prot · GU09123 · 2007-06-11 00:00:00 — Vad beträffar , och mer konkret de allmännyttiga bostadsbolagen, gjorde 13 bottenplattor , vilket motsvarar omkring 1 000 hyreslägenheter. Utöver dessa 1 000 hyreslägenheter har enligt dagsfärska siffror för avsikt att bygga ytterligare 748 hyreslägenheter . har planerat för att bygga 109 hyreslägenheter och Stockholmshem har också för avsikt att bygga hyreslägenheter, närmare bestämt 365 stycken. Det har definitivt inte skett något tvärstopp i byggandet i sig och inte heller i byggandet av hyreslägenheter. Tvärtom tycks långsiktiga och stabila villkor på bostadsmarknaden tas emot positivt. Nej, regeringens nya bostadspolitik har inte havererat. Det verkar mer som om inte har koll på siffrorna. 21 Statsrådet (): har varit bostadspolitiker i regionen. När han slutade stod 191 000 människor i bostadskö. Detta tolkar denne socialdemokratiske bostadspolitiker som att de fått ett ökat förtroende för bostadsförmedlingen. Det är bland det mest fantastiska jag hört i denna kammare. Vi har 191 000 människor i bostadskö. Bra, äntligen börjar vi få upp förtroendet för bostadsförmedlingen! Sanningen är ju att er bostadspolitik totalt har havererat. har vi lagt om den, och vi ser att det byggs mer än . Då börjar tala om tvärstopp. kan vi analysera siffrorna på olika sätt. Det har varit olika ingångar som jag tycker varit belysande och bra. Men man kan också se på det på ett annat sätt. Om vi tittar på ser vi att marknaden är extremt överhettad. Priserna stiger snabbt, och det av olika anledningar. När det gäller nyproduktionen beror det framför allt på att vi har en sådan brist på arbetskraft. av byggföretagen säger att de inte får tag på byggarbetare med den kompetens som efterfrågas för detta. På grund av de produktionssubventioner som inte längre finns läggs givetvis också en del projekt i malpåse. Låt oss se utanför . Låt oss se på och . Det visar sig att byggandet där ökar, och av flerbostadsproduktionen är hyresrätter. Vi ser samma mönster även i flera andra kommuner. Dessutom är en stor del av bostadsbeståndet just hyresrätter. av flerbostadsbeståndet är hyresrätter. Det finns 1,7 miljoner hyresrätter i , och fler blir det trots att en del ombildas. Det är också viktigt att vi får hyresrättsmarknaden att fungera på ett bättre sätt att vi kommer till rätta med svarthandeln, att vi får bättre fungerande möjligheter att få tag på hyresrätter. Det visar sig att parti i har ungefär samma hållning som regeringen, och jag hoppas att bostadsmarknadens parter försöker hitta ett system som ger en bättre fungerande hyresmarknad. 22 (): Jag brukar säga att jag känner mig hemma när jag kommer till de bostadspolitiska debatterna. Jag hoppar in i dem ibland, och det är alltid lika trevligt. Låt mig till att börja med säga att när jag går runt i och tittar, till exempel nu när jag själv kommer att byta bostad, ser jag att nyproduktionen består av sådant som jag var med och fattade beslut om. Då har jag ändå suttit i denna kammare och inte haft ett dugg med bostadsproduktion att göra . Det är de hus som börjar färdigställas. Det intressanta är, , att vi inte kan säga att det som byggs är sådant som denna regering kan ta åt sig äran av. Däremot kan man säga att det kommer att visa sig om . Det är just det som är det intressanta. Man måste också titta på siffrorna lite längre fram. Vi tillförde nämligen mycket stimulans under den senaste mandatperioden. Jag kan vara kritisk mot den socialdemokratiska bostadspolitik som fördes , men under den senaste mandatperioden tillförde vi mycket stimulans. En bostadsfinansieringsproposition var på gång, och den skulle också lösa en del av problemen och svara mot den kritik som fanns från såväl de privata fastighetsägarna som allmännyttan. Jag vågar påstå att anledningen till att den borgerliga majoriteten i förlorade 2002 mycket berodde på dess bostadspolitik. Det byggdes ingenting. Man sålde bara ut hyresrätter. Jag tror att det skulle gett en mycket dålig bild om man gjort samma sak . Det skulle ha sett mycket underligt ut, , om man dragit tillbaka de redan planerade bostadsprojekten. Det har man alltså inte gjort. Man måste också titta på annat än bara . Fastighetsägarna gör bedömningen att man kommer att se en minskning av antalet uppförda hyresrätter. Det är lite svårt att förstå varifrån glädjen kommer över att det byggs så många hyresrätter tack vare den borgerliga regeringens politik, detta med tanke på att man inte deltagit i den bostadspolitiska diskussionen särskilt . Jag trodde, ärligt talat, att statsrådet med sin långa erfarenhet hade gjort det tidigare. 23 (): säger att han varit aktiv i bostadspolitiken. Det har jag också varit. Jag har återupptagit den aktiviteten under den här mandatperioden. Jag sysslade med det för ett tiotal år sedan och är förhållandevis väl insatt i alla de diskussioner som förekommit i denna region eftersom jag i grunden är politiker från en Stockholmskommun. För att kunna åstadkomma produktion av bostäder i största allmänhet är det naturligtvis viktigt att det finns en planberedskap. Det är något som denna regering tagit tag i, och man tittar nu på förutsättningarna för att kunna bedriva samhällsplanering på ett rimligt sätt. Det gjordes tidigare en utredning som gällde PBL, och den kommer att följas upp under den här mandatperioden. Det är alltid så att det tar , självklart, men det viktiga är att det produceras bostäder. Om man producerar småhus och bostadsrätter är det antagligen för att det finns ett behov av den typen av bostäder. Det i sin tur innebär att hyresrätter frigörs. Även hyresrätter kommer att produceras. När det gäller planeringshorisonten och aprilmätning kan jag inte se att det finns någon bortre horisont. Man har frågat byggföretagen vad de tror om byggandet, och bedömningen är att tror på oförändrat och på ökat byggande. Där finns ingen tidsbegränsning. Att i nuvarande marknadssituation stimulera, vilket är Socialdemokraternas politik, kan inte vara annat än fel även för en tidigare finansminister. 24 Statsrådet (): Jag vill gratulera till kloka beslut som han varit med om att fatta. Det är jättebra. Det är svårt att se in . ser bra ut, vilket beror på att vi har en oerhört stark ekonomisk utveckling över huvud taget i och i vår omvärld. Det gör att hushållen efterfrågar, och det byggs. Den makroekonomiska utvecklingen är mycket mer styrande för bostadsproduktionen än vad exempelvis subventionerna någonsin varit. Det är också bra att det inte enbart byggs hyresrätter. byggs i stället så att vi får ett bredare utbud. Det gör att folk flyttar ut ur mindre hyresrätter och in i större. Därmed blir dessa mindre och billigare hyresrätter lediga för dem som inte har råd att efterfråga nyproducerade lägenheter. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:550 om trovärdighet i utnämningspolitiken 25 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som skapar trovärdighet åt utfästelserna i regeringsförklaringen från . Svaret på frågan är enkelt. Ja, vi kommer att fortsätta att reformera utnämningspolitiken i riktning mot en mer öppen, förutsägbar och transparent process. har i sin interpellation listat ett antal personer som fått anställning eller uppdrag av den här regeringen. Insinuationen ligger i att dessa inte skulle ha andra kvalifikationer än koppling till alliansen. Jag noterar att han helt bortser från personer med koppling till den tidigare regeringen vilka också fått uppdrag eller anställning av den här regeringen. Det finns sålunda till exempel socialdemokrater som utsetts till ordförande på högskolor, myndighetschefer och särskilda utredare. Om det är det faktum att den här regeringen över huvud taget bedömt personer med en politisk bakgrund som lämpliga för olika uppdrag i statens tjänst som upprör hade det varit klädsamt om exemplen plockats ur en något större krets. beskriver historien som att vi skulle ha aviserat stopp för det han kallar politiska utnämningar. Jag förmodar att han menar utnämningar av personer med politisk bakgrund. Regeringsbeslut torde väl av de flesta kategoriseras som politiska per definition. Det jag kommer att koncentrera mitt resonemang till i den här interpellationsdebatten avser rekryteringen av myndighetschefer, detta mot bakgrund av att frågor avseende chefsförsörjning i staten ingår i mitt direkta ansvarsområde. Min vision av den fortsatta reformerade utnämningspolitiken är att vi ska lyckas attrahera de absolut bäst lämpade personerna till varje uppkommen vakans i de statliga myndighetschefsleden. Hur åstadkommer vi då detta? Ja, för min del är det självklart att vi inte kan ha en ordning där statsministern efter eget bevåg och utan några som helst möjligheter till insyn själv kan bestämma vilka kvaliteter som ska ligga till grund för olika chefsrekryteringar. Att förre statsministern hade ett avgörande inflytande över utnämningsmakten ansåg vi i den dåvarande oppositionen vara väl belagt. Vi såg att det av regeringens chefspolicy framgick att statsministern har en särskilt viktig roll att spela vid utnämningen av högre tjänster. Det såg vi som grundlagsvidrigt. har inte heller i samband med utfrågningar i velat beskriva hur utnämningarna går till med mer än att det på grund av det egna partiets storlek och dominans kan finnas fler lämpliga kandidater med socialdemokratisk bakgrund. Övervikten för socialdemokrater på höga poster kunde, enligt , också bero på att moderater i stället söker sig till näringslivet. Jag har inga som helst problem med det faktum att befintliga och framtida myndighetschefer under delar av sitt yrkesliv också varit politiskt aktiva. En politisk bakgrund kan, precis som en bakgrund i det privata näringslivet eller den offentliga sektorn, mycket väl vara meriterande vid en chefsrekrytering. Men det är ju inte det som är poängen. Nej, vad jag, och regeringen i övrigt, inte ställer upp på är att utnämningsmakten utövas på ett sätt som gör att den koncentreras kring en person och att den därmed görs fri från insyn och i förlängningen blir oförutsägbar. Regeringens ambition är att hitta de i varje enskilt fall absolut bäst lämpade personerna. Vi vill ha god balans mellan könen och en etnisk mångfald också bland ämbetsmännen. Vi vill ha personer som vi kan ha förtroende för i den bemärkelsen att de lojalt utför sina ämbetsmannauppgifter även om de privat sympatiserar med andra partier än de som företräds i regeringskretsen. är vi av uppfattningen att det därtill måste läggas komponenter som består i en utgångspunkt att allmänheten måste tillförsäkras en rimlig grad av förtroende för att rekryteringen av myndighetschefer sker på ett sätt som motsvarar regeringsformens krav på förtjänst och skicklighet. Vi har infört en ordning som innebär att kravprofiler numera regelmässigt görs tillgängliga för omvärlden i samband med att regeringen anställer en myndighetschef. Det innebär också att omvärlden i efterhand faktiskt kan värdera de krav som regeringen ställt upp inför en rekrytering, men också pröva om den individ som anställts motsvarar de ställda kraven. Vi har också prövat att annonsera efter myndighetschefer i två fall. En ny universitetskansler och en ny chef för har anställts. Jag tycker att det är en utmärkt idé att genom annonsering tillkännage för omvärlden att regeringen avser att rekrytera nya chefer, men inser också att det faktiskt för vissa personer kan vara en avhållande faktor att den nya anställningen ska sökas i full öppenhet. Jag tillstår att detta är ett dilemma. Det är naturligt att en hög befattningshavare inte gärna offentliggör att han eller hon söker ett annat jobb. Det betyder att jag tror att regeringen också måste ha möjlighet att även via andra kanaler än genom annonsering hitta de starka krafter som behövs för att föra den statliga förvaltningen framåt i de utmaningar som medför. Jag kan avslutningsvis, herr talman, försäkra att mitt arbete oförtrutet kommer att fortgå i syfte att åstadkomma en fortsatt utveckling av utnämningspolitiken med målet att densamma ska präglas av förutsägbarhet, spårbarhet och öppenhet. 26 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Var det rätt att utse Per till landshövding i ? Var det rätt att utse till ambassadör för globaliseringsfrågor? Var det rätt att utse till ambassadör i ? Ska man gå på vad alliansen sagt före valet är det intressant att notera att tjänsterna inte har utannonserats. Det skulle vara intressant att se den offentligt redovisade värderingen, exempelvis av anställningen av Per . Finns det andra meriter i botten än de politiska och eventuell närhet till gamla samarbeten med ledande regeringsföreträdare? Var det så att nära band till avgjorde att han blev ambassadör i ? Jag säger inte att inte är en kompetent diplomat, men var det inte slutligen de personliga banden som ändå var det avgörande? Vilka särskilda meriter var det som gjorde att efterträdde chef som ordförande för ? Kan politisk bakgrund ha spelat in, trots att det hela är ett byggprojekt? Visst, , ni har utsett en och annan socialdemokrat. Ni har till och med låtit en lång rad myndighetschefer med socialdemokratisk bakgrund fortsätta på sina gamla positioner. Är inte det en bekräftelse på att detta är kompetenta personer, på att högeralliansens kritik i valrörelsen var överdriven? Jag anser att det är på det sättet. Jag har aldrig påstått att det är fel att utnämna politiker. Jag har aldrig krävt att utannonsering ska ske av alla tjänster. Men jag anser att er kampanj var ohederlig. Ni har försökt måla upp en bild av att kompetens får stå tillbaka för partibok. sitter ni själva vid makten. De gamla cheferna sitter kvar och partipolitiska meriter kan spåras i utnämningarna. En av de första saker som hände var utnämningen av Per . Jag riktar definitivt ingen kritik mot honom som person. Han gör ett utmärkt jobb som landshövding i . Men ni kan inte tala trovärdigt om att borgerlig partibok i det sammanhanget inte hade betydelse. har som bekant en mycket grundlig moderat bakgrund. En annan utnämning i inledningsskedet var , som skulle syssla med trafikfrågor i . Också har en gedigen moderat bakgrund. Jag tror att han gör ett bra jobb, men varför var det viktigt att ha just en moderat och just på den posten? En annan fråga som sätter ert agerande i blixtbelysning är varför ni sparkade som ordförande i . Han har socialdemokratisk bakgrund som bland annat kommunalråd och minister. Jag har aldrig hört talas om någon kritik mot honom. Om sådan finns kan ministern gärna redovisa den här och . Han ersattes av den borgerliga politikern . Fanns det något annat än partipolitisk bakgrund som spelade in? Det skulle vara intressant att veta och höra i sammanhanget. Du talade om att styrde hela utnämningspolitiken under . Vad vet du egentligen om det mer än allmänna påståenden, spekulationer och egna slutsatser? Jag talade med en före detta minister som berättade att man anlitade rekryteringsföretag och i olika sammanhang tog in expertis för att leta olika kandidater. Varje minister var ansvarig för beredningsprocessen, och det var slutligen ett kollektivt beslut. Jag tycker att det är bra att gör en nyansering i sitt svar att det kan vara meriterande med politisk bakgrund vid chefsrekrytering. Det visar också att de hårda ord ni yttrade i valrörelsen inte var någon hederlig kampanj. Hur har du det med , , och , ? Var det annat än partimeriter och gamla personliga relationer som avgjorde. Jag tycker att du måste redovisa lite för att man ska kunna bedöma din eventuella trovärdighet. 27 (): Det är alltid intressant att diskutera och debattera utnämningspolitiken. När jag var ute i valrörelsen träffade jag alltför många som tagit till sig och dessvärre trodde på den bild som alliansen hade målat om hur utnämningspolitiken gick till och påstod att vi som socialdemokrater inte var trovärdiga. Jag hade en hel del diskussioner människor emellan om detta. Det gör mig därför oerhört bedrövad, och jag anser att det är väldigt allvarligt, när jag hör svar till : Att förre statsministern hade ett avgörande inflytande över utnämningsmakten ansåg vi i den dåvarande oppositionen vara väl belagt. Det handlar om att till riksdag skriva ett svar som bygger på hörsägen och spekulation. Det upplever jag som oerhört allvarligt. Jag ska gå vidare till det som handlar om utnämningspolitiken som jag upplever handlar om trovärdighet. Det är en sak att använda ord och en annan sak att gå till handling. Jag som kommer från kan känna: Har vi kommit i kläm någonstans i det nya sättet att arbeta med att rekrytera myndighetschefer? Vår förre landshövding lämnade sitt uppdrag mellan jul och nyår. Vi har fortfarande inte sett någon ny landshövding i . Det har gått . Har ministern på något sätt glömt bort lilla i det perspektivet? Man har faktiskt utsett en landshövding i . Det kan väl ändå inte i den utnämningspolitik som man bedriver vara skillnad på ett län och ett annat län. Det är lika viktigt att vi tillsätter myndighetschefer utifrån där de ska finnas. Det skulle vara bra att gå från ord till handling i utnämningspolitiken. Min fråga till ministern är: Behandlar vi alla län lika och utser landshövdingar i samma snabba takt som vi gör i ? 28 Statsrådet (): Vi lägger nu om utnämningspolitiken från det som har varit det kan beskrivas på olika sätt till en ny utnämningspolitik som präglas av största möjliga öppenhet och transparens, förutsägbarhet och spårbarhet. Man ska i efterhand kunna analysera vad som har legat till grund för de utnämningar som har gjorts. Vi har en försöksverksamhet där i svensk historia två generaldirektörstjänster har utannonserats. De har tillsatts. I det ena fallet var det fler sökande än i det andra. Jag tror det är lättare att i den akademiska världen hitta personer som är beredda att öppet söka en tjänst. Det krävdes i praktiken rektorskompetens på högskolenivå. Där är det ganska naturligt att man söker tjänster inom den offentliga sektorn. Däremot räcker det med att man kommer till för att se att det är en svårare sak att hitta kandidater som är beredda att skylta med att man faktiskt söker ett nytt jobb. Vi utvärderar detta. Jag kan berätta för att vi kommer att annonsera ytterligare tjänster under försöksverksamheten. Det är en ganska självklar sak när man ändrar ett sådant system att det är viktigt att det görs på ett bra och rätt sätt. Varför har man så bråttom? Det har frågats tidigare här. Det är nog så att eftertänksamhet när det handlar om sekretessfrågor och annat är väldigt viktigt. Vi har också en fråga som tar upp. Hon undrar om det är hörsägen att skulle ha ett stort inflytande. Nej, det är det inte. Det är den skrivna chefspolicy som finns. Den förra regeringens skrivna chefspolicy är fullt tillgänglig. Den är alldeles offentlig och kan när som helst betraktas. Så kommer vi till frågan om . Det är alldeles rätt att vi där har en vakans på en landshövdingepost. Vad beror det på? Det beror på att vi har upprättat en kravprofil för för vad tror vi är en lämplig profil på en landshövding för detta fina län som präglas av de areella näringarna där skogen spelar väldigt stor roll. Vi har ett näringsliv som också efterfrågar en aktiv landshövding. Jag har arbetat med den frågan. Jag har tillfrågat ett antal personer. Det kommer att bli en landshövding. Det kan vara helt övertygad om. Jag hoppas att vi så fort som möjligt kan ha en person på det vackra residenset i . Jag kan säga följande till . Från upprättade vi kravprofiler. De som har utsetts är , generaldirektör för , , generaldirektör för , , generaldirektör för och , direktör för Statens musiksamlingar. Vi har också utsett till landshövding i , något som borde glädja också . Vi har utsett som generaldirektör för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Vi har utsett till rektor för , till universitetskansler, till generaldirektör för , till generaldirektör för och till generaldirektör för . Det är de utnämningar som vi har haft ansvar för så här långt. 29 (): Det var intressant att ministern inte med ett ord berörde bevekelsegrunden när det gällde , , och . Vad var det som avgjorde? Var det partipolitiska meriter? Var det personliga relationer? Någon klarhet om varför sparkades gavs inte heller. Ligger det någonting i det du själv säger: Vi ville utse folk som vi kände förtroende för? Vilka var motiven i dessa hanteringar som jag tycker bär en mycket tydlig politisk prägel? Det låg en hel del av hyckleri bakom den verkliga botten i kampanjen mot de socialdemokratiska utnämningarna. Ni kritiserar oss, gör lite kosmetiska förändringar och utser ett pärlband av borgerliga politiker. har i svaret till mig understrukit att han förstår att regeringen också via andra kanaler än annonsering måste hitta de starka krafter som krävs för att föra den statliga förvaltningen framåt. Det är bra, , att du har kommit till den punkten. Det är en anpassning till realiteterna. skryter du över att ni har utannonserat två tjänster, en som universitetskansler och en som chef för . Det är två utannonseringar. Sedan hade vi Statens musiksamlingar, landshövding i , , , , , , flera ambassadörer och där det tillsatts chefer där man icke har utannonserat. Jag tycker att det i Odells svar och resonemang ligger ett backande steg för steg och en sorts anpassning till realiteterna. Om man ska tro lördagsintervjun i radions Ekot verkar det som att saknar inflytande på UD. Det verkar också vara så att statsministern saknar inflytande. Det omhuldas av något slags egen tradition. Men fattas det inte regeringsbeslut om vilka som ska bli ambassadörer? Då blir det också intressant att fråga vilken roll som spelar i detta sammanhang. Har han ett intresse för dessa frågor? Har inte han också ett avgörande ansvar för utnämningarna precis som hade, eller är han i praktiken ett rundningsmärke i dessa sammanhang? I mitt förra inlägg talade jag om expertis och rekryteringsföretag, att varje minister var ansvarig och att det var ett kollektivt beslut. Detta var inte så enkelt som du vill göra gällande, nämligen att satt och fipplade på sitt tjänsterum med egna listor. Man hade betydligt djupare och grundligare processer. Och om det var något fel på kompetensen på dem som tillsattes borde du ha tagit initiativ till att avskeda dessa personer om det hade funnits någon konsekvens i det som du säger. Det kanske är dags för Socialdemokraterna också att göra en rapport om utnämningspolitiken. Så här inledningsvis tycker jag att det finns ett visst underlag att bygga på. , , och skulle kunna vara inledande huvudnummer. Sedan har vi namn som , , , , , , , , , och . Det är några politiker med en stabil borgerlig bakgrund som har fått olika styrelseposter. Inte ett ont ord om dessa personer från min sida. Men jag bara noterar sakförhållanden. Det som jag vill komma till är att ni inte ska komma och påstå att ni står för någonting som är särskilt nytt. Ni gör en del förändringar. Okej, så är det. Men jag tror inte att ni i väsentlig betydelse förändrar utnämningspolitiken. Ni gör lite justeringar, och ni vrider utnämningarna i riktning mot högeralliansens intressen. Sedan är det en reträtt på gång från hårda ord och från skarpa förslag. Det blir mer grått och svårt när man sitter i regeringsställning. Men erkänn då att det var många överord i valrörelsen. 30 Statsrådet (): Vi håller på att lägga om utnämningspolitiken. Och till skillnad från vad som har sagts i tidigare interpellationsdebatter om att allt skulle gå långsamt går det nu för långsamt. Det är spännande. Vi gör detta på ett grundligt sätt. Och jag tror att det kommer att hända en hel del saker. Vi kommer att genomföra väldigt mycket av det som vi lovade i valrörelsen. Det är jag helt övertygad om. ställer ett antal detaljerade frågor om speciella personer. Jag tänker inte gå in på det. Jag redovisar vilka principer vi har. Jag kan återupprepa att utnämningar inom område följer en helt annan ordning, och det är ingenting som jag har hittat på. Samma sak gäller i fråga om olika bolagsstyrelser som tar upp.