prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Det märks att det finns ett stort intresse för klimat- och miljöfrågor bland oss riksdagsledamöter. Det har varit inlägg med olika ingångar. I mitt inlägg tänker jag prata om trä. I går hölls en konferens där forskare från och av studier kunde konstatera att bärande träkonstruktioner i bostadshus innebär betydande reducering av utsläpp av koldioxid. Resultaten av forskningen visar internationellt anmärkningsvärt lika resultat, oavsett om det skett i , eller . I ett bredare perspektiv är det givetvis viktigt med byggande. Bygg- och bostadssektorn svarar i och internationellt för drygt en tredjedel av energiförbrukningen totalt. I dagens byggande pratar vi om att brukarfasen, det vill säga när byggnaden är färdigställd och används, är den avgörande delen för att åstadkomma klimatförändringar. Så är det . kommer verkligheten att se annorlunda ut. Då kommer mer av lågenergihus och passivhus, det vill säga hus utan uppvärmningssystem. Det kommer att minska brukarfasens betydelse. Därför blir just produktionsfasen så mycket viktigare. De insatsvaror och byggmetoder vi väljer kommer att få en mycket större betydelse. NCC har tillsammans med tagit fram ett system för klimatdeklarering av bostäder. Man ser att hus med stommar av trä reducerar koldioxidutsläppen med omräknat i koldioxidekvivalenter per kvadratmeter. Den forskning som redovisades på gårdagens konferens visade, något förenklat, att varje normaltvåa om som byggs i ett flervåningshus i trä med halvmassiv konstruktion reducerar koldioxidutsläppen med ungefär . Det kan omräknas till ett normalhushålls bilkörning under ungefär . Det gäller alltså om vi bygger mer i trä. Det här är fakta som i ett utpräglat skogsland som borde omsättas i konkreta politiska beslut. Vi vet att höga hus med bärande träkonstruktioner klarar konkurrensen kostnadsmässigt och med ny teknik kan mäta sig mycket väl i avancerade byggsammanhang. Det här är också bra för landsbygden. Det handlar om jobb på landsbygden. Jag kan nämna Jössefors i västra som ett gott exempel. Där startade man första trätork som kommer att ge arbetstillfällen på landsbygden. Det är hög tid att vi i på allvar ser möjligheten att använda vår unika skogsresurs ännu mer i avancerade konstruktioner. Vi har exempel från , , och där flervåningshus nu i dagarna blir uppförda och färdigställda, inte sällan med importerade trävaror härifrån . I nettoimportländer som och är klimatfrågorna helt avgörande för regeringsinitiativ, och där har nationella träbyggnadsprogram införts. Och virket importeras härifrån. Vi borde ligga i fronten när det gäller att se till att den internationella forskningen omsätts i politiska beslut för klimatfrågorna. Vad gör regeringen med dessa fakta? Vad ligger i verktygslådan? Den förra regeringen beslutade om en trästrategi och ett träbyggnadsprogram som gör ett mycket bra arbete. Men det krävs politiska riktlinjer från den nuvarande regeringen. Vad vill miljöministern? Det är synd att han inte är här eftersom jag skulle vilja diskutera med honom och höra hans synpunkter. Anser han att detta är intressant och funderar på hur man kan stötta träbyggnationen? Om det kommer en klimatproposition måste frågan om att öka träbyggandet ges en distinkt och målinriktad del. Vi borde utveckla någon form av klimatcertifiering av bostäder och byggnader. Det borde också övervägas om de nationella miljömålen ska kompletteras med delmål om ökat träbyggande utifrån träbyggnaders bindning av koldioxid och deras effekter för att fasa ut fossila bränslen i byggproduktionen som forskarna är så entydiga om. måste vi också diskutera skogspolitiken och väga ihop klimat, miljö och produktionsmål så att de inte går stick i stäv mot varandra. Hur ska vi använda skogsråvaran och till vad? Detta tål en djup diskussion. Med trä tar vi avgörande steg mot ett väsentligt mer klimatvänligt byggande. Den moderna träbyggnationen hör till. För mig är det självklart utifrån både landsbygdsutveckling, miljö och klimataspekten. 245 (): I den här debatten har det diskuterats mycket om behovet av att förnya bilparken. Trenden för dagen i bilindustrin är cross over. Jag tänkte ge mig på något liknande i politiken, att förena klimatpolitiken med fördelningspolitiken eftersom jag anser att de hör ihop väldigt mycket. De allra flesta i den här kammaren erkänner numera behovet av åtgärder. Däremot diskuterar man vilka åtgärder som ska vidtas, vilka som ska ske internationellt, hur fort det ska ske och vilka mål som man ska ställa upp. Allt detta behöver diskuteras vidare och kommer säkert att komma upp i den här kammaren. Men förutom det finns det någonting som skiljer klimatutmaningen från andra politiska områden, och det är att den kräver väldigt mycket av beslut hemma vid köksbordet. I nästan vartenda svenskt hem behöver man faktiskt diskutera sin egen insats i klimatpolitiken och på vilket sätt som man kan bidra. Det handlar om när man ska byta bil, när man ska bygga om sitt hus eller byta uppvärmningssystem och liknande. Jag hävdar att regeringens orättvisa fördelningspolitik kraftigt saboterar klimatpolitiken. Jag vill ge en varning. Med den politik som förs kan klimatsmart bli ett nytt klassmärke. Vi vet alla vad som behövs. Vi behöver individuella beslut om att satsa på miljövänlig och klimatsmart teknik. Och det är klart att för den tredjedel av den svenska befolkningen som den här regeringen nu kommer att vräka skattelättnader över är det inga problem. Men de som stämplas ut från a-kassan, de långtidssjuka, de som kommer att tvingas in i låglönejobben och pensionärerna kommer inte att ha råd med denna nya teknik. De har inte pengarna, och de får inte låna. Men de som får dessa stora skattesänkningar har däremot råd att betala de höjda bensinskatterna och energiskatterna. Präktigt kan dessa grupper frivilligt betala utsläppsrätter för de weekendflygturer över halva jordklotet som de gör för shoppingresor. Den ekonomiska klasspolitiken kommer också att bli en klimatpolitisk klasspolitik. Jag ska ta två tydliga exempel. Det ena är utbytet av bilparken. Regeringen understöder med miljöbilspremien byte till nya bilar som är miljöbilar. Det innebär att den som redan har råd att köpa en ny bil kan köpa en sådan. Den ska då gå på ett alternativt drivmedel, till exempel etanol, eller i alla fall kunna gå på ett sådant drivmedel. Min erfarenhet är att många går på bensin ändå, åtminstone i den här staden. Dessa personer kommer att kunna sova gott , och staten bidrar med . Men de som inte har råd att köpa en ny bil kommer att få betala allt högre miljöavgifter och miljöskatter och därutöver stämplas som miljöbovar. Detta kommer att dela på ett nytt sätt. Vårt svar på detta är till exempel stöd till konvertering och att man ser till att de som äger gamla bilar och faktiskt inte anser sig ha råd eller möjlighet att köpa en ny bil med statliga subventioner faktiskt också ska kunna få hjälp att handla miljövänligt. Ett annat sådant område är uppvärmningen av bostäder. Det är kanske den allra största utmaningen. Vi behöver helt enkelt slänga ut direktverkande el, och vi behöver fasa ut oljepannorna. Så är det. Det måste vi absolut göra om vi ska klara av klimatmålen. Vad gör den här regeringen? Jo, man tar bort konverteringsstödet. Men därutöver höjer man fastighetsskatten för dem som har lägst taxeringsvärden. Det är precis dessa 220 000 fastigheter som har lägst taxeringsvärde som får höjd fastighetsskatt. Jag vågar på goda grunder påstå att det kanske är dessa fastigheter som har de ur miljö- och klimatsynpunkt värsta uppvärmningsförhållandena. Av välgrundade skäl tror jag också att de som äger dessa fastigheter är de som har minst råd att göra dessa investeringar. Vad ni gör är att ni säger till dem att göra investeringarna men också att inom ramen för sitt fastighetsvärde kunna räkna hem en sådan investering, medan de som får i sänkt fastighetsskatt mycket lätt kan räkna hem en värmepumpsinstallation eller något annat. En klimatpolitik som ska vara effektiv och som ska fungera kräver en rättvis fördelningspolitik så att alla kan vara med i den. 246 () replik: Jag lyssnade med stort intresse på och blev förvånad över många uttalanden. Jag upplevde det som ett gammalt subventionstänkande. Detta handlar om en ny insikt, och regeringens politik här kom nu den stora ekonomiska politiken in i miljödiskussionen handlar om att inte låta människor vara i utanförskap, utan de ska komma in i gemenskapen och kunna få ett arbete. Det är här som de stora klyftorna har funnits. Då har man också råd och möjlighet att betala eftersom det är förorenaren som i alla lägen ska betala för det som man förorenar. Det är alltså ett helt nytt tänkande. Vi vill ha fler i arbete, och vi vill rikta en uppmaning till nya teknikföretag att medverka till en bättre miljö. 247 () replik: Jag vet inte vad som skiljer i bidrag till den som köper en ny bil från gammal subventionspolitik. Skillnaden är väl bara att pengarna går till dem som har allra mest. Det är den aspekt man möjligtvis kan anlägga på det. Visst kan man måla upp att alla ska få jobb och på något vis få råd att vara med i klimatomställningen. Men ni pratar ju själva om att det är lågproduktiva jobb och låglönejobb som kommer, att det blir en lönespridning som innebär att vi kommer att ha betydligt fler lågavlönade. Till exempel pensionärer som är fastighetsägare behöver också byta uppvärmningssystem och behöver byta till treglasfönster. Men de får betala en högre skatt med er politik. Ska också de ge sig ut och jobba för att kunna tilläggsisolera vinden till exempel? Är det vad som är meningen här? 248 () replik: Är det några som vi egentligen borde titta på så är det många äldre människor. Deras sätt att hantera miljön är ett föredöme. De har tagit till vara resurserna på ett helt annat sätt, så att angripa eller peka ut pensionärerna är nog att välja fel målgrupp. Vad vi behöver arbeta med är den nya generationen. Det är vi 40-talister som har förbrukat mycket av resurserna. Jag menar att ökad tillväxt också ger ökade möjligheter att göra de viktiga och stora miljöinsatser som behövs nationellt. Men också av solidaritet med många i vår omvärld ska vi självklart medverka till globala miljöinsatser och miljöåtgärder. 249 () replik: Pensionärer bor faktiskt väldigt ofta i hus som de själva har byggt. Husen är ofta i ett sådant skick att det behövs ett nytt uppvärmningssystem, ny isolering och så vidare. Vad den här regeringen säger är att dessa människor ska betala en högre skatt än de som jobbar. Dessutom är det många pensionärer som kommer att drabbas av höjd fastighetsskatt. Det är helt fel signal! 250 () replik: Också jag blev förvånad över slutsatsen här. Var det din slutsats, , att de rika är större klimatbovar? Jag tror att den slutsatsen generellt sett är riktig. Men innebär det att vi ska göra alla i fattigare? Man kan jämföra med där man inte alls använder så mycket resurser och inte slösar så mycket miljömässigt som vi gör. Är det meningen att ska bli ett u-land? Det är det ena. Det andra är att en sociologiprofessor i har visat på att de mest miljövänliga i hela är äldre kvinnor i glesbygd. De släcker ljuset efter sig. De återanvänder sina plastkassar. De duschar inte och så vidare. De lever som vi alla borde leva. 251 () replik: Jag är medveten om att min skånska ibland kan vara lite svår att uppfatta. Men jag har inte pratat om att vi ska göra några i det här landet fattigare. Jag vänder mig mot att regeringen gör en stor grupp svenskar fattigare och därmed stänger dem ute från klimatomställningen. Jag vill bara nämna den gröna skatteväxlingen som jag mycket gärna kan erkänna var ett problem för vårt parti. Människor sade nämligen: Vi har inte råd att betala de här bensinskattehöjningarna. drog nytta av det i valrörelsen och lovade sänkt bensinskatt. Det är kanske därför kd över huvud taget numera finns i parlamentet. Sedan vet vi ju hur det gick med den frågan. Risken finns att vi delar upp i dem som har råd att vara goda och klimatsmarta och dem som inte har råd att vara det. Risken finns att man kommer att förneka klimatfrågan om ni fortsätter med er orättvisa fördelningspolitik. 252 (): Först ska jag kommentera den diskussion som och hade om partikelutsläpp och partiklar i storstäderna. Om lyssnade när jag ställde en fråga till miljöministern som tillhör samma parti som hon kunde hon höra att miljöministern sade att han kommer att jobba allt han kan för att från och med årsskiftet slå ut en av de bästa kvaliteterna på marknaden. Jag avser då miljödieseln. Det innebär att vi får mer av partikelutsläpp i . Detta kommer miljöministern att slåss för så gott han kan. Det är alltså en viktig fråga. Jag tänkte prata om havsmiljön. Havsmiljön har alltid varit en högt prioriterad fråga för oss socialdemokrater. Livet har sitt ursprung i havet. Inte minst därför är det viktigt att vi ser till att havet kan fortsätta att utvecklas. Miljön i havet pressas alltmer av övergödning från jordbruket och trafiken, av allmän nedskräpning därför att havet har varit en allmän soptipp, av klimatpåverkan, av överutnyttjande av havets resurser och av utsläpp efter både gamla och nya försyndelser. Havet är på många sätt en resurs. Det är en resurs för transporter, för rekreation och för flera näringar, såsom fiske, turism med mera. De flesta av våra kustkommuner är oerhört beroende av ett hav i balans. Vi ser det i . Med fortsatta algblomningar kommer turisterna att svika , och andra kustkommuner runt detta som turismen är en av de största näringarna i dessa kommuner. Åtgärder måste vidtas. Vi måste minska näringsläckaget i . Jordbruket måste ta sitt ansvar och trafiken sitt. För drygt förklarade miljöministern att det var dags för ett trendbrott. Regeringen skulle prioritera havsmiljön och höja ambitionen. Riksdagsledamoten har här diskuterat biologisk manipulation. I det avseendet tror jag att hon får genomslag i regeringen, för regeringens förslag är en utfiskning av skarpsill i i god stalinistisk anda. På så sätt ska den ekologiska balansen återskapas. Sedan ska syresättas på mekanisk väg. Hur blir det med åtgärder från regeringens sida för att minska övergödningen av ? Hur blir det med alla förslag som skulle till när blev PSSA-klassad? Hur blir det med åtgärder när det gäller fosfat för alla, inte bara för enskilt bruk? Att vi behöver internationella åtgärder är vi helt överens om. Men vi verkar inte vara överens om att vi ska ta vårt ansvar nationellt. diskuterade miljö- och jordbruksutskottet här i kammaren kustnedskräpningen och all den bråte som driver i land på . Vi hade en debatt om detta eftersom jag ville att regeringen skulle få i uppdrag att utreda vem som ska stå för den här kostnaden. Detta gick naturligtvis inte högerpartierna i utskottet med på. De tyckte att det var förunderligt att jag kunde tycka något sådant när jag inte gjort det tidigare då vi socialdemokrater var i regeringsställning. Men det visade sig inte alls vara underligt, för när högerregeringen tillträdde drog man in de pengar som kommunerna fått i stöd till strandstädning, pengar som täckt en del av kostnaden för att städa stränderna och ta bort tonvis med skräp från hela . ropar alla kustkommuner de flesta borgerligt styrda efter statligt stöd till strandstädning. Är det då inte dags att verkligen belysa frågan och att undersöka vem som ska stå för kostnaderna? Medan ni utreder detta kan ni väl skicka någon av de 40 miljoner som ni avsatt till havsmiljön. De pengarna har ni ju inte använt er av mer än . Liksom pojken med guldbyxorna kan ni säkert sticka ned handen i fickan och använda dem en gång till. En gammal försyndelse när det gäller havsmiljön är alla vraken utefter kusten båtar som man sänkt både ofrivilligt och frivilligt med både olja och annat miljöfarligt avfall ombord. Fiskare rapporterar om olja som läcker ut från vraken och som fördärvar en av bästa fiskeplatser för havskräfta. Andra fiskare i beskriver liknande iakttagelser. Det är ett långsamt läckage av olja och kemikalier som gradvis förstör fiskeplatserna och som i längden hotar hela ekosystemet. Enligt svenska finns det ca 700 fartygsvrak längs hela den svenska kusten. Det handlar om en tickande miljöbomb. I har regering och myndigheter varit förutseende och kartlagt ett stort antal vrak och riskbedömt flera andra. tömde vraket efter kryssaren på drygt olja. Det var en insats som räddade från en gigantisk oljekatastrof. upptäcktes det att skrov rostade sönder snabbare än beräknat. Vraket höll på att gå i bitar. Vi socialdemokrater tar vrakhoten på allvar och avsätter mer än 50 miljoner i vår budget för att starta saneringen. Problemen behöver en snabb lösning. Vi kan inte vänta tills alla juridiska spetsfundigheter är lösta. Staten måste ta sitt ansvar i denna fråga. Annars är det stor risk att det blir kommunerna, fisket och turistnäringen utefter kusten i som får ta konsekvenserna förutom livet under vattenytan. hade jag tänkt ställa några frågor till vår miljöminister . Men han har gått. Jag hoppas att du tar med dig detta, , till kompisen. Jag skulle vilja ställa några frågor. Vilken risk anser miljöministern att det är med utsläppen från fartygsvrak i svenska vatten? Utgör de ett hot mot miljön? Avser ministern och regeringen att ta initiativ till förebyggande åtgärder av typen tömning av vraken? Avser miljöministern att ta initiativ till en inventering av de fartygsvrak som finns på botten utefter våra kuster? Kommuninvånarna längs väntar på svar, och det vill de ha . 253 () replik: Jag vet att har ett stort och brinnande engagemang i havsmiljöfrågorna. S har haft regeringsinnehav . Man har haft på sig att verkligen visa att man engagerar sig. Jag undrar hur det kommer sig att man inte ens har satsat på ett havsmiljöanslag. Det gjorde regeringen direkt när vi kom till makten. Vi satsar nu mycket pengar på att komma i gång och få ordning på havsmiljön. är vår minister i EU på speaking terms med de andra ministrarna. Vi sitter inte i ett hörn, utan vi agerar. Jag kanske kan återkomma till vraken i mitt nästa inlägg. Men dialog och satsningar på havsmiljön är regeringens politik. 254 () replik: Jag har sagt det förut . Den satsning på havsmiljön som regeringen gör är att man för över pengar från olika konton till ett konto, och så säger man att man gör en satsning. Vi satsade mer pengar än vad regeringen gör på havsmiljön i regeringsställning. Det är ingen satsning att ändra bokföringen. Frågan är: Vad gör man för att rädda havsmiljön? Vad gör man åt övergödningen och så vidare? När det gäller vårt engagemang i EU tror jag inte att vår före detta miljöminister satt i något hörn. Hon var mycket drivande i miljöfrågorna. Vi hade dessutom en kommissionär som var otroligt drivande i miljöfrågorna. Snacket om att vi har suttit i ett hörn nere i EU 1995 är rent dösnack från koalitionspartierna vi har . 255 () replik: Vad gäller fiskfrågorna var inte med i dialogen under förra mandatperioden. Det vet jag. Det är alldeles riktigt att vi koncentrerar resurser, . Vi lägger till resurser, och vi tar nu ett gemensamt ansvar. Men vi behöver samverka. Detta är viktiga frågor. Vi kan inte debattera sönder dem, utan vi behöver arbeta konstruktivt tillsammans. Som jag sade i mitt debattinlägg är vraken inte ett nytt fenomen. De har funnits. Men det är inte tu tal om att det är ett allvarligt problem. Jag kommer att ta med de frågeställningarna till miljöministern. 256 () replik: Jag hoppar över ert arbete i EU utan koncentrerar mig på bland annat vraken. Det är inte något nytt problem. Men det kommer ny forskning i de frågorna. För var den stora frågan: Vad ska vi göra med allt det krigsmateriel som är sänkt? Forskarna var där och utredde det. För inte alltför länge sedan kom man fram till: Vi låter det ligga kvar, eftersom det gör minst skada. Det var det stora problemet då. Det var inte oljan i tankarna och så vidare. säger forskarna: måste få upp oljan. Vi måste också få upp krigsmaterielen, eftersom fartygen rostar sönder mycket snabbare än vad vi trodde. Det blir en miljökatastrof. Vem som sedan har ansvaret för det juridiskt ska klarläggas. Men vi kan inte vänta på det och låta kusten gå åt pipan. Det går inte. Då ödelägger vi för tusentals människor. 257 () replik: Regeringen har yttrat att den vill åstadkomma resultat. Den vill att man ska vidta åtgärder för att minska tillförseln av föroreningar från landbaserade källor. Det gäller framför allt från jordbruk och avlopp, och då även enskilda avlopp. Det blir kommunerna som får övervaka och se till att det verkligen görs. Sedan är det fråga om uppföljningen. Du kan säkert återkomma genom miljöutskottet och fråga precis vad som görs. Man kan även se till att utföra försök med syresättning av bottnar som är syrefattiga och åstadkomma revision av sådana fiskarter där det finns överproduktion. Det är som säger. Vi vill ha internationella förhandlingar. När det gäller är det på gång ett havsmiljöinstitut via EU. Jag hoppas att du hjälper till så att det hamnar i . Där har vi redan och också som forskningsresurs. 258 () replik: Det kanske är så att regeringen vill åstadkomma resultat. Men då gäller det också att man lägger fram förslag så att det blir resultat av politiken. Vi hade här uppe frågan om enskilda avlopp. Det finns många kommuner som behöver se över systemet, hur de ska kunna åtgärda det, och det kostar pengar. Vi behöver från statens sida stimulera kommunerna med pengar så att de kan göra en utvärdering och se hur man ska tackla de olika problem man har. Det är vad jag kommer ihåg just . 259 () replik: Jag vistas på ett ställe vid i kommun . Där får fastighetsägarna betala att man åtgärdar de enskilda avloppen. Den möjligheten finns på fler ställen. 260 () replik: Det gläder mig att har möjlighet att vistas på , framsida med pärlor som är därute. Jag hoppas att vi kan bibehålla en bra miljö också där. Tyvärr läste jag i tidningen att nu har fastighetstaxeringen gått upp för av dem som äger bostäder i min hemkommun. Det är inte roligt i en sådan kommun. Men det grejar ni väl också. 261 i (s): Jag ska fortsätta lite på det tema föregående talare var inne på om havsmiljö. Jag håller mig specifikt till och den södra delen av densamma. är vi beroende av många faktorer som påverkar vår vardagsmiljö. Kulturmiljön kring påverkas av livet både under och ovan vattenytan och är beroende av naturens miljö. I havet ska det ekologiska systemet fungera för att fisk, plankton och växter ska trivas. Människans påverkan på denna miljö har vi sett verkningar av vad gäller det som tas upp ur fiskesynpunkt men framför allt det som hamnar i havet i form av övergödning, andra miljögifter eller vid fartygshaverier. Senast i raden står den tänkta gasledningen som ska gå på längs den svenska kusten norr om eller mellan och från vår kust. Detta projekts konsekvenser har ännu inte utretts. Kommande analyser får ge svar på det. Men klart är att såväl vattenstånd som fiske och övrigt kommer att påverkas. Lämnar vi vattnet och ger oss upp på land har vi där en miljö som längs kustlandskapet ytterst är beroende av ett friskt hav. Vad vore dessa platser utan badbara stränder, levande små fiskehamnar eller kulinariska restaurangmiljöer där matborden fylls med produkter från havet? Människorna som tar del av dessa livets glädjeämnen är inte bara de fast boende utan kanske i än större utsträckning de som gör kortare eller längre besök i form av den för oss och för livsavgörande besöksnäringen. Också inflyttningen har som incitament med hög prioritet den goda miljön. I vår landsbygdsmiljö är tillväxten inte lika hög som i mer stadsnära miljöer. I stället har natur- och kulturmiljön en stor betydelse. På har exempelvis denna näring en helt avgörande roll. Det finns ett stort utbud av matställen och kulturarrangemang med konsten i fokus, långa stränder att vandra på, pittoreska och levande fiskelägen och blommande äppelodlingar. senast, , hade vi äppelmarknad där äppeltavlan i har sin egen historia.