prot · GV0948 · 2007-12-20 00:00:00 — Grunden för en bra ekonomi är många saker. Det kräver att den arbetsföra befolkningen har jobb, det kräver att myglet och svartjobben försvinner, och det kräver en aktiv och målinriktad kommun- och landstingsledning. För att alla kommuner ska ha lika förutsättningar kräver det också ett skatteutjämningssystem som är rättvist. Alliansregeringen har lagt grunden för den positiva utvecklingen genom satsningar på jobbskatteavdragen 1 och 2. Det är satsningar på ungdomsjobb. Det är satsningar på nyfriskjobb. Listan kan göras lång. Alliansregeringen har alltså aktivt tagit sig an arbetet med att öka antalet arbetade timmar i samhället, vilket lägger grunden för en bra ekonomi och därmed ger förutsättningar för ett bra välfärdsutbud i kommun- och landstingssektorn. ökar antalet arbetade timmar med i storleksordningen och beräknas öka med . Inte har i haft en så hög andel arbetade timmar som . Det är en annan inriktning än med en s-regering. Det var då andelen långtidsarbetslösa kvinnor ökade , det var då andelen långtidsarbetslösa funktionshindrade ökade , och det var då andelen ungdomar mellan i Amsåtgärder ökade . Det var en skrämmande utveckling som alliansregeringen gör allt för att vända, och vi är på god väg. Alla de här frågorna är primära diskussionsfrågor i landets kommuner och landsting. Det är frågor som direkt påverkar den kommunala ekonomin. Kommunalekonomisk planering kräver långsiktiga spelregler. Även om den ekonomiska situationen ser bra ut kan vi skönja problem. Här behövs en fördjupad diskussion om penninganvändning i kommuner och landsting utifrån ett välfärdsperspektiv. Vi kan skönja att landstingen kan få ekonomiska bekymmer 2010 och kommunerna , om vi ser till den långsiktiga planeringen. Här gäller det att ha framförhållning, för svaret på problemet är förmodligen inte självskrivet enbart ytterligare statliga pengar. Vi vet att SKL, Kommuner och Landsting, arbetar aktivt för att finna formerna för den framtida finansieringen av sina åtaganden. Det som förmodligen krävs är stärkta skattebaser, bland annat genom en stabil ekonomisk politik på riksplanet. Det handlar också om bättre efterlevnad av givna ekonomiska regler. Kommunerna måste följa regelverket när det gäller hur man bedömer att ha sin ekonomi i balans. måste också regeringens uppföljning av kravet om god ekonomisk hushållning förbättras. De stora problemen finns främst inom landstingen. Små landsting, ökade krav och hög arbetsbelastning gör att problemen hopas. Vården blir alltmer specialiserad och kräver mer ekonomiska resurser. Det här kan innebära att mer avancerade vårdtillfällen bättre åstadkoms i större organisatoriska enheter. Galopperande kostnader inom läkemedelssektorn kräver alltmer ekonomiska resurser, antalet vårdtillfällen är omkring 1,4 miljoner och man får allt fler krävande och välinformerade patienter som givetvis också ställer ökade krav. Här finns en utmaning för vården som kräver mycket av ansvariga politiker. Andelen arbetsför befolkning blir allt mindre. Det innebär problem, dels ekonomiskt, dels för att kunna få människor till de jobb man behöver ha människor till. Offentlig sektor ska mer tydligt konkurrera med den privata arbetsmarknaden om arbetsutbudet. är nyanställningsbehovet i kommuner och landsting 80 000 nya medarbetare med en total arbetsstyrka om 1,1 miljoner människor. Lösningen kan vara ökad produktivitet eller alternativa arbetsformer, för att nämna några vägar. Man bör ändå inse att allt talar för att lönenivåerna kommer att öka för att jobben ska bli mer attraktiva än vad de är . Som jag ser det krävs också ett nytt förhållningssätt inom offentlig sektor, annars kommer vi inte att klara den här situationen. Avknoppning och privata inslag i en offentligt finansierad verksamhet som också styrs demokratiskt kan vara en del av lösningen. Alliansens inriktning, att öppna det här området, är därför ett steg i rätt riktning. Det finns motioner kring den kommunala skatteutjämningen. Givetvis är det på det här området viktigt att den positiva utvecklingen inom kommunerna består så att skattebaserna stärks och att behovet av skatteutjämning minimeras. Grundsynen ligger dock fast vad gäller utjämningssystemet: Målet för utjämningen är att ge samtliga kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att ge sina invånare service trots skillnader i beskattningsbara inkomster och strukturella förutsättningar. kommer en parlamentarisk utredning att tillsättas för att se över utjämningen. Låt oss avvakta den, se analysen och se problembeskrivningen och förslaget till åtgärdsprogram innan vi går vidare. Som jag ser det är det viktigt att ge utredningen ett öppet mandat och sedan konstatera hur vi ska gå vidare på det här området. När vi nu runt om i landet diskuterar förslag kan det också vara av värde att göra ekonomiska värderingar och bedömningar av olika lösningar. Bildandet av en Mälardalsregion exempelvis skulle höja skattekraften i de fyra länen kring , medan en fördubbling skulle ske i . Vilken Mälardalsbo kan säga nej till en sådan utveckling, och vilken svensk i övrigt kan säga nej till en sådan utveckling mot bakgrund av påverkan på hela skatteutjämningssystemet? Jag ser fram emot en tillväxtdebatt mot bakgrund av . Det är som jag ser det en viktig fråga för landets kommuner och landsting. Kommuner och landsting står för en stor del av tryggheten för enskilda människor. Det är därför viktigt att den nationella nivån aktivt verkar för att stärka den lokala och regionala nivån. Ett steg är bland annat överföring av fastighetsskattebasen genom inrättandet av en fastighetsavgift. kommer det att bli ett viktigt tillväxtinstrument för kommunerna. Det är också viktigt att relationen mellan kommun och landsting respektive staten är öppen, rak och målinriktad. En tydlig och rak relation vad gäller finansieringsprincipen är i det här sammanhanget en nyckelfråga. I ser vi finansieringsprincipen som självskriven i ett samhälle där det kommunala självstyret är en ledstjärna. Det är ju ändå i den kommunala demokratin, på den kommunala nivån, som människorna känner delaktigheten, engagemanget och ansvaret. Det är alltså extra viktigt att den nivån fungerar på ett bra sätt. Så här i jultid kan det också vara på sin plats att kosta på sig lite beröm. I det här skedet vill jag berömma såväl SKL:s ledning som alliansregeringen. SKL har medverkat till den största kvinnosatsningen som någonsin gjorts genom årets löneavtal. Det är en viljeinriktning som tidigare SKL-ledningar inte har lyckats med. Man har efterlyst satsningar på det här området , men det har inte blivit något. Jag tycker att vi kan ge den här ledningen beröm för att man har kommit fram till det resultat man har uppnått. Jag vill också rikta beröm till regeringen, som via jobbskatteavdragen har sänkt skatterna för exempelvis en sjuksköterska så att hon får extra i plånboken. Då talar jag om en nettoeffekt av bara skatteåtgärder. De här två förändringarna ger många kvinnor i vården den högsta nettolöneökning som man har fått under hela sitt yrkesliv. Det här tycker jag är väl värt att uppmärksamma. Berömmet ska gå till SKL och till regeringen vinnarna är de som jobbar, ofta de kvinnor som jobbar i offentlig sektor. 43 () replik: vill ha beröm för att två tredjedelar, eller , av skattesänkningarna har gått till den rikaste tredjedelen och att skattesänkningarna framför allt har gått till män, som de alltid gör när man för en sådan politik, eftersom kvinnor betalar mindre i skatt på grund av att de har lägre inkomster. pratar också om likvärdiga ekonomiska förutsättningar var man än bor i landet, och det är ju en god ambition. har ju haft en tradition av att stå upp för att hela ska leva och för regional utveckling. när Stureplanscentern har tagit över har man glömt den traditionen eller begravt den lite vid sidan om i det djupa mörkret. Hur slår då regeringens politik i respektive län här i ? Jag kan tala om att om man bor i , där jag bor, har man fått mindre än de som bor i . Bor man i så har man fått mindre än de som bor i . Och bor man i , ja, då har man fått mindre än de som bor i . Hur ser på en sådan regional utveckling? Hur kan bidra till och försvara en politik som ökar de regionala skillnaderna? Det är inte nog med detta, fru talman. Även kontor och skattekontoren läggs ned, i mer glesbefolkade bygder. Vi har 80 kommuner, framför allt i mer glesbefolkade bygder, som har fått ökade kostnader för försörjningsstöd, var femte kommun signalerar ekonomiska problem , och sedan har vi också landstingens situation. pratar om likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Låt mig säga att jag har svårt att få din ekvation att gå ihop. Men du kanske har något bra och givande svar. Jag ska lyssna med spänning. 44 () replik: Traditioner ska man vara rädd om. Det är vi inom . Vi värnar, har värnat och kommer att värna skatteutjämningssystemet. Det är inte så att Stureplanscentern, en avdelning på i storleksordningen 3040 medlemmar, styr hela . Här har vi en grundmurad syn på hur systemet ska vara. Det ska, precis som jag sade, ge alla kommuner i hela landet likvärdiga förutsättningar att bedriva sin verksamhet. De siffror du räknar upp är baserade på ett sifferverk som beräkningsgrund. Det är precis den typen av frågeställningar man bland annat ska se över i det kommande skatteutjämningssystemet. Låt oss avvakta och se vad den utredningen kommer fram till. Vi har konstaterat att det finns ett behov av att se över det här. Låt oss avvakta och se vad vi kommer fram till. Det är bra att vi har en parlamentarisk utredning på det här området, en utredning som också innebär att alla partier är med. Jag skulle vilja avsluta med att fråga om ert förslag att den offentliga sektorn ska få ett tillskott på 150 000 nya jobb. Detta kommer att kosta kommuner och landsting i storleksordningen 7, 16 respektive 28 miljarder . Om förslag skulle gå igenom skulle det för min hemkommun 1, , kosta 10 ½ miljon. År 2 skulle det kosta 24 miljoner, och år 3 skulle det kosta 42 miljoner. Varifrån ska kommunen ta de pengarna? 45 () replik: De siffror jag räknade upp, , är det som har tagit fram utifrån de politiska förslag som ni har klubbat igenom här i kammaren. De ger den här ekonomiska fördelningen. Bor man i får man mindre i plånboken än om man bor i . Bor man i får man mindre. Det borde göra dig väldigt orolig. I stället försöker du svepa undan det här och fortsätter att prata om likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Den utredning som ska se över skatteutjämningssystemet ska öka skillnaderna i inkomstutjämningen. Det har ni uttalat tydligt i finansutskottet. De kommuner och regioner ni har stått och försvarat ska få sämre förutsättningar till vård, skola och omsorg. Det rimmar ganska illa med er så kallade tradition. Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak. Du pratar om att man måste skapa förutsättningar för att klara de demografiska ökningarna. Det ska ske genom avknoppning och privatiseringar. Jag trodde att företag behövde vinst för att gå runt. Du menar att vinstintressen ska vara med och tas ut ur skattesystemet. Vi ska betala med skattepengar, som sedan i sin tur ska ge vinst i andra företag. Jag trodde att det skulle bli dyrare, men du kanske kan förklara det här för mig. Där man har gjort det, här i till exempel, har det definitivt inte blivit billigare. Men framför allt: Hur slår er politik ekonomiskt? Jag har visat på att den slår väldigt orättvist ur ett regionperspektiv. I min kommun, , som får 47 miljoner mindre i statsbidrag 2010, försvinner 325 arbetstillfällen på pappersbruk. Dessutom har ni halverat vuxenstödsanslaget. Arbetsmarknadspolitiken är också sönderslagen. Hur ska man fixa det här? De som då förlorar jobben ska dessutom flytta och ha en sämre a-kassa. vägrar att åka dit. Det är din partikamrat. Du kanske kan dra henne lite i armen och tala om vilket ansvar hon faktiskt har. 46 () replik: Det var en rejäl pyttipanna av åsikter. Jag ska försöka reda ut några begrepp. Jag börjar med , eftersom jag tycker att det är en nyckelfråga. Jag ser framför mig en region här i som har en stark tillväxt, som också kommer att gynna hela landet på grund av sin tillväxt utifrån skatteutjämningssystemet. Att gå in och diskutera inkomstutjämningen och kostnadsutjämningen i ett system som vi kommer att tillsätta en parlamentarisk utredning om skulle vara något övermaga. Vi bör avvakta med den diskussionen. Det finns felaktigheter och skevheter i nuvarande system som vi behöver se över. Låt oss gemensamt göra det. Sedan kan vi föra diskussioner när vi har papper och fakta på bordet. Vad gäller vården, effektivisering, vinster och så vidare kan jag säga att man här i kan gå tillbaka och titta på hanteringen av och de förändringar som skedde då ekonomiskt, personalmässigt och arbetsmiljömässigt och ta med sig de positiva effekterna av det. Jag har själv varit med och genomfört den största privatisering som har skett i landet vad gäller primärvården. Vi lade ut privat och på intraprenad samt lät hälften vara i landstingsägd regi. Detta effektiviserade verksamheten. Vi fick en kostnadsmässigt billigare vård av en bättre kvalitet och med en bättre löneutveckling för de kvinnor som jobbade inom sektorn, både på landstingssidan och på den privata sidan. Är inte det bra? Är det inte bra att kvinnorna får en bra löneutveckling? Helt plötsligt hade vi skapat en marknad. Det fanns alternativ för kvinnorna. Detta gav en bra löneutveckling. Jag tycker att det är så vi måste se på problemet. 47 (): ärade ordförande sade, när vi tidigare diskuterade finansutskottets betänkande 2007/08:FiU2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, att det var oinspirerande och inte så spännande. Jag deltog inte vid justeringen av det betänkandet och har föga synpunkter. Men, fru talman, det här betänkandet, Allmänna bidrag till kommuner, är spännande och intressant som ett filmmanus av om . Man vet aldrig riktigt hur det slutar, vem som faller, hur lansarna fälls och så vidare. Man kommer nästan att tänka på i Ben-Hur. Någon gjorde när den filmen kom en revy som hette Men Hur? Vi är väldigt eniga om vilken vikt kommunerna har i landet och vad de ska göra. Det finns höga ambitioner på väldigt många områden. Men hur ska det ske? Det är där skillnaden går. Hur ska det ske? Jag har personligen rakt motsatt åsikt mot på en bestämd punkt. Jag tycker att det är väldigt bra om kommunerna blir mindre beroende av bidrag från staten och får mer självständighet genom ökade skatteinkomster. Jag vill gratulera alla kommuner och dem som bor i alla våra kommuner. Är det någonting som håller på att ske är det att man kommer bort från alla bidrag och får större kommunala inkomster, en hel del patientavgifter också. Detta är väldigt bra för självständigheten i kommunen. Att göra kommunerna mer beroende av bidrag är det allra sämsta man kan göra. Grattis och gott nytt år till våra kommuner! Det finns till och med en lång rad kommuner som kan sänka skatterna . Jag hör här väldigt många socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister som är bekymrade. 171 ledamöter i kammaren är bekymrade över detta. Utanför denna kammare hör jag aldrig någon som är bekymrad över alla dessa sänkta skatter. Jag har inte träffat på en enda. Tvärtom vill de jag har träffat ha mer sänkta skatter. Men ni 171 här tycker att det är dåligt att man kan sänka skatterna. Nej, tvärtom! Människor tycker att det är bra om de får lite mer i plånboken, lite ökad självständighet. Det gäller inte minst dem som har lite lägre inkomster. Vi riksdagsledamöter är välavlönade, så det spelar kanske inte så stor roll för oss. Men för de många människor som är lite sämre avlönade, sjuksköterskor, poliser, småskollärare och så vidare, spelar den här löneökningen en väldigt stor roll. De blir säkrare och får mer frihet, helt enkelt. Grattis till alla dem som får mer i lön för sitt goda arbete! Att kommunerna har fått lite bättre ekonomi och blivit lite mindre beroende av statliga bidrag gör det också möjligt för dem att göra det som vi är väldigt många som är angelägna om, nämligen att se till att uppgradera de lägre löner som många kvinnor har, inte minst i vården. Om kommunerna har väldigt dåligt med pengar kan man inte göra dessa satsningar. En av nyckelfrågorna för att vi ska ha kvalitet i den kommunala verksamheten är att vi får goda medarbetare. Man måste kunna konkurrera om medarbetarna med den privata sektorn så att vården på ålderdomshemmen blir bra och lärarna väldigt bra. I finansutskottet har vi diskuterat en inriktning på att forska lite grann om verksamhetsanknutna statsbidrag till kommuner och landsting. Det finns en särskild beredningsgrupp som leds av och några till som är med där. När man tittar ut över de bidrag som finns kan vi konstatera att Statskontoret har gjort en sammanställning av detta. Det finns nu 38 olika bidrag om sammanlagt som är specialinriktade. Faran med de bidragen är att man ute i kommuner precis som vi enskilda människor gör anpassar verksamheten efter hur bidragen är utformade. Trots att jag tror att ingen egentligen vill det har bidragen ökat jämfört med när det nya påssystemet kom från ungefär en tredjedel till . Det är väldigt viktigt att se till att den här strukturella formen av specialinriktade bidrag inte ökar på samma sätt som hitintills hur duktiga vi än är här i på att tala om vad man ska göra ute i kommunerna. Man anpassar sig ute i kommunerna väldigt lätt till bestämmelserna. Man förleds också att inte göra saker som är allra bäst i kommunerna där man vet bättre. Det är viktigt att vi försöker få en återgång till påssystemet. Kommunerna i det här landet är väldigt olika. Det finns med 3 000 invånare, och det finns andra kommuner som till exempel som är 250 gånger större med 750 000 invånare. Verksamhetsinriktningarna blir väldigt olika i de kommunerna. I är man inte lika beroende av bidragsinriktningarna som man säkert är i många andra kommuner. Jag var i en liten kommun utanför som heter . Jag tror för övrigt att från början är från de trakterna. Där hade man blivit något mindre beroende av statliga bidrag tack vare att de hade fått fler anställda och färre som var beroende av olika sorters bidrag. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi fortsätter i den riktningen. behandlar vi de som går från staten i olika former till kommunerna. Det är av verksamheten. Kommunerna är egentligen en ohyggligt stor verksamhet tillsammans med landstingen. Man ska ha klart för sig storleksrelationerna. Det finns ingenting som kommunalmän är så lidelsefullt intresserade av att diskutera som kostnads- och inkomstutjämningen. ska det tillsättas en ny utredning om detta. Det tror jag är klokt och bra. Det gäller att få en klok inriktning på vad man ska undersöka. Det nuvarande systemet trädde i kraft ungefär 1995. Det har varit lite justeringar fram och tillbaka. Det har sitt upphov i en socialdemokratisk promemoria skriven av . Det är inte många som har den kvar. Jag har den, och den är grön till omslaget. När det gäller kostnadsutjämningen tror jag att det i grund och botten finns en stor enighet. Var man än bor i vårt land ska man ha ungefär samma sociala rättigheter och förmåner. Det är väldigt viktigt. Därför måste vi ha en kostnadsutjämning som anknyter till de verkliga kostnaderna. När det gäller inkomstutjämningen är den mer kontroversiell. Personligen anser jag och det har jag sagt tidigare från denna talarstol att det är fel att man inkomstutjämnar mellan kommuner utan det borde man göra mellan individer. Det kan man diskutera. Man måste fundera så att man inte får en hämmande effekt med det nuvarande systemet. Jag ska säga en allra sista sak. Jag vill ta upp det som sade om kollektivtrafiken i . Det är väldigt många som är irriterade på den, och jag är det också. Jag ser fram emot att vi får väldigt många nya vägar. Jag har också blivit stående väldigt . Jag har löst det på mitt sätt. Jag åker inte längre bil och flyg. Jag tror att det är väldigt bra för miljön. Jag använder tunnelbana, pendeltåg och cykel. Det tycker alla såvitt jag vet är bra, utom i . 48 (): Kommuner och Landsting rapporterade så sent som att vad vi har just nu är den största ökningen av sysselsättningen i modern tid. Alliansens så här långt mycket framgångsrika kamp mot utanförskapet och massarbetslösheten har inte bara gynnat dem som själva kommer bort från utanförskapet utan den har i allra högsta grad också gynnat den kommunala sektorn. Vi hörde tidigare att det är 13 miljarder i överskott i kommunsektorn, och av de miljarderna är åtta från kommunerna och fem från landstingen. När vi ser de stora överskotten är det väldigt lätt att glömma bort att arbetet för en stabil och hållbar ekonomisk utveckling i kommunsektorn bara har börjat. De utmaningar som finns är många och stora. För oss kristdemokrater är det en självklarhet att samhället byggs underifrån. Det är i den lilla, nära gemenskapen som samhällsbyggandet börjar. Det är i familjen. Det är i trygga familjer som vi får chans att växa upp som trygga barn till att bli trygga vuxna. Men familjen finns också i ett sammanhang. Familjen behöver finnas i en större gemenskap. Det civila samhällets roll kan inte nog betonas. Det handlar om grannskapets olika sammanslutningar, idrottsklubbar, föräldranätverk, naturvårdsförening och fackförening. Alla har de sitt betämda mål och sitt bestämda syfte. De har en roll att fylla i samhällsbyggandet. Det är i de regionala, lokala och nationella politiska församlingarna som vi fortsätter på det bygget. Självklart har vi också de internationella politiska organisationerna, EU och FN. Det viktiga är att varje nivå finner sin roll och tar sig an de uppgifter de har att lösa. Varje nivå har också ett ansvar att stödja de underliggande nivåerna och att inte lägga sig i det de inte bör lägga sig i. Vi brukar kalla det, med det enkelt uttryckta ordet, subsidiaritetsprincipen. Med vårt sätt att se på att samhället ska byggas underifrån är det en självklarhet att beslutet om barnens dagliga tillvaro ska fattas av föräldrarna och ingen annan. Det är väldigt glädjande att vi nu har möjlighet att återigen ge den beslutsmakten tillbaka till föräldrarna. Särskilt glädjande är dagens besked från Kommuner och Landsting att en fjärdedel av landets kommuner redan har fattat beslut om vårdnadsbidraget. Det har skett trots att bläcket för de slutliga detaljerna knappt ens har hunnit torka. På samma sätt som vi vill ge förtroendet tillbaka till föräldrarna att styra över den egna vardagen är det viktigt att vi ger kommunerna förtroendet att styra över de kommunala vardagsbekymren och vardagsfrågorna. Vi i har en viktig roll att bevaka upprätthållandet av den kommunala självstyrelsen. En logisk konsekvens av det här är att regering och riksdag har till uppgift att skapa en ekonomiskt stabil grund för den kommunala och regionala självstyrelsen. Legitima och stabila skattebaser är en grundförutsättning som krävs för att den kommunala sektorn ska kunna leva upp till sin roll. Det är en förutsättning för att varje medborgare ska kunna ta del av välfärdssamhällets grundläggande syften: att vi ska känna trygghet i att skicka våra barn till en lärande skola, att vi kan ge våra äldre en värdig äldreomsorg, att alla som behöver vård också har tillgång till en bra vård och att vi har en infrastruktur som ger förutsättningar för livskraft i hela landet. Det är också mot den här bakgrunden vi kristdemokrater har tyckt att det har varit viktigt att avskaffa den statliga fastighetsskatten och i stället införa en fastighetsrelaterad avgift. Vi har nått långt, men det ska erkännas att vi inte har nått ända fram. Juridiskt sett blev det som ni vet inte en avgift utan en skatt. Jag vill ändå lyfta fram det som också påpekade tidigare: Det här öppnar en möjlighet för kommunerna att genom en väl avvägd och klok planering för sin nybyggnation efter kvittning mellan avgift och statsbidrag förstärka sin ekonomi.