prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Tilläggsbudgeten har samma fokus som budgeten har och som den debatt vi har haft har handlat om. Man får ändå säga att det läggs särskilt stor tyngd på skola och integration i tilläggsbudgeten. Skolan är, som vi har varit inne på , väldigt viktig för . Det är viktigt med en snabb omläggning av politiken just på detta område. Det handlar om att satsa tidigt i , att våga utvärdera, att ändra betygssystemet, att förändra gymnasiet så att fler ungdomar får chansen att lyckas med sin utbildning, att införa lärlingsprogram och mycket mer. Just i tilläggsbudgeten läggs mycket kraft på att höja läraryrkets status. Regeringen inleder nu en omfattande satsning på lärarnas fortbildning. 3,6 miljarder kommer att satsas på fortbildning för lärare . Målet är att vidareutbilda 30 000 lärare . Det är en väldigt stor satsning på någonting som är väldigt viktigt för . Regeringen har också ett mycket tydligt fokus på att varaktigt höja sysselsättningen. En viktig del i detta är att se till att integrationen fungerar bättre. Tilläggsbudgeten har därför ett omfattande integrationspaket. Vi ger extra incitament för kommuner och individer och kopplar jobb till sfi. En särskild satsning görs, som tidigare talare sagt, på ensamkommande barn. införs också instegsjobb. Det är en subventionerad anställning som kopplas till att den anställde deltar både i jobb och i svenskutbildning. Jobben kombineras dessutom med en introduktion i det svenska samhället. Det är ett sätt att se till att integrationen fungerar bättre och ett sätt att se till att människor snabbare kommer i arbete när de kommer till . I tilläggsbudgeten finns också en mängd andra viktiga förslag. En miljöbilspremie införs. Kommunala hyresgarantier för personer med svag ställning på bostadsmarknaden införs. Förberedelser för en tandvårdsreform görs. Åklagarväsendet och domstolarna får mer pengar för att se till att rättskipningen fungerar bättre. Det är också mycket mer. har riktat tydlig kritik mot myndigheter som gör ekonomiska åtaganden utan eller regeringens uttryckliga medgivande. Därför är utskottet oroat när så sker igen. Myndigheten för skolutveckling har ingått ekonomiska åtaganden utan att bemyndiganden har lämnats. Det gäller bidrag till skolutveckling i kommuner och hos andra skolhuvudmän. Detta är bekymmersamt. Utskottet är dock positivt till att det nu sker ett arbete i med att stärka den interna kontrollen och styrningen av myndigheterna. Vi vet också att den regering som sitter är mycket tydlig med att hålla ordning på statsfinanserna och reda i statens budget. Mot bakgrund av detta kan finansutskottet acceptera regeringens förslag att i efterhand ge ett bemyndigande. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och därmed till tilläggsbudgeten. 157 (): Först och främst instämmer jag i anförande. Jag och yrkar bifall till reservationerna 4 och 9. Sedan måste jag uttrycka min stora förvåning över hur finansutskottet har behandlat kulturutskottets yttrande till tilläggsbudgeten. Utskottets yttrande redovisas som bilaga 8 i finansutskottets betänkande som handlar om tilläggsbudgeten, men det behandlas i ett helt annat betänkande, det vill säga betänkandet om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Det som kulturutskottet ser som en tilläggsbudgetfråga väljer finansutskottet att se som en fråga om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Det är ett mycket märkligt förfarande. Vad jag har förstått hänvisar man till en strikt tolkning av budgetlagen. Faktum är att yrkandet som handlar om att medel bör tillföras 2007 har godkänts av kammarkansliet. gör en egen tolkning. De väljer att behandla ett yrkande som avser 2007 i ett betänkande som avser åren 20082010. Vän av ordning kanske säger: Men har ju en ledamot i finansutskottet. Ja, och jag har full förståelse för att hon inte haft full uppmärksamhet på utskottsmajoritetens finlir. Vad handlar då yrkande om? Vi anser att Riksutställningar och ska kompenseras fullt ut för de extra kostnader som omlokaliseringen till för med sig. har ännu inga medel betalats ut. Det är ett klart löftesbrott, eftersom dessa verksamheter har utlovats full ersättning för de extra kostnaderna. Visserligen har alliansregeringen aviserat 2008, men det är också ett märkligt förfarande, och det av två skäl. Det ena skälet är att flytten pågår. Riksutställningar beräknas vara på plats . beräknas också vara på plats, i alla fall halva, under detta år. Det andra skälet är att det handlar om för lite pengar. beräknar flyttkostnaderna till . Oavsett vilken uppfattning man har i själva omlokaliseringsfrågan anser att verksamheterna som flyttas inte ska bli bestraffade med vare sig alltför lite pengar eller att de utbetalas först i efterskott. 158 () replik: Jag vill bara säga något kort, för jag tycker att förtjänar svar på sina frågor. Det finns en teknisk förklaring till detta. Det är inte alls så att representant i finansutskottet har gjort någon miss. Principerna i budgethantering är sådana att man i motioner med anledning av tilläggsbudgeten får väcka förslag om sådant som berörs av regeringen i dess tilläggsbudget. Eftersom regeringen inte har lagt fram något förslag på detta område i tilläggsbudgeten har finansutskottet valt att hantera denna fråga i FiU20 om riktlinjerna som brukligt är. I budgetpropositionen skriver regeringen dessutom att man på departementet just nu bereder frågan om att ge ytterligare bidrag till de verksamheter tar upp. Det är kanske till och med så att man bedömer att man behöver göra det . Skulle så vara fallet kan regeringen återkomma i den andra tilläggsbudgeten , det vill säga den som läggs fram i samband med budgetpropositionen . 159 () replik: Jag förstod att det var en strikt tolkning av budgetlagen, men jag har logiskt sett oerhört svårt att förstå att när man får igenom ett yrkande som avser 2007 ska alltså finansutskottet behandla förslaget i ett betänkande som berör åren 20082010. Det får vara som det är, men det är en konstig ordning. Jag uppfattar det som att yrkande godkändes och att det var . Det är oerhört märkligt att man i regeringen, som jag förstår har haft olika uppfattningar i frågan, ändå har kommit överens om att man ska stå för att flytten görs. På det sättet håller man verksamheterna på halster. Riksutställningar ska vara färdigflyttade till under det här året. Då är man njugg i sättet att behandla frågorna och ger medel först . Jag förstår inte logiken i det hela när det gäller både handläggningen och hur det faktiskt förhåller sig. 160 () replik: Det må vara så att har svårt att se logiken, men för finansutskottet är det viktigt att hålla fast vid principen att man bara kan motionera och yrka i förslag som regeringen har lagt fram i sin tilläggsbudget. Om vi hade släppt igenom detta fall och andra fall hade det blivit en konstig budgetprocess i . Därför är det viktigt att utskottet håller fast vid detta. 161 () replik: Jag förstår att det är viktigt att hålla en ordning när det gäller tilläggsbudgeten och när det gäller de ekonomiska riktlinjerna, direktiven, för budgetpolitiken. Jag förstår det. Men i det här fallet yrkade enbart på att medel bör tillföras 2007. Vi yrkade inte på den summa som krävdes. Där gav vi regeringen möjlighet att utföra det regeringen ska göra. Jag tycker att vi har följt de statuter som gäller, och kulturutskottet hade faktiskt en annan uppfattning i frågan. Vi var helt eniga om att skriva ett yttrande vad gäller tilläggsbudgeten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Indelning i utgiftsområden Föredrogs betänkande 2006/07:KU22 Indelning i utgiftsområden (prop. 2006/07:100 delvis). 162 (): Jag yrkar bifall till reservation nr 5. 163 (): Det var kort och koncist från , men jag är inte riktigt så kort. Jag vill här ta upp frågan om avveckling. var tveksamt det var aktuellt att inrätta eftersom vi ansåg att säråtgärder ska användas i en så liten utsträckning som möjligt. Vi har klart deklarerat att vi anser att tiden är mogen för att gå vidare från den integrationspolitik som i alltför stor utsträckning har kommit att handla om just säråtgärder. Regeringens hantering av ärendet är mycket bristfällig. Det är ett hastverk utan ett klart och tydligt underlag. Högerregeringen vill i sin politik genomdriva det mesta i rasande fart. Det har vi sett , och icke genomtänkta förslag klubbas igenom. Så är det också vad gäller nedläggningen av . Beslut är fattat att verket ska avvecklas . Regeringen genomför avvecklingen utan att först ha löst enormt viktiga frågor. Det är frågor om vem som ska ta över de arbetsuppgifter verket ansvarar för. hade ett förslag om att verket skulle finnas kvar till för att på ett seriöst sätt kunna arbeta vidare med och klargöra vem som ska ta över verkets arbetsuppgifter. Bland de viktigaste uppgifterna finns att hantera kommunernas flyktingmottagande och kunskapsspridning. Dessa uppgifter, tillsammans med andra övergångsfrågor, hänger efter regeringens beslut nu i luften. väl genomtänkta planering av avveckling fick vi inte gehör för. Regeringen väljer, som vanligt, att genomföra ett totalt ogenomtänkt förslag. Det råder inget som helst tvivel om att bostadsbidraget är ett viktigt bostadspolitiskt instrument. har staten haft två typer av ekonomiska medel som stöd för bostadspolitiken. Det är produktionsstödet i form av räntebidrag och investeringsbidrag samt konsumtionsstödet i form av bostadsbidrag. Sedan riksdagsmajoriteten fattade beslut om att helt avveckla produktionsstödet har givetvis bostadsbidragets betydelse som ett bostadspolitiskt medel ökat avsevärt. Vi vänsterpartister anser att bostadsbidraget inte ska avvecklas utan utvecklas som ett bostadspolitiskt instrument med syfte att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder. Det är en självklarhet för oss alla som bor i detta land. Bostadsbidraget innehar både en familjepolitisk och en bostadspolitisk målsättning. Dessa målsättningar bör förtydligas så att bidragen endast förhåller sig till de bostadspolitiska målen. ambition i denna fråga går och det är inget knepigt med det i rak motsatt riktning mot vad regeringen har framfört i sitt förslag. Det är inget konstigt, men jag vill här tydliggöra att regeringens förslag är en strategi för att bidragen i fortsättningen främst eller eventuellt endast ska ses som ett familjepolitiskt medel. Högerns förslag kan inte ses på något annat sätt än att regeringen nu fullföljer sin ambition att starkt begränsa statens ansvarstagande för bostadspolitiken. Därför anser vi att bostadsbidraget ska kvarstå under utgiftsområde 18 som ett bostadspolitiskt instrument och inte, enligt regeringens förslag, överflyttas till utgiftsområde 12, socialförsäkringar. Jag ställer mig bakom samtliga reservationer i betänkandet, men jag väljer att yrka bifall till reservationerna 2 och 5. 164 (): För tids vinnande avstår jag mitt anförande och även att yrka bifall till samtliga reservationer från de gröna. Jag yrkar bifall till enbart reservation 4. 165 PER (): Å alliansens vägnar yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Utlåtande angående en grönbok om allmänhetens tillgång till EU-dokument Föredrogs utlåtande /07:KU23 Utlåtande angående en grönbok om allmänhetens tillgång till EU-dokument. 166 (): Det är många som har strukit sig i debatterna, vilket gör att jag kan tala extra länge! Intresset för att få ut offentliga handlingar från EU:s institutioner har varit stort. Det har ökat sedan den nuvarande öppenhetsförordningen trädde i kraft. När nu kommissionen föreslår en förändrad öppenhetsförordning välkomnar vi det. Vi förutsätter att processen ska resultera i ännu bättre möjligheter för medborgarna att ta del av EU:s handlingar. För att öppenheten ska vara en realitet krävs det framför allt att det formella regelverket är sådant att det ger medborgarna långtgående rättigheter, men det krävs också en effektiv administration och användbara lättillgängliga register. Definitionen av vad som är en officiell handling bör i samma anda vara så vid som möjligt, så att medborgarnas rätt till information inte kan kringgås. Precis som förra gången denna fråga låg hos tycker vi att det är viktigt att alla handlingar registreras, även hemliga handlingar. Det är en förutsättning för att medborgare som vill utmana sekretessen ska kunna ha kännedom om vilka dokument som existerar, så att de också kan få sin sak prövad. Vi ser det som en självklarhet att institutionerna gör sitt bästa för att skapa register som är användarvänliga, lättillgängliga och fullständiga, liksom att gör allt den kan för att snabbt och effektivt tillgodose de önskemål som finns om att få offentliga handlingar utlämnade. Jag yrkar på att lägger utlåtandet till handlingarna och ser fram emot förslaget som kommer . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 13 § Följdändringar med anledning av bildandet av Kommuner och Landsting, m.m. Föredrogs betänkande 2006/07:KU24 Följdändringar med anledning av bildandet av Kommuner och Landsting, m.m. (prop. 2006/07:113). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Sekretess för uppgifter i vissa säkerhetskopior Föredrogs betänkande 2006/07:KU26 Sekretess för uppgifter i vissa säkerhetskopior. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 15 § Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen i visst fall (bet. 2006/07:FöU10) Föredrogs betänkande 2006/07:KU25 Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen i visst fall (bet. 2006/07:FöU10). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 167 (): Jag tackar mina kolleger i utskottet för att de har gett mig tid att utveckla denna fråga, som är ganska väsentlig. Det rör våra lagar och grundlagar. Betänkandet KU25 är inte föremål för debatt eller votering. KU har på vägnar prövat vilka lagar eller delar av lagar som i FöU10 kan anses omfattas av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen. Jag vill helt kort redovisa bakgrunden och KU:s slutsatser. I 2 kap. 1 § regeringsformen stadgas att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet samt religionsfrihet. I 2 kap. 6 § stadgas att varje medborgare är skyddad mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning. I 2 kap. 12 § regeringsformen anges möjlighet för det allmänna att begränsa de i grundlagen angivna fri- och rättigheterna. När sådan begränsning föreslås genom lag eller ändring av lag kan lägst tio ledamöter yrka att förslaget ska vila . kan dock anta lagförslaget om minst fem sjättedelar av de röstande förenar sig om beslutet. prövar på vägnar om ett lagförslag innebär begränsningar av medborgarnas fri- och rättigheter. När det gäller betänkandet FöU10, En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet, har beslutat att lagen om signalspaning och lagen om elektronisk kommunikation såvitt avser utvidgning av tystnadsplikten för operatörer ska vila . KU har därefter efter hörande av Lagrådet behandlat frågan om även lagen om försvarsunderrättelse och ändringen i lagen om elektronisk kommunikation avseende trådoperatörers skyldigheter liksom ändringen i sekretesslagen är av sådan art att fri- och rättigheter begränsas och således kräver minst fem sjättedelars majoritet i för att antas. Utskottet anser att sekretesslagen inte omfattas. Den kan således antas med enkel majoritet. Däremot anser utskottet att den del av lagen om försvarsunderrättelse som hänvisar till signalspaningslagen innebär begränsningar och således måste ha minst fem sjättedelar av röster för att antas. Övriga delar av lagen kan antas på normalt sätt. När det gäller den del av lagen om elektronisk kommunikation som rör operatörer som äger tråd i vilka signaler förs över gränser anser utskottet att lagparagrafen innebär sådana begränsningar att den kräver minst fem sjättedelar av rösterna för att antas. Utskottets prövning kan inte överprövas av . Däremot står det ledamöterna fritt att anta de i FöU10 föreslagna lagarna och lagändringarna. Om minst en sjättedel av ledamöterna motsätter sig förslaget kommer dock förslaget att vila hos försvarsutskottet räknat från . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU16 Försäljning av vissa statligt ägda företag 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 146 för utskottet 121 för res. 1 13 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 1: 103 s, 17 v, 1 mp Avstod: 13 mp Frånvarande: 26 s, 17 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (och accessnätet) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 137 för res. 3 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 3: 106 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 17 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 3 (och konkurrensen på bolånemarknaden) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 142 för utskottet 137 för res. 4 1 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 4: 106 s, 17 v, 14 mp Avstod: 1 m Frånvarande: 24 s, 17 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 4 () 1. utskottet 2. res. 5 (s, v) Votering: 142 för utskottet 124 för res. 5 13 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 5: 106 s, 17 v, 1 mp Avstod: 13 mp Frånvarande: 24 s, 20 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 5 () 1. utskottet 2. res. 7 (s, v) Votering: 156 för utskottet 124 för res. 7 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd, 12 mp För res. 7: 106 s, 17 v, 1 mp Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 136 för res. 8 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 8: 105 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 25 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 7 () 1. utskottet 2. res. 9 (s, v) Votering: 157 för utskottet 123 för res. 9 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd, 13 mp För res. 9: 105 s, 17 v, 1 mp Frånvarande: 25 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 8 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 9 (Försäljning av ytterligare företag) 1. utskottet 2. res. 13 (mp) Votering: 196 för utskottet 14 för res. 13 70 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 49 s, 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd, 1 v, 2 mp För res. 13: 2 s, 12 mp Avstod: 55 s, 15 v Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 6 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. FiU19 Årsredovisning för staten biföll utskottets förslag. FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Punkt 1 (Riktlinjer för den ekonomiska politiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 18 för res. 2 14 för res. 3 245 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 106 för res. 1 17 för res. 2 157 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 144 för utskottet 106 för res. 1 31 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 1: 106 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 2 (Riktlinjer för budgetpolitiken) 1. utskottet 2. res. 4 (s) 3. res. 5 (v) 4. res. 6 (mp) Förberedande votering 1: 17 för res. 5 14 för res. 6 249 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 107 för res. 4 17 för res. 5 153 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 144 för utskottet 106 för res. 4 31 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 4: 106 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 3 (Det finanspolitiska ramverket) 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 261 för utskottet 17 för res. 7 2 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 79 m, 22 c, 24 fp, 18 kd, 14 mp För res. 7: 17 v Avstod: 2 s Frånvarande: 24 s, 18 m, 7 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 6 (Förändringar i utjämningssystemet för kommunerna) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 136 för res. 9 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 9: 105 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU21 Tilläggsbudget 1 Punkt 6 (Bemyndiganden för beställningar av materiel och anläggningar inom försvarsområdet) 1. utskottet 2. res. 3 (s) 3. res. 4 (v, mp) Förberedande votering: 109 för res. 3 31 för res. 4 139 avstod 70 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 144 för utskottet 106 för res. 3 31 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 3: 106 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 27 (Bemyndigande avseende ) 1. utskottet 2. res. 7 (s) Votering: 172 för utskottet 106 för res. 7 1 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 23 c, 24 fp, 18 kd, 15 v, 14 mp För res. 7: 106 s Avstod: 1 v Frånvarande: 24 s, 19 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 6 v, 5 mp Punkt 28 (Ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag) 1. utskottet 2. res. 8 (s) 3. res. 9 (v) 4. res. 10 (mp) Förberedande votering 1: 17 för res. 9 14 för res. 10 246 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 107 för res. 8 17 för res. 9 156 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 144 för utskottet 106 för res. 8 31 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 8: 106 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU22 Indelning i utgiftsområden Punkt 4 (verksamhet) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 263 för utskottet 17 för res. 2 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 79 m, 23 c, 24 fp, 17 kd, 14 mp För res. 2: 17 v Frånvarande: 24 s, 18 m, 6 c, 4 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 5 (m.fl.) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 247 för utskottet 15 för res. 4 18 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 78 m, 23 c, 24 fp, 18 kd För res. 4: 1 s, 14 mp Avstod: 1 s, 17 v Frånvarande: 24 s, 19 m, 6 c, 4 fp, 6 kd, 5 v, 5 mp Punkt 6 (Bostadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 137 för res. 5 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.