av utbildningar vid olika tillfällen för att på så sätt kunna tillgodose kraven när det gäller de förändringar som sker. Vi socialdemokrater vill att ska förändras. Vi anser att har ett antal väldigt bra punkter och ett antal väldigt bra förslag som vi skulle vilja se genomförda. Vi skulle alltså vilja att man i kanske lade större resurser på att försöka sammanställa kommitténs arbete och utveckla ett regelverk kring det i stället för att ägna sig åt att utvärdera huruvida en ny upplåtelseform ska införas eller huruvida olika stödformer ska tas bort eller förändras. I stället borde man alltså ägna sig åt väsentligheterna, det vill säga åt att strukturera en tydlig och enkel ny plan- och bygglag. Några förslag som vi socialdemokrater skulle vilja se gäller en enklare och mer strategisk översiktsplanering. Vi vill att detaljplaneringen underlättas. Vi vill att man tydliggör rätten att överklaga samt att man förtydligar överprövningens omfattning. Det här är några av de punkter som vi hade velat se i den proposition som lades fram alltså inte bara små små pusselbitar i stället för den helhet som egentligen skulle behövas. Vi socialdemokrater har ingen egen reservation i betänkandet, och vi ställer oss inte bakom någon av de reservationer som finns i betänkandet. Men med detta anförande vill vi tydligt markera vårt missnöje med att regeringen inte tar de här frågorna på allvar och med att man inte jobbat med de här frågorna för att tydligt kunna lägga fram förslag till en enhetlig plan- och bygglag. 66 (): I dagens ärende, ett första steg mot en enklare plan- och bygglag, finns det några punkter som jag framför allt vill lyfta fram. Först och främst är det bra att man i propositionen förtydligar den ekonomiska dimensionen i detta med hållbar utveckling. Ska vi ha ett bra samhälle är det viktigt att komma ihåg att ekonomisk tillväxt och ett starkt näringsliv är grunden för hållbar utveckling. Det är därför viktigt att vi även i tydliggör att målet om en hållbar utveckling även har nämnda ekonomiska dimension. Det kommer att innebära att texten i förtydligas och innehåller krav på såväl de sociala och ekologiska som de ekonomiska dimensionerna vid beslut. När beslut fattas om detaljplan, områdesbestämmelser eller bygglov handlar det alltid om att göra avvägningar gentemot motstående intressen större eller mindre. Därför är det bra att lagen nu förtydligas. Till detta kan vi sedan koppla de förslag som ska antas när det gäller beaktande av miljö- och riskfaktorer vid planering, ett förtydligande och ett mer övergripande förslag jämfört med dagens formulering. Det är viktigt att beakta alla intressen som finns vid planering. Därför är det bra att man utöver hälsoaspekter även ska överväga miljö- och riskfaktorer. Det är viktigt för framtida bebyggelse och för framtida generationer. En kommun som antar en detaljplan eller som ger ett bygglov ska vara medveten om till exempel risken för översvämningar eller erosion. Det är även viktigt att risker för olyckor övervägs. Jag tycker också att det är mycket bra att man i lagen minskar på bygglovens omfattning. Det blir nya gränsvärden för när man får sätta upp plank eller skärmtak i husets omedelbara närhet. En friggebod tillåts bli större. Den får vara utan att bygglovs behövs. Friggeboden får alltså ett Carlgrenskomplement. Vad jag i och med detta kan konstatera är att det alltid är borgerliga ministrar som föreslår sådana här frihetsbitar i propositioner. Denna proposition, ett första steg mot en enklare plan- och bygglag, innehåller förenklingar och förtydliganden. Utöver vad jag redan nämnt gäller det regler för ändringar i översiktsplan, regler för tidsbegränsade och periodiska bygglov, sanktionsavgifternas storlek och en möjlighet för vissa miljöorganisationer att överklaga vissa beslut om detaljplaner. I en del hänseenden kan vissa regelverk tyckas öka. Dock är det min bestämda uppfattning att det här kommer att förenkla för de berörda när det gäller tillämpningen. Jag skulle också lite grann vilja kommentera den kritik som framförts om att vi duttar och inte tar ett helhetsgrepp när vi nu kommer med propositionen. Jag tycker att det är utmärkt att förslag äntligen börjar komma något som saknats . Självklart kommer ytterligare propositioner som i mångt och mycket kommer att bygga på den parlamentariska utredningen jag lov? Då krävs det ytterligare utredningar. Därför kommer slutbetänkanden att avlämnas som man sedan bygger vidare på och utifrån vilka man gör ytterligare propositioner. Jag tycker, som sagt, att det är utmärkt att vi börjar med det här förenklingsarbetet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 67 (): Som alla vet är i behov av en ansiktslyftning. Det stora lyftet kommer 2009. Det finns dock en del åtgärder som det är relativt enkelt att vidta men som har stor praktisk betydelse både för privatpersoner och företagare. Det är det som finns på dagordningen. Som centerpartist är det lätt att bejaka de förändringar som föreslås. Vi vill helt enkelt göra livet lättare för människor i deras vardag. För privatpersoner blir det enklare att sätta upp mindre byggnader på tomten. Dels får de så kallade friggebodarna uppgå i stället för , dels är det ingen begränsning i antalet jämfört med när man får ha högst två sidobyggnader utan bygglov. Skärmtak får utökas . En förändring som vid en första anblick inte verkar vara så viktig gäller förutsättningarna för tidsbegränsade bygglov. Från kommer de som har säsongsbundna verksamheter att slippa söka nytt bygglov , förutsatt att verksamheten kommer i gång igen . Det innebär till exempel att alla sommarrestauranger kan få driva sin verksamhet år utan en årlig prövning. Därmed slipper man de kostnaderna. Detta ska ses som en del i alliansens arbete för ett enklare regelverk för företagen. Det finns tre dimensioner i : den sociala, den ekologiska och den ekonomiska. Regeringen och utskottsmajoriteten bedömer att det har varit en obalans såtillvida att den ekonomiska dimensionen har varit alltför för vagt beskriven. Det rättas till med dagens ändringsförslag. I lagstiftningen kommer det även att ställas krav på en bedömning av riskerna för översvämning och erosion. Det är en ny och angelägen förändring. Vi måste lära oss att både planera och bygga på områden som klarar extremväder och eventuella kommande höjningar av vattennivån. Det blir också enklare att ändra delar av en översiktsplan. Det tackar nog alla kommunpolitiker för och även tjänstemän både i kommunerna och på länsstyrelserna. Oppositionen har lämnat in några motioner, men jag konstaterar att förslagen inte avviker från propositionen i en sådan omfattning att det krävs särskilda kommentarer. När jag läste dem fick jag känslan av att de har kommit till för att man känner sig tvungen att skriva några följdmotioner. Samma bild kan man få när det gäller kritiken i det särskilda yttrande om att regeringen inte har tagit ett helhetsgrepp på . Oppositionen vet mycket väl att det pågår en stor översyn och att lagen är både omfattande och komplicerad. De vet också att en proposition är aviserad till 2009. Men i övrigt är det faktiskt ett positivt särskilt yttrande där Socialdemokraterna ställer sig bakom regeringens förslag till beslut. Som centerpartist tycker jag om att se helheter, men jag tycker också om att se resultat. Det finns ingen anledning att vänta med de förändringar som vi behandlar . Ju fortare vi kan göra det enklare för både allmänheten och företagarna, desto bättre, men det är möjligt att det är just det som skiljer alliansens och oppositionens politik åt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 68 (): Betänkandet har titeln i . Det bygger på propositionen som heter Ett första steg för en enklare plan- och bygglag. Den titeln på propositionen är inte riktigt heltäckande. Det handlar lika mycket om tydlighet och kanske inte minst om en ökad frihet för den enskilde fastighetsägaren under ett eget ansvar.