prot · GU0956 · 2007-01-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildningsminister (), statsrådet (), jordbruksminister (), statsrådet () och statsrådet (). 3 § Meddelande om aktuell debatt Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om a-kassan anordnas . Från regeringen skulle arbetsmarknadsminister () delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt från Med anledning av flykten från a-kassan begär aktuell debatt. Sedan de stora höjningarna av a-kasseavgiften blivit kända kommer det nu in alarmerande rapporter från de fackliga organisationerna kring att medlemmarna säger upp sitt medlemskap i a-kassan och i facket. Ännu finns ingen samlad statistik på problemets omfattning, men många a-kassor rapporterar att de blir nedringda av oroliga medlemmar. När människor lämnar a-kassan och facket antingen på grund av låga inkomster eller låg risk för arbetslöshet, så blir inkomsttryggheten ojämnt fördelad i samhället. Vi står inför en situation där en stor grupp människor, framför allt ungdomar och kvinnor och andra med låga inkomster, kommer att stå utan försäkringsskydd vid arbetslöshet. Det påverkar inte bara dessa grupper, utan alla löntagare vars löner är beroende av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. Att människor lämnar a-kassan innebär både en minskad trygghet för den enskilde och en urholkning av försäkringens finansiering och legitimitet. De sociala och samhällsekonomiska konsekvenserna av detta kan komma att bli mycket kännbara. Anslutningsgraden till fack och a-kassa är mycket hög i . Det är en grundförutsättning för den svenska kollektivavtalsmodellen och den enskildes ekonomiska trygghet. Menar regeringen allvar med att kollektivavtalsmodellen ska fortsätta gälla på svensk arbetsmarknad är det också ett politiskt ansvar att se till att grundförutsättningarna för denna arbetsmarknad inte urholkas. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:226 Till Interpellation 2006/07:226 Jämställda löner av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:259 Till Interpellation 2006/07:259 Stödet till ny-, om- eller tillbyggnad av icke-statliga kulturlokaler av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellation 2006/07:238 om Pålängebornas samåkning 1 Statsrådet (): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra lagstiftningen i syfte att möjliggöra enskilda eller kollektiva initiativ för samåkning av den typ som bland annat bedrivs i byn utanför , dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppmuntra fler liknande initiativ i landet. Till att börja med vill jag säga att jag är fullt medveten om problemen med transportförsörjningen i glesbygd. Långa avstånd och en liten befolkning gör det ofta svårt att kunna åstadkomma en tillräckligt bra kollektivtrafik. Beroendet av transporter med bil blir därför ofta stort. Den verksamhet som pågår i Pålänge beskrivs som att det är ett antal personer som på en Internetsida meddelar att de ska köra till en ort och att andra meddelar att de skulle vilja åka med dit. Verksamheten skiljer sig i princip inte från den som en tidning bedriver när den tar in eftertextannonser. Uppgifterna kan bland annat användas för att organisera transporter som inte anses som yrkesmässig trafik, till exempel för samåkning till och från skolor och arbetsplatser. Ett problem är att uppgifterna även kan användas av den som utan tillstånd vill bedriva en trafik som egentligen är tillståndspliktig yrkestrafik. För yrkesmässig trafik finns särskild reglering. Med yrkesmässig trafik avses bland annat trafik med personbilar när bil och förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för persontransporter. Det finns flera skäl till denna reglering. Den som erbjuder transporter bör uppfylla vissa trafiksäkerhetskrav, exempelvis en säker bil, körkort, körvana och nykterhet. För taxi- och busstrafiken finns kontrollmekanismer för att garantera detta. Kravet på taxiförarlegitimation utesluter exempelvis enligt vissa regler förare som dömts för vålds- och sexualbrott. Det är väsentligt från ett trygghetsperspektiv. En annan aspekt är försäkringsskyddet för passagerarna och vilket ansvar bilägaren eller bilföraren har för dessa. Regleringen av persontransporter på väg syftar också till att garantera rimliga och rättvisa konkurrensförhållanden så att taxi- och busstrafiken inte tvingas att konkurrera med privatåkare som kanske inte betalar skatt för ersättningen från sina passagerare och kanske inte heller följer säkerhetsrelaterade regler. Det faktum att persontransporterna av flera skäl behöver vara reglerade får naturligtvis inte innebära att en vettig och praktisk samåkning ska vara omöjlig att utföra lagligt. I dagens reglering finns därför bestämmelser som undantar samåkning till och från arbetsplatser, skolor och liknande från tillståndsplikten. Det kan dock inte uteslutas att det finns goda skäl att göra undantagen mer omfattande. En sådan förändring av regleringen måste dock ske på ett sådant sätt att resenärernas säkerhet och konkurrensneutraliteten inte äventyras. Min utgångspunkt är att enskilda och kollektiva initiativ i största möjliga mån bör uppmuntras, stödjas och inte hindras. Regeringens ambitioner om regelförenkling syftar givetvis även till att underlätta livet för enskilda individer och grupper av människor. Min avsikt är därför att på lämpligt sätt låta undersöka om yrkestrafiklagstiftningen bör och kan ändras med anledning av detta. och har tidigare fått i uppdrag att ta fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling. I det ingår även att initiera ett utvecklingsarbete med åtgärder som syftar till förbättrad kollektivtrafik i glesbygd. Jag utgår ifrån att man inom ramen för det här arbetet också behandlar den typ av verksamhet som finns i Pålänge. Jag ser därför inte några skäl till att vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra fler liknande initiativ. 2 (): Jag får tacka för svaret. Vi vet att alla miljöproblem är globala. Men alla utsläpp är lokala, och ska man göra någonting åt dem måste man också göra någonting åt frågorna i varje enskilt land, i varje enskild stad och by och som enskild människa. Det är väl det som är dilemmat i miljöpolitiken, totalt sett. Men här handlar det också om frågan: Hur klarar vi en vettig transportförsörjning för människor som bor i landsbygden och glesbygden runtom i ? På många av de här orterna finns det inga rimliga möjligheter att ha en modern och praktisk kollektivtrafik med tunnelbana eller bussar som går en gång i kvarten, som här i , eller något liknande. Då tycker jag att vår uppgift som politiker måste vara att inte göra det svårt för människor när de nu försöker hitta lösningar. Jag tycker därför att det är väldigt spännande när tillsammans med lokala bybor försöker hitta en modern lösning där man använder Internet och ny teknik. Man försöker hitta tekniska lösningar för att passa ihop tider när människor vill åka och få en samåkning som fungerar. Men i det här fallet har och de lokala byborna nu delvis fått en fundering som gör att de är lite oroliga. i , åtminstone en enskild tjänsteman, har uttalat att det här kanske inte är i enlighet med den lagstiftning som finns. Det har också uttalats en oro från buss- och taxirörelser när diskussionen har kommit i gång. Däremot får man säga att Länstrafiken i har varit positiv till försöket. Där menar man att det kanske kan leda till ett ökat bussåkande. Men totalt sett har det här gjort att många ute i byn undrar: Vad innebär det här? Är jag kanske kriminell när jag tar emot av den som samåker med mig eller, vice versa, när jag betalar och åker med någon annan? Vi tycker ju att vi gör någonting bra när vi minskar utsläppen och det blir en mer praktisk resa som gör att man kanske inte måste vara inne i stan som man måste om man ska ta bussen in och åka tillbaka . Det vore väldigt bra om vi kunde få ett ordentligt svar. Det är ju också många andra byar som tittar på det här och undrar: Kan vi göra någonting liknande, för det här verkar väldigt praktiskt, och det fungerar? Så om vi kunde få ett svar från politiken eller juridiken om hur det här faktiskt förhåller sig vore det väldigt bra. Ministern säger många saker i svaret, å ena sidan si och å andra sidan så. Jag tolkar det ändå som att ministern vill att det här ska kunna fungera . Frågan är då om jag ska tolka det som att vi snart från ministern och departementet kommer att få ett rejält konkret svar på om det här är en lösning som vi kan jobba vidare på eller om det krävs lagändringar och i så fall vad ministern kommer att föreslå. 3 Statsrådet (): Jag vill återkoppla till själva interpellationen. Jag tycker att det är bra att ställer den. Den fångar upp människors oro i som ska fungera för dem. Det är precis som säger. Det är inte enbart att vi har ett medansvar utifrån miljöaspekter. Det här har också både ekonomiska och sociala aspekter för de människor som bor i . Det vill jag poängtera med tanke på att kollektivtrafik har sina begränsningar så fort vi finns i kommuner utanför de större städerna. undrar över vad konsekvensen blir. Jag är orolig för om lagstiftningen skulle vara otydlig huruvida det är lagligt för människorna i Pålänge att bedriva den här samåkningen eller inte. Jag vill inte lagstifta om det inte behövs en förändring av lagstiftningen. Däremot tänker jag ta initiativ till att se över de tveksamheter både från länsstyrelse och representanter från som hänvisar till och se om lagstiftningen är så otydlig att folk ska behöva känna oro i fråga om man begår något olagligt eller inte. Det initiativet tänker jag börja med att göra. Som sagt, jag vill inte förändra eller krångla till lagstiftning om det inte är nödvändigt. 4 (): Det tycker jag är bra. Det allra bästa är om vi kan få ett klartecken om att det inte är något problem med frågan och att det bara är att fortsätta. Det kan leda till en väldigt positiv utveckling, att människor får bättre möjligheter att samåka och se till att man får en bra transport även från ganska små byar . Jag kände en liten oklarhet i tolkningen av svaret. Det var lite å ena sidan, å andra sidan och bu och bä. Därför skulle det vara bra om man fick ett rakare besked om att ni ska kolla det här och sedan så fort som möjligt komma fram till ett resultat om huruvida det behövs en förändring och i så fall vad det skulle vara. Men det är så jag tolkar svaret , att vi får ett besked från departementet och om det här är lagligt eller inte. 5 Statsrådet (): ser kanske den mening som är det konkreta svaret. Där står det att jag på lämpligt sätt tänker låta undersöka om yrkestrafiklagstiftningen bör och kan ändras i syfte att göra det enklare och tydligare för just de människor som har tagit initiativ i Pålänge så att de inte behöver vara oroliga. Det handlar om den kreativa utveckling som vi behöver i flera delar av landet. Då behöver vi ha en klar och tydlig lagstiftning. Är den otydlig, eller är det bara så att det är diskussioner som inte de facto har en relation till lagstiftning? Det är därför som svaret är skrivet som det är. 6 (): Det är utmärkt. Då förväntar jag mig att det kommer ett sådant besked till både och Pålängeborna, gärna till mig också, så vi får reda på hur det var med vår lagstiftning på det här området, om det behövs några förändringar och att det kommer så fort som möjligt. 7 Statsrådet (): Det lovar jag, så snabbt som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2006/07:162 och 231 om klimat och infrastruktur i 8 Statsrådet (): har frågat mig hur jag kommer att agera för att järnvägstrafiken ska öka och inte minska som en del av politik för att minska utsläppen av växthusgaser. har också frågat vad jag avser att göra för att de hotade järnvägslinjerna som till exempel sträcka SmedbergStrömstad inte ska läggas ned utan tvärtom utvecklas och vara en del av ett hållbart transportsystem med minskade utsläpp som följd. har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta i det aktuella området och i för att järnväg och sjöfart ska ta en del av det gods som transporteras med lastbil. har också frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att värna den persontrafik som finns på och öka densamma längs hela spårsträckan. Jag har valt att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. Hela transportsektorn står inför en stor utmaning för att målet om ett grönt transportsystem som en del av ett hållbart och modernare ska nås. Det är avgörande att transportsektorn i större utsträckning bidrar till att utsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser minskar. spelar här en självklar roll. Vi har en i många avseenden väl fungerande järnvägstrafik i . Jag är övertygad om att den kan bli både effektivare och attraktivare och spela en ännu viktigare roll i ett hållbart transportsystem. Ökad konkurrens ger högre effektivitet, kvalitet och lyhördhet inför konsumenternas krav. Därför bör marknaden för persontransport på järnväg öppnas för konkurrens. EU har självklart en roll att spela här. På nationell nivå finns mycket att göra för att förbättra järnvägens attraktivitet. Utifrån detta perspektiv är det viktigt att man kan lita på att tågen går och att restiderna förkortas så att människor hellre väljer att pendla med tåg än med bil. Godstransporterna på järnväg måste bli ännu effektivare genom exempelvis förbättrade omlastningsmöjligheter. Jag är övertygad om att en god infrastruktur är en viktig förutsättning för företagen i att kunna göra sig gällande på en allt tuffare marknad. Det är i sin tur en förutsättning för att möjliggöra skapande av arbetstillfällen och tillväxt i hela vårt land. Dessutom bidrar en väl underhållen infrastruktur till att minska vår påverkan på miljön. Regeringen har därför inlett arbetet med en ny planeringsomgång för transportinfrastrukturen som ska avse perioden 20102019. Som ett första steg har ett antal centrala myndigheter fått i uppdrag att utarbeta ett underlag för en kommande proposition om infrastruktur. När sedan beslutat med anledning av förslagen i propositionen kommer ett skede då en mer konkret diskussion om prioritering av olika åtgärder äger rum innan regeringen slutligen fastställer de nationella väg- och järnvägsplanerna. Regeringen är angelägen om att det regionala utvecklingsarbete som bedrivs i länen tas till vara. Jag vill därför att en aktiv dialog förs med samtliga län eller regionala självstyrelseorgan. är en av två regioner som erbjuds att bidra med ett sammanhållet regionalt underlag för infrastrukturen. Regeringen har även gett i uppdrag att revidera den nu gällande nationella banhållningsplanen för perioden 20042015. Vi får genom det en bättre kvalitet på kostnadsberäkningar för olika projekt. ska inkomma med förslag till reviderad plan . Förutsättningarna för järnvägstrafik förändras med tiden, och det är därför rimligt att löpande prövar omfattningen och standarden på det statliga järnvägsnätet. Men jag är inte beredd att medverka till nedläggningar av banor med väl fungerande trafik. framtid kommer säkerligen att bli föremål för fortsatt diskussion i de processer som jag har nämnt, och jag välkomnar en sådan diskussion. Då , som framställt interpellation 2006/07:162, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 9 (): Jag får på vägnar av , som tyvärr är förhindrad att delta , tacka infrastrukturminister för svaret. säger i sitt svar inledningsvis att järnvägen spelar en självklar roll för att transportsektorn ska bidra till minskade utsläpp av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser. Jag kan bara instämma i den bedömningen. Infrastrukturministern argumenterar sedan för ökad konkurrens inom transportsektorn och underförstått för järnvägstrafiken. Vi i delar inte alliansens övertro på konkurrens som avgörande för effektivare, attraktivare och hållbarare transporter. Vi menar att erfarenheterna av konkurrensutsättning av järnvägstrafiken knappast är särskilt goda. Tvärtom ser vi våra järnvägar som en grundläggande del av samhällets fysiska infrastruktur som vi anser ska ägas och drivas i offentlig regi. interpellation handlar också om och andra hotade järnvägssträckor som är i behov av upprustning och underhåll. senast illustrerades behovet av det skred som förstörde såväl som utanför . har frågat infrastrukturministern specifikt vad hon avser att göra för att de här banorna ska kunna räddas och utvecklas. I denna del av sitt svar är mycket undvikande. Hon hänvisar till en ny planeringsomgång för transportinfrastrukturen, en kommande proposition, uppdrag till med mera. har ju tidigare gått igenom 55 bansträckor som kallas för lågtrafikerade. Eftersom de medel som staten har anvisat inte räcker har verket flaggat för att 17 järnvägssträckor, däribland , kommer att läggas ned på grund av bristande anslag. Även om dessa banor inte alltid används i stor utsträckning är det ett stort resursslöseri att avskaffa redan befintlig infrastruktur. I stället bör vi se värdet i att försöka utnyttja den här infrastrukturen som vi redan har betalat för. Den största investeringen är redan genomförd i och med att banan finns där. Vi behöver ett ekologiskt hållbart transportsystem, och här utgör järnvägen ett modernt, effektivt och miljövänligt sätt att förflytta både gods och människor. har också i sin framtidsplan för perioden 20042012 redogjort för att det saknas för banunderhåll med mera, och man vill minska tågförseningarna . Vi i har beaktat det i vårt budgetalternativ och anslagit nödvändiga medel för det. I sitt svar säger sig inte vara beredd att anslå ytterligare medel, och det oroar mig mycket. Den slutsats som man tyvärr måste dra av ministerns svar är att sträcka mellan och kommer att läggas ned med nuvarande regerings politik. Regeringen har dock naturligtvis chansen att ändra sig. Ni missade chansen att stödja vårt förslag i samband med budgeten , men ni kan rätta till det misstaget i en tilläggsbudget eller i den kommande vårpropositionen. 10 (): Även jag tackar ministern för svaret på de frågor jag ställt i interpellationen. Utgångspunkten i den här interpellationen är det samarbete som Socialdemokraterna, hade förra mandatperioden kring propositionen Infrastruktur för ett hållbart transportsystem. Jag har inte sett någon annan rubrik på den infrastrukturpolitik som alliansen ämnar lägga fram, och jag är nyfiken vad den kommer att bli. I regeringsförklaringen står det att klimathotet är vår generations ödesfråga. Man kan ju inte klaga på de negativa nyheter som uppmärksammar oss på att vi inte kan fortsätta bedriva den trafik som vi har gjort . Därför blir jag lite förvånad när jag ser den budgetproposition för utgiftsområde 22 som regeringen lämnade . Den handlar framför allt om vägar och järnvägar, och i den stod det att i regeringens översyn skulle en större andel av investeringarna ske inom vägsektorn. undrar jag om ministern kan förklara hur det här hänger ihop med att klimathotet är vår generations ödesfråga. Mer vägtrafik kommer ju att göra problemet värre i stället för lindrigare! har i sin redovisning till oss riksdagsledamöter konstaterat att man har fått justera klimatmålet då man tror att det är svårt att uppnå våra egna målsättningar. Mest beror det på att vägtrafiken ökar, särskilt den tunga trafiken. Var och en av oss som studerat vad som faktiskt skedde i såväl före Munkedalsraset som efter kan konstatera att mängden lastbilar är enorm. Jag undrar vilka initiativ ministern ämnar ta för att mer gods ska gå med sjöfart eller järnväg. Det frågade jag om i interpellationen, och jag kan inte se att jag fått något svar. Det finns ett förslag om att använda hamnen i . Mycket av transporterna till och från skulle kunna gå längs kusten. Vi skulle kunna använda NorgeVänerlänken för att ta hand om en del av den godstrafik som belastar såväl vägarna i som klimatet med sina avgaser. För att detta ska bli fallet krävs att infrastrukturen inriktas på det men också att de ekonomiska spelreglerna blir sådana att de som köper transporter hellre kombinerar vägtrafik med sjöfart och järnväg än använder lastbil hela sträckan. Kilometerskatt resonerade och beslutade vi om i strax före valet. Har regeringen för avsikt att återkomma med ett förslag om antingen detta eller något annat ekonomiskt styrmedel som i större utsträckning beaktar klimatet så att transportören väljer det både effektivaste och klimatvänligaste sättet att transportera sina varor? Jag nöjer mig med de två frågorna så . 11 (): Det är bra att dessa frågor kommer upp. är en hårt trafikerad väg året om, men naturligtvis allra mest och värst . Här är järnvägen ett mycket viktigt alternativ. Den borde vara så väl utbyggd att den sågs som ett förstahandsval av alla och i första hand av den tunga trafiken. Det skulle vara positivt för både människan och miljön. Att infrastrukturministern nu visar att hon tar frågan på allvar är mycket positivt. Att vi kommer att kunna se en utveckling av banan i stället för en avveckling gläder oss alla som bor runt . Men, fru talman, kommer trots detta att vara en hårt trafikerad riksväg. Lastbilar på väg till och från , sommargäster som ska fram och tillbaka, turister, människor som ska till och från jobbet allt detta blir ett ständigt flöde av bilar. Att det var besvärligt före raset vet vi, och är det ännu värre. Vi väntar spänt på en fullskalig utbyggnad. Man ska väl inte gradera de stopp som uppstår på , men jag vill ändå påminna om flaskhalsen i och runt Tingstadstunneln. För inte var den igenkorkad och kvällen, men är det få timmar som det går bra att bara åka rätt igenom tunneln. Jag undrar därför om ministern har något att säga om en ny över- eller underfart vad gäller . Finns det något hopp för oss som bor i och runt ? 12 (): Vi påstår alla här att det är viktigt och nödvändigt att transportsektorn minskar utsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser. Helt enkelt är det inte. På något vis ska samhället ställa upp på de åtgärder som behövs och som kommer att kosta. som klimatet har varit på dagordningen i alla medier och vi förstår att både globala och lokala beslut som styr åt rätt håll är av vikt finns det tveksamheter om vad som är effektivast att satsa på. En sak är väldigt klar, och det är att järnvägen är synnerligen energieffektiv. Den är en del av lösningen för transportsamhället och transporternas påverkan på miljön och på den luft vi och andra levande varelser andas och behöver. Vi kommer inte att acceptera att kommande generationer som växer upp ska börja livet med skador på lungvävnaden på grund av att vår generation tvekar att göra de viktiga och riktiga satsningarna. Vi har ett behov av ett fungerande vägnät ja, det har vi. Men om nu den ökande trafiken bidrar till en förändring av våra livsförutsättningar sågar vi av den gren vi sitter på om vi enbart ser stora vägar som lösningen när det gäller transporter. Vi behöver järnvägarna, även de som anses lågtrafikerade. Att ständigt höra om hotet om nedläggning av norra är i sanning svårt att få ihop med allt tal om miljösatsningar. Om järnvägen är pålitlig och utbyggd kommer flera att använda sig av den. Om det dessutom går att flytta över den tunga transporten till tåg vinner miljön, vägarna och vi människor på det. är en järnvägssträcka som kan bli ännu effektivare och ännu tillgängligare. Det finns även, som jag förstått det, ett intresse från av en koppling till det norska järnvägsnätet. E 6 är en transportsträcka för både gods och människor . har på denna sträcka egentligen redan ett underlag för sin verksamhet.