prot · GU0974 · 2007-03-14 00:00:00 — Det blir lätt så, och jag hoppas att ni ursäktar det. Det är hembygden man känner allra bäst. Jag är från kommun, och drabbades av en översvämning för styvt . För invånarna i kommun satte detta fokus på orsaken. Vi som jobbade inom jord- och skogsbruk upptäckte att det regnade varenda dag under detta långa år. blir som ni vet längre ju mer det regnar. Det regnade även när solen sken. Till slut var alla vattenmagasin överfyllda, och översvämningen var ett faktum. Detta var ingen sensation för människor som befann sig ute i naturen i arbete med jord och skog. Det var självklart. Vi behöver alltså lyssna på de människor som befinner sig i verkligheten, men vi behöver också lyssna på forskningen. Vi får inte heller utestänga de människor som inte är forskare eller som inte befinner sig i naturen dagligdags. Det är precis tvärtom dessa människor måste känna sig välkomna i miljöarbetet och känna att de är en viktig del i det som händer. Vi får inte heller, herr talman, ha ett A- och ett B-lag när vi debatterar klimat- och miljöfrågor i stort. I så fall gör vi bort oss. Norr om , i Brättne, finns en man som heter . Han är bland annat rörmokare och jazzmusiker. Han är ett skönt exempel på en medborgare som man bara kan tycka om. På sin fritid, när han har stängt sin VVS-verkstad, har han studiecirklar för människor som vill komma dit och bygga sin egen solpanel. gör jag lite reklam för , som förstås inte har någon egen i den här studiecirkelverksamheten: Det arbete han har gjort är att hjälpa vanligt folk att förstå att det spelar roll om man har en solpanel! Man minskar sin oljeanvändning, och kanske man väljer att byta ut oljebrännaren mot någon annan energikälla. Detta är ett typiskt exempel på hur det kan fungera lokalt. är också intressant när man diskuterar hur man i kommunen kan påverka klimatfrågan. Där har kommunpolitikerna valt att lyfta fram frågan. Kommunalrådet är inte centerpartist, men jag är glad att det har skett ändå. Naturligtvis har det skett en överenskommelse över partigränserna. När en kommun drabbas så tydligt som är man överens och funderar över hur man på bästa sätt kan möta problemet. Nedströms i ligger kommun som naturligtvis också drabbades av översvämningen. Där har man tillsammans funderat över hur man kan göra för att påverka klimatfrågan. I finns ett karosseri där man monterar ihop de bussar som sedan går på gatorna, bland annat här i . De drivs i stor utsträckning av biogas, vilket är positivt. Dessa goda exempel vill jag, herr talman, gärna föra fram. Jag hoppas att alla vi ledamöter, jag utgår från det, har goda exempel och att vi använder oss av dem. Det är när de landar som det gör skillnad. Det finns andra exempel på bra projekt. Återplantering i för att hindra jorderosion på lättflyktiga jordar är mycket viktigt och mycket bra. Här finns svenska initiativ också. Det spelar faktiskt roll. Det arbete som sker i våra skolor är också viktigt. Våra lärare är budbärare och viktiga i våra elevers lärande. kanske eleverna är duktigare än lärarna, men det är väl bra. Vi ska lära varandra. Ungdomens miljöriksdag är ett projekt som jag som ledamot har stött på här och som jag känner är ett bra projekt. Det finns många andra bra projekt också. Det var en konferens för sedan exakt. Den handlade om klimatet. Temperaturen har stigit alltsedan 1850. har vi sett en kraftigare ökning. Detsamma gäller för havsnivåerna. De stiger, och vi ser ett direkt samband häremellan. Det är inga nyheter. Men det intressanta är att vi nu väljer att debattera det här, och vi har en statsminister som väljer att driva frågan i EU tillsammans med sina kolleger. Vi fick en återrapport i kammaren i går. Det statsminister sade då tycker jag är bra. Det står bakom, och vi är nöjda med hans sätt att föra fram kraven på att minska utsläppen. Vi har olika utgångspunkter. har redan gjort mycket på området. Vi har ett stort utbyggt fjärrvärmesystem, vilket kanske övriga saknar till stor del. Då har de en resa kvar att göra. Men låt oss hjälpa till! Låt oss visa på goda exempel som vi kan hjälpa till med. Vad gäller energin finns det många spännande nya energiteknikföretag. Jag har själv besökt Morphic i , ett fantastiskt företag som kan tillverka bränsleceller till mycket lägre kostnad än man har kunnat göra. Det finns många andra intressanta företag. i är ett bra exempel. Det visar att det finns en marknad för det här, eftersom vi konsumenter faktiskt efterfrågar ny teknik. Jag och många med mig har en etanolbil. Men vi efterfrågar att den ska bli mer bränslesnål. Då blir forskningen i , som och anför, viktig. Detta spelar roll. På en fri marknad kommer även miljöhänsyn att tas på ett naturligt sätt. Detta är viktigt att säga eftersom de som certifieras har ett säljargument som är klokt och vettigt. Vi som konsumenter vill ju köpa varor som är certifierade. Här kan vi delvis hjälpa till genom politiska beslut. Det gäller inte minst den fortsatta satsningen på biobränslen. Men jag vill även nämna jord- och skogsbrukets viktiga del i att vara kolsänka, att ta hand om det kol som släpps ut i alldeles för stor utsträckning. De gör ett miljöarbete som de inte får betalt för . Kommer de att få betalt ? Kommer det att bli kopplat till utsläppsrätter? Det blir vi snart varse. Det är en spännande utveckling. Kan det vara så att den som äger ett hektar skogsmark är den stora vinnaren ? Jag ställer frågan, men jag kräver inget svar här. Jag riktar inte heller frågan. Forskningen har debatterats här tidigare. Det har anförts att vi inte ska vänta på någon forskning. Men det vore väl tämligen dumdristigt eftersom forskningen måste stå i samklang med det övriga arbetet. Låt mig ta ett exempel som gäller metangasen, herr talman. Våra kor har utpekats som miljöbovar eftersom de släpper ut mycket metangas. Man drar kanske på munnen åt det här, men här finns osaklighet i debatten också. När detta först blev ett faktum målade man ut korna och deras metangasutsläpp som ett faktum. Det är så, basta, oavsett vad korna äter. Men det spelar ju roll vad vi stoppar i korna, vad kon väljer att äta. Det spelar roll för hur metangasutsläppen kommer att bli. Vi tror generellt att grovfoder gör att det inte blir så mycket metangasutsläpp. Men forskningen säger att det kanske är en kombination med andra foder som gör att det inte blir samma stora utsläpp av metangas. Vi måste vara ödmjuka och öppna inför vad forskningen säger. Det får inte bara bli snabba nyheter. Låt mig ta ett exempel till, herr talman. På Vetenskapsradion hörde jag en glädjande nyhet. Äntligen hade man kunnat räkna ut hur det går till när lättflyktigt material hamnar ovanpå tyngre och större material. hade man hittat formeln. I ett cornflakespaket hamnar som ni vet nötterna överst. Varför är det här viktigt? Jo, därför att när vi bygger vägar behöver vi veta hur vi ska räkna ut detta för att bygga en väg miljöriktig och säker. Jag gör ingen koppling till politiker vad gäller nötter och att komma överst på listor och annat. Det är också viktigt att säga. Men den här forskningen spelar roll och den måste vi naturligtvis väga in i arbetet. Vi ser fram mot en proposition. I övrigt har vi i som är mycket duktig och anför arbetet i ALDE-gruppen. Ett folkligt engagemang kan ge ett samhälle som är miljödrivet tillsammans med god tillväxt. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet. 30 () replik: Jag kan bara notera att hade ett inlägg som handlade om EU och att hade ett inlägg som handlade om det lokala. Ni kanske har delat upp ansvaret så mellan er i alliansen. Jag vet inte om har någon kommentar till att ställde sig tveksamma till Kyotoprotokollet. Det vore spännande att lyssna till det. Med det lokala engagemang som har är jag lite nyfiken på hur han ser på det faktum att Klimp inte ska fortsätta efter 2008 och hur också ser på det faktum att läggs ned. Det talas ju om hur fantastiskt det är med alla dessa råd, kommissioner och parlamentariska beredningar som regeringen tillsätter. Men det finns liksom en lite annan aspekt också. Det är att ju jobbade praktiskt rådgivande. Det var ett stöd för dem som arbetade lokalt. Det kan man väl knappast säga om det vetenskapliga rådet eller om den parlamentariska beredningen. De har ett helt annat syfte. Hur ser på att läggs ned? Hur ska och många andra kommuner nu få stöd och hjälp i sitt arbete? Det tror jag att man behöver. Klimp:en, och kanske någon kommentar till att var tveksamma till Kyoto . 31 () replik: Jag tackar för frågorna. Vad gäller är det så, som jag sade i mitt anförande, att vi lever , vi ser framåt. Vad som tidigare anförts i den här kammaren av olika partier är väl inget som vi kanske generellt sett ska grotta ned oss i för mycket. Jag kan tänka mig att även mitt eget parti har anfört åsikter här inne som jag kanske inte biträder . Det som har varit, , låter vi vara. ser vi framåt. Vi har en överenskommelse om hur vi ska jobba, och jag är nöjd med att den finns. Vad gäller Klimp, råd och annat: Har vi råd att ha råd? Frågan är vad dessa råd ska göra och om de är effektiva. Det är framför allt det arbetet som regeringen har gett i uppdrag till våra myndigheter att se över. Hur kan vi minska regelkrånglet ? Hur kan vi minska byråkratin? Det ligger i detta arbete. Hur kan man bli mer effektiv? Men du kan ha en poäng i detta. Vi får se vad som händer. Vi får se detta an. Jag tror att det finns andra vägar än de som du anför. Jag tror inte att vi är politiskt eniga här. 32 () replik: Nej, jag tror inte heller att vi är helt politiskt eniga. Jag är ganska säker på att jag har en poäng när det gäller . Man lägger ned det som är lokalt rådgivande, arbetar praktiskt, ger stöd till kommuner och andra och som vi skulle kunna bygga vidare på. I stället väljer man att lägga ned det för att starta vetenskapliga råd och den typ av instanser som jag inte säger är fel, men som man inte kan undgå att se egentligen ställs mot varandra. Man kan väl inte ha hur många råd, kommissioner och delegationer som helst. Då gör man valet att lägga ned det som riktar sig till den lokala nivån. Jag är nämligen rätt säker på att det arbete som sker lokalt är otroligt viktigt. Det är viktiga beslut vi fattar i den här kammaren. Men det arbete som görs lokalt innebär att vi tar steg för steg. Det som sades om EU måste jag också kommentera. Problemet är inte att vi i den här kammaren, om vi går tillbaka i protokollen, hittar någonting som någon har sagt. Problemet är ju att vi har företrädare, inte minst från men även hela regeringen, som menar att vi ska göra saker på EU-nivå. Det tycker jag är rätt att vi gör. Problemet är att när man sedan följer upp det som sker på EU-nivå ser man att det är något helt annat än det som sägs i den här kammaren. Den krocken tycker jag är ett problem. Vi vet ju själva vilken dålig återkoppling det finns av det som sker i EU. Då menar inte jag bara det som sker i den här kammaren utan det som sker allmänt i medierna. Vi vet inte alltid vad som händer. Då är det lätt att ställa sig i den här kammaren och säga: Det där ska skötas av någon annan. Det ska skötas av EU. Det ska skötas globalt. När det väl hamnar på andra arenor har vi dålig koll, och när vi läser på vad som har hänt ser vi att det är någonting helt annat än det som sades. Jag vill bara fråga en gång till: Är någonting som skulle kunna tänkas återuppstå, eller är det slut på de lokala initiativen nu? 33 () replik: Som svar på frågan kan jag säga att det är möjligt att det återuppstår, men inte som det ser ut . Framför allt är det väl det arbete som sker i de nätverk som finns som det är vettigt att luta sig mot. Vi ska inte ha något uppifrånperspektiv, utan det ska vara underifrånperspektiv och lokalt engagemang. Jag kan inte ge ett rakt svar på frågan , utan det får jag tyvärr passa. Hoppas att du tycker att det är okej. Jag ser att det är likheter i mycket av det vi anser. Det är ju så att i är vi överens om hemskt mycket vad gäller miljö- och klimatfrågorna. Men jag tycker att du har fel i det andra du anför, och det är att vi inte kan lita oss till att ett råd sköter det här självt. Lyckligtvis sker det saker, trots att vi har råd och statliga instanser, på lokal nivå. Det är jag glad över. Skulle vi invänta alla utredningar, propositioner, råd och annat skulle det inte bli mycket gjort egentligen. Vi är inte överens, och jag tackar för dina frågor. 34 (): Vi kan utan tvekan säga att klimatfrågan är på mångas läppar. Men för att det ska bli mer än ord och mer än läpparnas bekännelse krävs det nu konsekventa åtgärder som är vetenskapligt väl underbyggda och en strävan att vi både nationellt och internationellt optimerar och breddar våra insatser. Vi har tidigare här haft en särskild debatt där miljöministern pekade ut en mängd åtgärder som regeringen vidtagit och som man kommer att igångsätta. Min partikollega , som för övrigt initierade debatten, betonade i den debatten vikten av ekonomiska styrmedel och nödvändigheten av internationella överenskommelser. EU:s betydelse i detta avseende kan inte nog betonas, varför det för många av oss är fullständigt obegripligt att resonera som och . Det är ologiskt att vilja värna miljön som man aktivt vill arbeta för att gå ur EU, som är det organ där vi kan arbeta framgångsrikt med just miljö- och klimatfrågorna. För alla lyssnare som följt dagens särskilda klimatdebatt och som också tagit del av de inlägg som redan har förts fram från talarstolen kan det väl inte råda någon tvekan om regeringens engagemang, vilja och förmåga att finna lösningar både på nationell och på internationell nivå, för världen behöver finna gemensamma lösningar på de problem som vi står inför, och vi har också ett uppdrag att klara av det inför framtida generationer. De rapporter som presenterats har talat sitt tydliga språk Sternrapporten, Klimat- och sårbarhetsutredningens delrapport och FN:s klimatpanel IPCC som , till skillnad från i sin förra rapport, betonar att människan med mycket stor sannolikhet orsakat den största delen av uppvärmningen. Det sker bland annat genom förbränning av fossila bränslen, utsläpp från jordbruk och en förändrad markanvändning där avskogning är ett stort problem. Vi har tillgång till geologiska arkiv som är , och det ger oss en god och säker kunskap. utgör basen för det internationella klimatsamarbetet och står också bakom Kyotoprotokollet, det protokoll som vi har tagit upp här . En fortsättning på Kyoto är något oerhört angeläget, varför jag enormt har uppskattat miljöministerns initiativ att ha ett informellt möte med miljöministrar i syfte att försöka arbeta och lobba för vikten av att fler ansluter sig till ett post-Kyotoavtal. När jag tar del av en del av de reservationer som oppositionen har lämnat i detta betänkande kan jag inte annat än upprepa det jag sade i anslutning till landsbygdsbetänkandet: Oppositionen slår på många fronter in helt vidöppna dörrar. Jag vill ändå ta det här tillfället i akt och kommentera några av de åsikter som torgförs. Socialdemokraterna för fram vikten av att klimatmålet ska ligga fast. Det kan väl inte vara hugget i sten om regeringens bedömning blir att det är nödvändigt med en ytterligare ambitionshöjning? Då hoppas jag att Socialdemokraterna är med och är beredda att höja ambitionsnivån. reservation om en radikal miljöpolitik med god välfärd har vi givetvis inget att anföra emot. Yrkandet om att få in flyget i handelssystemet ser ju ut att bli tillgodosett i och med kommissionens ställningstagande. För egen del har jag vid ett antal tillfällen dessutom fört fram vikten av att ta in sjötransporter och sjöfarten i bubblan vad gäller handel med utsläppsrätter och också övriga trafikslag. Detta vet jag att miljöministern också står bakom. fortsätter att reservera sig för att auktioneringssystem ska råda framgent. Det är något som de facto är regeringens politik. reserverar sig till förmån till följande: Vi anser att regeringen bör prioritera miljöarbetet i EU. Svaret från min sida är: Javisst, självklart. kräver vidare i en reservation en utredning om jordbrukets miljöpåverkan. I det sammanhanget vill jag påminna om att som det enda partiet krävde en motprestation i form av förnybar inblandning när det togs beslut om dieselskattesänkningen under förra mandatperioden. Varför ville inte yrka bifall till det förslaget? sker det mycket inom jord och skog. Många bönder tar själva initiativ. Det är angeläget, precis som utskottet skriver, att regeringen följer utvecklingen i syfte att kunna vidta ytterligare åtgärder för att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan. Det är egentligen först när vi kommer till det som förkortas CDM, handel med utsläppsrätter i samband med utvecklingsländerna, som det råder delade meningar. Jag ställde frågan i den här delen om de flexibla mekanismerna när utskottet fick tillfälle att träffa forskare och representanter för SEI, . Där framkom det mycket tydligt att systemet fortfarande har vissa brister. Det är viktigt att utvärdera, granska och förbättra, men ligger färdiga avtal på kostnadseffektiva projekt med , , , , och på bordet. Utsläppsreduktionen förväntas bli hela koldioxidekvivalenter, vilket motsvarar en minskning av beräknade utsläpp. Inom EU, Helcom och pågår också ett intensivt arbete för att komma till rätta med Östersjöproblematiken. befinner sig i ett akut tillstånd. Kraftfulla tag krävs nu för att åtgärda diffusa källor från jord och skog men också för att få till stånd avloppsrening i de städer runt om i och där man inte har fungerande avloppsreningsverk eller där man till och med helt är i avsaknad av dessa funktioner. Här behövs samarbete och också gemensamma ekonomiska åtgärder, och det kommer att krävas betydligt rejälare satsningar på havsmiljön än vad tidigare regering mäktat med. Det kommer också att krävas ökade forskningsmedel och ökade klimatsatsningar men också ett främjande av gröna drivmedel. Detta är några exempel på skarpa förslag. Som folkpartist och frihandelsvän är jag angelägen om att tull på etanol tas bort. Det är också något som är positivt och som regeringen mer och mer driver. Jag är också angelägen om att satsningar görs för att bevara den biologiska mångfalden. Och den biologiska mångfalden är någonting som jag tror att många förknippar med just . Det som en forskare nämnde känns så oerhört viktigt, att om vi bevarar en biologisk mångfald finns det också en buffert för att klara en del av de klimatförändringar som vi står inför. Det finns inte en enskild lösning på de klimatproblem som vi står inför. Det är inte heller möjligt att vi som enskilt land ska klara det här, utan vi måste arbeta tillsammans. Problem för inte minst människor i de mest utsatta länderna, där man redan lever under problematiska förhållanden, kan bli fullständigt akuta och outhärdliga om vi inte nu solidariskt är med och löser problemen. handlar det om mångfald. Det handlar om samarbete. Det handlar om forskning och utveckling, om smarta ekonomiska styrmedel och miljödriven teknikutveckling. Sist men inte minst handlar det om attityder, livsstil och konsumtionsmönster. I detta arbete krävs det både en folklig och en politisk mobilisering. Det är vi vuxna som har ansvaret att ge ett hopp och en framtidstro till våra efterlevande och efterkommande. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 35 () replik: Jag begärde ordet när upprepade anklagelsen, som har framförts av , att och agerar ologiskt eftersom vi är förespråkare för ett utträde ur EU men verkar för en bra miljöpolitik, till exempel inom EU. Jag vet inte vilken logik använder sig av och följer, men jag hävdar rätten att tänka två tankar . Vi kan vara principiella motståndare till EU därför att vi anser att EU vilar på marknadsfundamentalistiska principer, till exempel kapitalets fria rörlighet inom EU och globalt som EU har skarpa begränsningar av rätten till invandring till och asyl i EU. Det är ett exempel på problemen med Europeiska unionen. och sätt att argumentera innebär ett slags tankeförbud. Det är en bristande demokratisk respekt mot företrädare för andra politiska partier när ni säger på det sättet. Jag tycker att ska lämna den retoriken, så kan vi diskutera hur klimatpolitiken, också inom EU, kan förbättras och drivas framåt. 36 () replik: Det som är poängen är hur man ska kunna arbeta kraftfullt och trovärdigt i en gemenskap som EU när man talar om att man inte tror på den möjligheten. Det är det fundamentala som är svårt för mig att logiskt få ihop. När man finns med är det viktigt att visa att man tror på idén och möjligheterna. Men jag respekterar det svar som jag har fått. Det viktiga här och är att vi jobbar gemensamt, för nu handlar det om att vi som nation ska ha kraftfulla förslag som helst hela står bakom och som vi kan framföra i EU men också i övriga internationella sammanhang. EU är ett verktyg, men vi har också FN-verktyget och andra bilaterala instrument. gäller det att vi samlar ihop krafterna, för klimathotet kräver kraftfulla insatser. Då är det viktigt att vi gör gemensam sak. 37 () replik: Trovärdigheten för hur vi driver vår miljöpolitik i till exempel EU måste ligga i sakinnehållet i våra krav. Från sida har vi stött regeringens ambitioner att EU ska anta ett mål om minskning av växthusgasutsläppen . Vi stöder också att regeringen går ännu längre . Vi stöder minskningar . Vi har en trovärdighet när vi agerar på det här sättet inom EU, som vi har rätten att kritisera EU från olika aspekter. 38 () replik: Vi har ett gemensamt problem, och det har vi som ledamöter i riksdag ansvar att lösa. Det skulle vara intressant att höra syn på de tankar, idéer och faktiskt skarpa förslag som har kommit från regeringen. Är berett att backa upp dessa förslag? har det hörts andra tongångar i debatten, inte minst från socialdemokratiskt håll. När det gäller klimatkommissionen, kommissionen för hållbar utveckling, finns det nu en möjlighet att sprida informationen och få hela samhället delaktigt. Det handlar om att ta bort de hinder som finns för människor att agera miljövänligt. Är nu berett att tillsammans med regeringen aktivt vara delaktigt och arbeta för en bättre miljö hemmavid, inom EU och också på internationell basis? 39 () replik: Jag är lite nyfiken på det resonemang som förde, som vi också har hört i utskottet och återfinner i betänkandet, som handlar om utsläppshandel med flyget. Jag vill fråga om hon inte är bekymrad över vad som kommer att kunna hända med svenska energipriser och den svenska industrin om vi lägger flygets utsläppshandel i samma handelssystem. Det innebär faktiskt att flyget kommer att kunna köpa upp rättigheterna. Vi kommer inte att kunna stimulera utvecklingen av drivmedel, flygplansmotorer och liknande om flygets utsläppshandel läggs i samma system och vi värderar de utsläppen på samma sätt. 40 () replik: Det viktigaste som vi nu måste lyfta fram är att flyget kommer att få betala sina miljökostnader. Det är den stora framgången. Vi hörde tidigare i ett inlägg att det 2011 handlar om samtliga flyg. Vi hoppas och tror att vi 2012 ska kunna få med all världens flyg. Det betyder så oerhört mycket. Detta är den stora frågan. Vi vet inte tillräckligt om vad det betyder med utsläpp på marknivå jämfört med på de höga höjder som våra flyg trafikerar. Det är därför som det är så viktigt att få med forskningen. Den stora framgången är att vi nu får med flyget internationellt i stället för nationellt. Det som tar upp om de olika bubblorna är en teknisk diskussion. Här måste man fortsätta att diskutera så att inte det bästa blir det godas fiende. Det får inte ske. Här ska vi se till att det blir optimalt. Framför allt är det fantastiskt att vi nu får med flyget, men det räcker inte, . Vi behöver få med sjöfarten, och vi måste också få med övriga trafikslag. 41 () replik: Vi är helt överens om att det är en otrolig framgång. Det är en framgång att vi börjar i EU och kan vi dessutom hitta möjligheter till globala system är det naturligtvis alldeles fantastiskt.