prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — Jag vill leva i en nation där vi satsar på utbildning, där vi satsar på bra jobb för alla och där vi ser till att människor har bra löner som de kan leva på i stället för att vi subventionerar dessa låglönegrupper, vilket ni tänker göra. Nej, vi hade kunnat fortsätta med en bra bredbandsstrategi för alla för att få bra tillgänglighet och insatser från den offentliga verksamheten, för att se till att satsa på likabehandling och få en tillväxt i hela landet och höga hastigheter. Det skulle vi verka för, och vi kommer att jobba för det när vi tar över om . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Utlåtande om grönboken rökfritt : policyalternativ på EU-nivå Föredrogs socialutskottets utlåtande /07:SoU16 Utlåtande om grönboken rökfritt på EU-nivå. 160 (): ska nu diskutera utlåtandet om grönboken rökfritt : policyalternativ på EU-nivå. Detta är den första som utskottet har haft att behandla. Kommissionen tar fram så kallade grönböcker inom olika ämnesområden. Syftet med dem är att ge ett underlag för diskussion ute i medlemsländerna för att hämta in synpunkter under beredningsarbetet. Denna behandling kan sedan resultera i en vitbok som då innehåller mer konkreta förslag. Dessa grön- och vitböcker har tidigare inte behandlats av . Men tog beslut om en modell som syftar till att få dessa dokument debatterade också av fackutskotten. Modellen är att grönboken kommer till talmannen i som sedan överlämnar den till kammaren. Och kammaren beslutar vilket utskott som ska ta hand om grönboken. I utskottet diskuteras grönbokens innehåll. Men några motioner kan inte väckas med anledning av dessa grönböcker. Sedan kommer man fram till en sådan skrivning som vi ska diskutera här i kammaren . Man kan rösta om alternativa skrivningar om man inte kommer överens i utskottet. Men man kan inte reservera sig. Efter debatten i kammaren läggs detta dokument till handlingarna, och debatten dokumenteras i vanlig ordning. Denna grönbok handlar om passiv rökning och är en del av EU:s arbete med att länderna ska sträva mot en bra inomhusmiljö. Den hör alltså hemma i folkhälso- och miljöarbetet. Här presenterar man olika tillvägagångssätt, och det finns olika policyalternativ som att bevara status quo, frivilliga åtgärder, att använda öppna samordningsmetoder eller bindande lagstiftning. Det är det som denna diskussion kommer att handla om. 161 (): Det är ett steg i positiv riktning att EU genom grönboken tar initiativ när det gäller att analysera och driva på åtgärder som motverkar rökning. De skador som orsakas av rökning börjar få den uppmärksamhet som är befogad med tanke på de personliga lidanden och de ekonomiska förluster som rökningen kan medföra. Det är viktigt att rökning på ett entydigt sätt i EU-sammanhang pekas ut som den stora hälsofara som den faktiskt är. EU har visat att man börjar tänka i folkhälsotermer. Det visar inte minst förslaget från om en alkoholstrategi för att minska alkoholskadorna. Det bygger på antagandet att alkohol är ett folkhälsoproblem och att länderna måste arbeta med åtgärder. Cigaretter skulle med all sannolikhet totalförbjudas om de uppfanns . Ingen skulle tillåtas att vidare försälja en ny vara på marknaden till allmänheten som leder till så stora skador, död och lidande. Men på samma sätt som alkoholen finns rökningen i vår kultur , och vi har att hantera frågan från den utgångspunkten. Arbetet med att begränsa rökningen i vårt land har varit omfattande och lett till stora framsteg. Rökningen har minskat. Om man jämför med är skillnaden stor. Framstegen har byggt på omfattande informationsinsatser. Men det har också handlat om så kallade förbud inte förbud att röka, utan olika förbud mot att påverka andra med sin rök, alltså den passiva rökningen. Det är en avgörande och viktig skillnad. Ingen ska egentligen behöva utsättas för passiv rökning när man rör sig på ett normalt sätt i samhället flyger, åker båt eller tåg, är på jobbet, går i skolan, deltar i ett sammanträde eller besöker ett kafé, en restaurang och så vidare. Vägen till ett sådant synsätt har varit en lång resa. Så sent som var det en ganska lång debatt här i kammaren om förbud mot rökning i serveringsmiljöer. röstade då emot. I vanlig ordning hänvisade till den frivilliga linjen, en linje som har prövats utan framgång och som alltså har gjort det möjligt att fortsätta att utsätta andra för rök. har gjort det till en dålig vana att vara emot de flesta regleringar på detta område. Därefter tycks de tyst acceptera besluten. Och efter kommer ingen ihåg att det var någon större debatt i frågan. I en undersökning som gjordes av Hotell- och Restaurangfacket i samband med att frågan om rökförbud i serveringsmiljöer togs upp i 2004 angav 35 000 restauranganställda att de hade problem med rök på jobbet. Det har i efterhand visat sig att beslutet är populärt. Ytterst få personer driver frågan om att ta bort rökförbudet i serveringsmiljöer. Före beslutet kom en hel rad av olika mer eller mindre ansträngda argument om hur många avigsidor och problem som skulle bli följden om man införde ett rökförbud. Efter beslutet blev det ganska tyst, i det närmaste helt tyst. Antalet restauranggäster minskade inte. Arbetsmiljön blev bättre. Miljön för gästerna blev bättre. Restaurangnäringens branschorganisation krävde ingen återgång utan verkade nöjd. Detta förlopp är inte unikt. Rökning handlar till stor del om vanemönster och invanda rutiner som man ibland måste ruska om för att komma framåt. skulle ingen komma på tanken att röka på ett sammanträde. Men det gick alldeles utmärkt långt in utan att rökningen ansågs störa övriga personer i lokalen på ett uppseendeväckande sätt. är, som framgår av utskottets utlåtande, ett av få länder i som uppnått WHO:s mål att av befolkningen skulle vara rökfri . Vi kan alltså se med viss tillfredsställelse på det arbete som har gjorts. Men arbetet måste fortsätta. Att 7 000 svenskar dör till följd av rökning talar för sig självt. I grönboken tar man upp frågan om passiv rökning. Nästan 80 000 personer i EU-länderna dör till följd av passiv rökning. Motsvarande siffra i är 500 personer, alltså nästan exakt det antal som dör i trafiken. Olika länder har kommit olika långt när det gäller lagstiftning och insatser mot rökning. Mot den bakgrunden stöder jag den linje som anges i utskottets utlåtande att frågan om rökfria miljöer måste hanteras i varje medlemsland. Det bör dock påpekas att det inte handlar om att påstå att i alla lägen har en mer framsynt rökpolitik än andra länder. Debatt och åtgärder sker i en rad andra länder. När det gäller rökförbudet i serveringsmiljöer var inte först i raden bland EU-länderna, utan det var . Utbyte av erfarenheter och diskussioner om rökning på EU-nivå är utvecklande för alla medlemsstater. Här kan vi från svensk sida tillsammans med andra medlemsstater och framgångsrika länder vara pådrivande och inspirerande i arbetet med att föra länder i positiv riktning när det gäller att minska och begränsa rökningen just för folkhälsans och arbetsmiljöns skull. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till socialutskottets utlåtande om grönboken rökfritt . 162 (): Rökningen är ett av vår samtids kanske allvarligaste hälsoproblem. dör i omkring 20 personer till följd av rökning. , som räknat på kostnaderna för detta, har konstaterat att rökningen kostar ungefär 26 miljarder bara för offentliga ekonomi detta trots att kanske är ett av de länder i världen som kommit väldigt långt när det gäller just icke-rökning. Vi har faktiskt nått WHO:s mål om att av befolkningen ska vara rökare. Målet om att minska rökningen är därför fortfarande mycket angeläget. Detta med att behandla grönböcker är en relativt ny ordning för oss här i . Det är väl andra grönboken som är uppe till debatt här. Men det är en nyordning som vi moderater välkomnar. Vi tycker att det är bra att vi på ett tidigt stadium får vara med och påverka den politik som formas ute i . Dock ger detta en ny dimension i olika frågor. Det är ju inte så att vi nu bara kan ta ställning till hur vi rent sakpolitiskt ser på olika frågor. Vi måste också ställa oss frågan hur vi vill att en annan politisk nivå, det vill säga EU, ska driva dessa frågor. Vi ska alltså här diskutera inte vad vi i i grunden tycker ska ske med den här politiken utan hur EU ska sköta detta. På denna punkt är uppfattning klar. EU måste vara tillräckligt starkt för att klara sina uppgifter men också tillräckligt begränsat eftersom många frågor faktiskt bäst löses på det nationella eller på det kommunala planet. löses de till och med bäst utan att politiken är inblandad. Frågorna om folkhälsa är enligt vår mening i allt väsentligt ett nationellt och ett personligt ansvar, inte ett ansvar för EU. I socialutskottet har vi därför inte tagit direkt ställning till något av de policyalternativ som anges i den nu debatterade grönboken. har endast sagt att man inte önskar se dessa frågor reglerade via lag från EU-håll. delar den uppfattningen. Det gör vi inte bara därför att vi inte tycker att EU ska reglera detta utan också därför att vi tror att en lagstiftning i detta läge skulle kunna vara rent kontraproduktiv. Det vi nu ser i världen är att inställningen till rökningen på många sätt förändras. Av de 27 länder som ingår i EU har eller planerar i princip alla staterna ett förbud mot rökning på arbetsplatser och i serveringslokaler. Jag har helt snabbt gjort en sammanställning av de fakta som finns och konstaterar att av EU-medborgarna nu bor i länder där rökning i serveringslokaler är förbjuden eller begränsad eller där beslut om detta planeras . När man tittar på karta kan man se att det framför allt är de nya EU-länderna som har mest kvar att göra. och ligger fortfarande långt efter. , som så sent som detta år blivit medlem, har kanske av lätt insedda skäl inte kommit lika långt som vi. Vi kan ändå konstatera att mer eller mindre alla EU-länder aktivt jobbar med åtgärder mot rökning. Alla EU-länder har skrivit under WHO:s deklaration, och nästan alla länder har ratificerat denna. Därför menar vi att det i det läget skulle kunna motverka syftet att avisera mer bindande lagförslag då detta skulle kunna innebära att arbetet i staterna stannar upp. som EU skulle arbeta med att ta fram en mer omfattande reglering skulle arbetet med fortsatta åtgärder förmodligen ligga nere på många ställen. Vi moderater menar också att det är mycket viktigt att medlemsländerna själva kan vidta åtgärder för att nå målet om minskade skador på grund av tobaksrök. I ser det olika ut. En del länder har en lång tradition av demokrati, rättsstat och marknadsekonomi, medan andra länder genomfört sina första demokratiska val . ser annorlunda ut. Men det är också det som ger dess styrka. De här olikheterna måste vi acceptera. I en till synes så banal fråga som den om rökningen finns det ingen quick fix eller patentlösning när det gäller hur rökningen ska åtgärdas. Även om vi kan lära mycket av varandra måste åtgärderna se olika ut i olika länder. Det finns ju också i våra kulturer olika uttryck som representerar olika saker. Låt mig helt kort ge ett exempel. hade under en ganska tydlig icke-demokratisk, diktatorisk, regim. Han var en tydlig icke-rökare. Detta syntes också väldigt tydligt i i den propaganda som fanns för . Detta ledde till att det efter kriget för många blev en frihetshandling att tända en cigarett ute på gatan. Att röka en amerikansk cigarett var för en del tyskar en handling som visade att man var mot det gamla och för det nya, att man var för en demokratisering och såg framåt. Jag tycker att det är ett exempel som visar att vi har väldigt olika förutsättningar, vilket också kräver olika åtgärder i de olika medlemsstaterna. Om vi som politiker menar att andra länder eller unioner inte ska bestämma över frågor där vi tror oss vara de som bäst vet hur de kan lösas i är det väl också vår skyldighet att inta samma hållning gentemot andra länder. Jag tror inte att vi kan införa den svenska modellen på alla områden. För oss moderater är det därför en naturlig hållning att förorda begränsade gemenskapsinitiativ när det gäller att förebygga skador till följd av tobaksrökning. Det vi inte vill att andra ska besluta för oss, det ska vi heller inte besluta för andra hur välmenat det än må vara. Med anledning av detta vill förorda policyalternativ 1 eller policyalternativen 1 och 2 i kombination och i övrigt överlämna ärendet med dessa framförda synpunkter. 163 () replik: Jag lyssnade noga på vad sade här i talarstolen och är väl införstådd med det sätt på vilket vi har tagit fram dokumentet och naturligtvis med hur det ska användas. Jag måste ändå få belysa följande väl medveten om att den här debatten inte är en debatt om rökfria serveringsmiljöer, för den debatten hade vi förra mandatperioden. Ändå lyfts det argumentet in i utskottets ställningstagande när det gäller texten kring grönboken. Där lyfter vi bland annat fram att, som det står i utskottstexten, lagändringarna har bidragit till att påverka förhållningssättet till rökning och till tobak. Tobakspolitiken har skärpts, och utskottet har erfarit att genomförandet av den ändrade lag om rökfria serveringsmiljöer som trädde i kraft har fungerat mycket väl och lett till en förbättrad personalhälsa, en förbättrad arbetsmiljö och så vidare. Det här är ändå tecken på att vi visar på vilka vägar som vi i valt och som varit väldigt lyckosamma i vårt arbete för att bekämpa rökningen och för att kunna hitta rökfria serveringsmiljöer, underlätta för personalen på restauranger och kaféer och så vidare. Tydligen har det här mottagits väldigt positivt ute i samhället. Det här är ändå signaler som vi skickar med när vi talar om hur vi gjort. Vi har uppnått ett väldigt lyckat arbetssätt, och vi har stävjat rökningen och kommit mycket långt i det här sammanhanget. Som jag sade i mitt huvudanförande ser jag detta som att vi också ska vara med och bidra till debatten och diskussionen i EU. Min fråga till är om i det här fallet har bytt uppfattning i förhållande till den ställning man intog förra gången, alltså då vi behandlade betänkandet om rökfria serveringsmiljöer. 164 () replik: Jag vet inte om med det han anför här avser det utskott där jag suttit med och behandlat frågan eller om det gäller tidigare riksdagsledamöters hantering av frågan. Låt mig säga att det i sådana här frågor trots allt är viktigt att lära sig av andra, att vi har en öppen attityd och ser vad som kan göras. Till syvende och sist tror jag ändå att det är viktigt att man har känsla för den opinion som finns, framför allt när det gäller beslut på EU-nivå. Om EU skulle gå in och reglera möjligheten att röka tror jag att det i många länder till och med skulle kunna skada processen och skada EU:s förtroende och möjlighet att vidta vidare åtgärder. Jag tror att det här är en fråga där man ska göra som , att den bäst styrs från . Vi som känner väl ska se till hur vi utformar vår antirökningspolitik. Jag tror att det har en stor del i framgången för oss att vi inte har använt importerade recept utan har utgått från den opinion som har funnits i landet. Så som det ser ut står sig den opinion som finns för det beslut som fattades om rökfria restauranger väldigt stark. Det finns ingen som ifrågasätter det beslutet. Man kan givetvis fundera på vad man tyckte vid det tillfället, men det lämnar jag därhän. Det är viktigt i den här debatten att vi funderar på vad vi vill att EU ska göra i denna fråga, och där har vi moderater varit tydliga. 165 () replik: Jag refererar naturligtvis till den debatt som vi hade när vi debatterade den här frågan i kammaren utifrån ett utskottsbetänkande och en proposition om rökfria serveringsmiljöer. Då hänvisar jag naturligtvis till den dåvarande ledamoten i utskottet med partibeteckningen , som var det enda parti som inte stod bakom det utskottsbetänkande och den proposition som då låg på bord. Man hade en reservation som man yrkade bifall till. I övrigt skulle man inte delta i beslutet ifall det inte fanns majoritet för reservation. I det fallet hänvisar jag till politik som var gällande åtminstone under förra mandatperioden och som det gavs uttryck för såväl i socialutskottet som i kammaren när vi behandlade den frågan. Jag vill lyfta in det i det här sammanhanget eftersom det här är en så tydlig del av utskottets ställningstagande i utlåtandet. Det är ändå signaler vi skickar om att det här är vägar som har varit bra i när det gäller att minska rökningen och skapa ett hälsosammare samhälle för såväl personal som krog- och kafégäster. Man sade då tydligt från moderat håll att det här måste lösas på frivillig väg. Vi insåg att det inte riktigt skulle ha funkat i . Då kan vi hamna i den situationen att vi på EU-nivå måste vidga perspektivet och säga att man kanske inte når fram på frivillig väg. Kanske hamnar vi inför det faktum att vi måste börja prata om lagstiftning. Det vore i så fall intressant att höra ståndpunkt. Har den ändrats i förhållande till den diskussion vi hade när vi behandlade ärendet förra gången? 166 () replik: Min syn på folkhälsa handlar om att det mer ska vara morötter och mindre piskor. Det samhälle som vi lever i är starkt individualiserat och har en annan kraft än tidigare, också vad gäller det som är enskilt. Därför tror jag att man måste ha en annan folkhälsopolitik som mer handlar om morötter. Vi ser också att det som sker i samhället just nu utan egentligen så mycket politisk inblandning leder till ett förändrat beteende hos människor. Folk har ett större intresse för sin egen hälsa, och det är viktigt. Det viktigaste ansvaret i de här frågorna är ofta det personliga. Det beslut som fattades under den förra mandatperioden om rökförbud tror jag personligen är irreversibelt. Jag tror inte att det är någon som vill gå tillbaka till frivilligheten. Det är ungefär så det fungerar. I grunden har det varit ett huvudsakligen lyckat beslut. Däremot tror jag att det är farligt om vi här i svenska säger att det vi har gjort i vill vi att man ska göra i de andra 26 länderna. Det tror jag är en farlig utveckling om vi försöker berätta för andra vad de ska göra och försöker pådyvla den svenska modellen på andra länder. Det tror jag inte är bra. Däremot är det viktigt att vi tittar på andra och lär oss. Det är det som sker lite grann i den här diskussionen om grönboken och i folkhälsoarbetet både i landsting och i kommuner och även i EU-institutioner. Det tror jag är väldigt bra. Låt mig till slut säga att jag tror att den här frågan är lite större än så. Det handlar lite grann om vad EU ska göra eller inte göra. Där har sin syn tydlig, att om man ska ha ett starkt EU som kan göra saker, så ska det inte ha för mycket uppgifter. Folkhälsan är inte EU:s viktigaste uppgift, även om den givetvis är en del. Men om man påtvingar andra länder beslut som de inte vill ha försvagar man enligt min åsikt hela EU. 167 (): postfack innehåller mycket post, och när vi ledamöter hämtat posten passerar vi ett tidningsställ där vi kan få mera information. Där fann jag tidningen , och i denna tidning fanns rubrikerna Ljudterapi botar kol, Packad, vild och fräsch , nya länder, säljer starkt, Ny cigarill med smak av kaffe, Ring och säg tobak mer så skickar vi ett förnämt startpaket. I mitt postfack fanns tidningen som berättar om rökavvänjning, och där fanns rubrikerna Blodkärl läker vid rökstopp och Rökning fördubblar TBC-risken, Hon har räddat livet på 900 patienter. Det var en artikel som handlade om en psykolog som jobbar med rökavvänjning. Det var några exempel på det informationsflöde som når oss ledamöter och som man kan säga anknyter till det grönboksbudskap som vi diskuterar . välkomnar grönboken, för vi anser att rökning, både aktiv och passiv, är en allvarlig folkhälsofara. Vi noterar att antalet cancerfall i fortsätter att öka. diagnostiserades 3,2 miljoner nya fall i EU-länderna. Den cancerform som orsakar flest dödsfall är lungcancer på grund av rökning. har över en miljon rökare. Samhällskostnaden för rökare uppgår till 26 miljarder . Rökare är i genomsnitt sjukskrivna mer än icke-rökare. Alla insatser som görs för att minska rökningen är värdefulla. Att andelen rökare av befolkningen minskar ser vi som ett hoppfullt tecken på att människor blir mer och mer medvetna om rökningens faror. Att rökningen minskar bland unga är extra positivt. Det är värdefullt med skolornas upplysningsverksamhet. Jag vill lyfta fram konceptet Tobaksfri duo. Det är ett kontrakt som eleverna skriver där de lovar att avhålla sig från rökning och snus. Det var mycket framgångsrikt. En mycket positiv åtgärd var införandet av rökfria serveringar i . På så sätt har personalens hälsa och arbetsmiljö förbättrats. Talar vi med restaurangbesökare får vi höra att både mat och dryck upplevs som godare utan besvärande röklukt, och allergiker har fått helt nya möjligheter att gå ut och äta. Hur är läget inom EU när det gäller tobak och rökning? Jag ska ta några exempel. EU ger stöd till tobaksodlingen genom jordbruksstöd. uppgick stödet från EU till tobaksodling till . En stor del av stödet gick till grekiska odlare. Vid mitt besök i träffade jag några av dem, och de sade: Den tobak vi odlar är så dålig att vi kan exportera den bara till . Vi skulle gärna odla något annat, men vi kan inte vara utan EU-bidrag. Den tyska regeringen backade från förslaget att införa en nationell tobakslag som förbjuder rökning på restauranger, nattklubbar, diskon, i skolor och i offentliga byggnader. Det gäller på pubar, klubbar och många andra offentliga lokaler. Detta rökförbud röstades igenom med stor majoritet i parlamentet . Så har vi . Efter bara sex veckors totalförbud i togs rökförbudet bort. ska man i stället bygga rökrum med dyra ventilationsanläggningar. Från ser vi grönboken rökfritt som en positiv väckarklocka för alla länder. Den är nu ute på remiss i , och vi hoppas att det är samma förfarande i de andra EU-länderna. Vi kommer med intresse att ta del av remissvaren. Vi tycker att väckarklockan bör ringa i alla länder och ge upphov till diskussioner och beslut om fler rökfria miljöer. Vi behöver också få bättre metoder för rökavvänjning. I de olika länderna kan man också diskutera ett totalförbud mot tobaksreklam. I det sammanhanget ska man ta upp den indirekta tobaksreklamen som man får genom filmer. Och det är inte bra att kläder säljs under samma varumärke som cigaretter. Vi behöver också inom EU få ett samtal och ett beslut om tobakssubventionerna med stora belopp. Jag vet att vår centerpartist är pådrivande i denna viktiga fråga. Traditionen bjuder att jag ska ge vidare ett latinskt citat, och det får bli ett som jag har använt tidigare: vestigia terrent spåren förskräcker. Ja, att spåren förskräcker gäller verkligen om rökningens effekter. Vi får aldrig sopa igen spåren utan måste ta dem på största allvar. Då har vi tagit vara på grönbokens budskap. Jag yrkar bifall till utskottets utlåtande över grönboken. 168 (): Det känns oerhört glädjande att kommissionen nu har tagit detta initiativ inom tobaksområdet och att vi i på detta sätt får förmedla vår syn på tobaksförebyggande arbete. Kommissionen vill på detta sätt skapa en öppen offentlig debatt inom EU. I det här fallet handlar det om den passiva rökningens skadeverkningar. Enligt kommissionen avlider mer än 79 000 personer av passiv rökning varav 500 personer i . Vi har i ändå kommit långt inom det tobaksförebyggande arbetet. Den lagändring om rökfria serveringsmiljöer som gjordes 2005 har ju fallit mycket väl ut och har starkt stöd bland allmänheten. 2005 anslöt sig till WHO:s ramkonvention om tobak. Det innebär att varje land har skyldighet att begränsa tobakskonsumtionen. ska en rapport avlämnas för del. Vi kan konstatera att mycket pågår för att minska konsumtionen, och flera av artiklarna i konventionen har påbörjats men är inte uppfyllda. Vi har dock inte något handlingsprogram för hur vi ska uppnå de nationella tobaksmålen till 2014.