prot · GU09104 · 2007-05-10 00:00:00 — I vardagen ska dessa kunskaper föras nära forskningsfronten för såväl diagnos som behandling och uppföljningsstrategier. De anhöriga kan vara den drabbades make eller maka, dotter eller son, barnbarn, vänner eller bekanta och i vissa fall till och med föräldrar. Även här varierar behoven för kunskapsutveckling som kan leda till de mest ändamålsenliga stöd- och hjälpåtgärderna från samhällets sida. Jag skulle vilja be statsrådet att redogöra för lite mer om just fördelningen av dessa medel och ändamålsenligheten när man ser på de olika grupperna i spektrumet av demenssjukdomar när det gäller både de drabbade och deras anhöriga. Hur ser den nya regeringen på detta? 50 Statsrådet (): Jag vet inte om frågan om medlen avsåg stimulansmedlen eller pengarna till demens- och anhörigcentrumen. Stimulanspengarna kan man ansöka om via . De finns till alla kommuner och alla landsting. Här finns förbättringspotential inom demensvården. Man kan börja arbeta tillsammans i team. Man kan knyta nya professioner till demensvården. Det finns många olika sätt att utveckla detta. När det gäller demens- och anhörigcentrumen hoppas jag att det ska finnas många som är intresserade av att etablera den typen av verksamhet där det finns en fungerande äldreforskning eller ett stort intresse för en kunskapsbaserad utveckling på det här området. Jag är säker på att människor som arbetar inom äldreomsorgen kommer att få en förenklad vardag med praktisk vägledning i sin arbetssituation med hjälp av demenscentrumet och de stimulansmedel som står till förfogande. Det känns väldigt bra att vi har något rejält att kunna erbjuda av nytt kunskapsinhämtande för äldreomsorgen. Anhörigstödet i sjukvården och äldreomsorgen 51 (): Också jag har en fråga till vår äldre- och folkhälsominister . ägde Anhörigriksdag rum. fick man där besök av en ansvarig minister, nämligen . Det var en markering, men det räcker naturligtvis inte. Stödet till de anhöriga måste öka när det gäller allt från ekonomiska resurser till avlastning och ökade kunskaper. Anhöriga är vår tids hjältar. Utan anhöriga skulle svensk sjukvård säkert kollapsa. De anhöriga gör ett ovärderligt arbete, ofta i det tysta och helt utan ekonomisk ersättning. Faktum är att kommunerna inte ens är skyldiga att ge anhöriga stöd, utan de är endast rekommenderade att göra det. om äldrevården visar att anhörigstödet har minskat drastiskt trots att antalet platser på särskilda boenden har minskat. Den ekvationen går inte ihop. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att stärka de anhörigas roll inom svensk sjukvård och äldreomsorg? 52 Statsrådet (): Jag vill verkligen hålla med om de anhörigas viktiga roll i vården. Utan dem skulle säkert kollapsa. Det här är personer som naturligtvis av kärlek och omtanke utför sin syssla, men de måste också ha möjlighet att få råd, stöd och avlastning i sin viktiga uppgift för att orka i längden. Därför är det en del som fattas och en del som behöver göras. Det har funnits ett statligt anhörigstöd , och det har varit lite ryckighet i det där. har det inte funnits några pengar alls, och ibland har de kommit tillbaka. Anhörigcentrumet, där man ska samla kunskap och sprida ut den till anhöriga, tror jag blir en viktig del i att förbättra stödet till de anhöriga. Men vi vill göra en sak till och vi håller precis på att bereda och arbeta med den frågan nämligen skärpa lagstiftningen, så att det ska vara en skyldighet för kommunerna att ge anhöriga stöd. Det ska inte finnas någon grad av frivillighet i fråga om det. Det ska vara ett måste. Vi skriver på ett sådant förslag, och jag hoppas att det snart ska kunna skickas ut på remiss. 53 (): Tack så mycket för det svaret! Det var positivt, och det känns bra att det verkligen är ett seriöst arbete på gång. Frågan är hur mycket pengar det handlar om och om det finns tankar på större satsningar och åtgärder ännu längre fram. Vi vet ju att frågan om avlastning för anhöriga är oerhört viktig, och då handlar det faktiskt också om krass ekonomisk ersättning till fler anhöriga än dem som är berättigade till det. Förhoppningsvis är det här en process som bara är i sin linda . 54 Statsrådet (): Äldreomsorgen är ju i första hand ett kommunalt ansvar, och också råd, stöd och hjälp till anhörigvårdare är därmed i första hand ett kommunalt ansvar. Men vi har funnit det angeläget att fortsätta att ge ett statligt stöd också till utveckling av den här verksamheten, och det tror jag fortsatt kommer att behövas. Innevarande år har vi, om jag minns rätt, 127 miljoner jag tittar lite på finansministern; han verkar le igenkännande åt siffran. Jag tror att det är 127 miljoner avsatta för anhörigstöd till kommunerna. Och det är naturligtvis så att vi med den lagförändring som vi gör ser behovet av att fortsatt skjuta på. Det gäller kunskapsutvecklingen, hur det här ska kunna se ut. Det handlar om en metodutveckling, om bra arbetsmetoder inom varje socialtjänst för att man ska kunna ge ett bra stöd åt de anhöriga. De är i tjänst , . Det är en fantastisk insats som de gör. Och vi ska se till att det stöd och de råd och den hjälp och avlastning som de behöver för att orka fortsätta finns på plats med hjälp av kommunerna och med hjälp av de här insatserna, som vi nu gör. Satsning på förnybara bränslen 55 (): Vi i kammare är överens om att klimathotet är ett av de största problem och en av de största utmaningar som vi står inför. Detta är ett faktum. har regeringens utredare lämnat ett förslag om att vi behöver satsa mycket mer på biogas och på salixodling, alltså salix, även kallat energiskog, för att klara den här omställningen och minska utsläppen av fossila växthusgaser. Och han säger i sin utredning att jordbruksmarken är en större resurs som kan användas mycket mer. Utan att jag har full kunskap om det här känner jag nog ändå att det, när vi har jordbruksministern här, vore bra att få höra lite grann om vilka initiativ som jordbruksministern kan tänka sig på det här området för att satsa mer på biogas. Det finns redan kommuner , med flera som är på väg in i en satsning på biogas. Det är kloka småskaliga projekt som kan bli mycket större. Det vore intressant att höra av jordbruksministern vilka initiativ som finns där. 56 Jordbruksminister (): Jag fick utredningen, som omnämndes, under gårdagen. I den pekar man, som sagts i frågeställningen, på ett antal möjligheter att nyttja den svenska åkern för att hjälpa till i det klimatarbete som vi alla är angelägna om ska fortsätta och utvecklas. Den möjlighet som det pekas på i utredningen är att vi kan öka produktionen från 1 à 1 upp till kanske , som då kommer från den svenska åkern. Det är alltså ungefär en tjugodubbling av vad vi tar ut från den svenska åkern. Det kommer att innebära många nya jobb, men det är också ett stort bidrag i klimatförändringsarbetet. 57 (): Jag börjar med att tacka för svaret. I utredningen finns det, såvitt jag förstår, tankar om att man i ett startskede behöver gå in med en stimulans från staten, så att säga, någon form av stöd för att få i gång verksamheten. Och det har vi ju sett tidigare när det gällde framställandet av etanol, till exempel. Men det här stödet skulle då pågå , om jag minns rätt. Den tanken presenterades i utredningen. Då har jag en fråga. Det är kanske svårt för ministern att svara på den. Men vi pratar gärna om att vi vill att det ska vara en självbärande verksamhet. Vi vill kunna se de gröna näringarna som miljöteknikföretag som också fungerar i en marknadsekonomi. Finns det några tankar kring detta, spontant? Det vill jag gärna ha ett svar på. 58 Jordbruksminister (): Utredningens allmänna inställning är ju att produktion av förnybara bränslen från den svenska åkern ska ske på marknadens villkor och ingenting annat. Däremot pekas det i utredningen på behovet av initiala stöd. Hur vi ska åtgärda det förslaget ber jag att få återkomma till efter den remissbehandling som vidtar. Vi måste ju granska och titta vidare på de förslag som finns i den här utredningen, men jag vill gärna framhålla att vi har möjligheten i den svenska åkern. Effektiv användning av bioenergi 59 (): Jag vill också ställa en fråga kring samma tema som den tidigare frågeställaren. Det handlar om den utredning som presenterades . Jag vill fråga jordbruksministern vilken koppling som kommer att ske till arbete och det klimatarbete som vi nu står inför. Jag vill också fråga hur ministern tänker arbeta vidare för att säkerställa att den bioenergi som tas fram verkligen kommer att användas på det mest effektiva sättet. 60 Jordbruksminister (): I kommer alldeles säkert frågeställningar som hur vi ska öka inblandningen av förnybara bränslen i våra drivmedel att bli stora frågeställningar. Här pekar vi alltså på en möjlighet som vi har att få fram det som vi måste ha fram för att kunna öka den inblandning som är alldeles för liten i våra drivmedel till våra fordon. Vi har en möjlighet som jag tycker att vi ska ta vara på. Och för att vi ska kunna ta vara på den möjligheten fordras det vissa insatser, som jag belyste något i den förra frågeställningen. Hur vi ska säkerställa det här kan jag självklart inte svara på . Men min grundläggande inställning är att vi, i den delen, ska följa vad som framgår av utredningen, nämligen att marknadskrafterna måste sköta det här själva. Det brukar bli bäst så i en marknadsekonomi. 61 (): Jag tror att det är väldigt viktigt att vi har en bredd i det här synsättet, så att vi inte fokuserar enbart på drivmedel. Här finns nämligen en hel uppsjö av nya innovativa lösningar med elhybrider, vätgas och sådant . Men om vi ska få en energieffektivitet får vi inte glömma värmekraftverk och industrins behov. Här är det, som det ser ut , det mest effektiva. Det är viktigt att jordbruksministern har med det i sitt arbete framgent. 62 Jordbruksminister (): Alldeles självklart är jag med inte minst min kommunala bakgrund medveten om att vi har olika förutsättningar i vårt land och därmed olika behov. På en plats är det en typ av gröda som möjligen kan användas och användas i ett värmeverk. I ett annat samhälle är det kanske möjligt att etablera kraftvärmeverk så att vi också kan få fram energi i form av elenergi från det som vi har som insatsprodukt. I ett tredje samhälle är det kanske så att vi ska satsa på biogas och på så sätt utvinna energi från det som vi på olika sätt lämnar ifrån oss i vår verksamhet. Hur detta ska ske måste vi närmare studera, men min grundläggande inställning är att det måste ske utifrån marknadsekonomiska förutsättningar. Sådant går inte att planera fram i alltför stor utsträckning. 63 (): Min fråga är allmänpolitisk, och jag ställer den alltså till . kom nya siffror från Ams som visar att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas positivt och att arbetslösheten sjunker, något som givetvis är väldigt glädjande. Men det bekymmersamma är att högkonjunkturen inte kommer alla till del. Vi ser tydligt att det går väldigt trögt för dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. Jag tänker främst på regeringens stora sorgebarn, de långtidsarbetslösa ungdomarna. Här är utvecklingen inte positiv tvärtom. Gruppen långtidsarbetslösa ungdomar i åldern har ökat från 2 200 till 9 900 , trots brinnande högkonjunktur. Särskilt svårt har ungdomar som saknar gymnasieutbildning eller annan adekvat utbildning att få fäste på arbetsmarknaden. Min fråga till finansminister är därför: Vilka insatser tänker regeringen vidta för att de långtidsarbetslösa ungdomarna ska få bättre förutsättningar och bli bättre rustade för att ta de jobb som finns? 64 Finansminister (): ställer en viktig fråga om ungdomsarbetslösheten. är ett av de länder i som har störst problem på detta område. Under den förra mandatperioden fördubblades i praktiken ungdomsarbetslösheten, och det är en utveckling som är mycket alarmerande. I många andra länder har man haft en utveckling där ungdomsarbetslösheten är lägre än bland vuxna. I är det precis tvärtom. Den är mer än dubbelt så hög. Det här är naturligtvis en del av det massarbetslöshetsarv som den tidigare regeringen lämnade efter sig. Vi i regeringen har lagt fram ett mycket offensivt paket när det gäller ungdomsarbetslösheten. Danskarna har en situation där ungdomsarbetslösheten ligger väsentligt lägre än i , och regeringen har följt den utvecklingen noga. Vi föreslår en lång rad åtgärder: bland annat minskad arbetsgivaravgift för dem , en uppstramning av arbetslöshetsförsäkringen, införande av en jobbgaranti och introduktion av ett lärlingssystem. Jag är övertygad om att alla dessa åtgärder kommer att leda till att även , precis som och en lång rad andra länder, gradvis pressar tillbaka ungdomsarbetslösheten. Regeringen står alltså för ett brett program för lägre ungdomsarbetslöshet. 65 (): Jag vet inte riktigt vad jag ska säga om det svaret. börjar med att konstatera hur utvecklingen var under den förra mandatperioden. Det är ganska ointressant nu när det är och hans regering som har ansvar för dessa frågor. Sanningen är att siffrorna tills nu har mer än fördubblats. Det är 200 procents ökning och mer därtill. Det blir ingen ljusning med den politik regeringen för. refererar också till och det danska exemplet. Det som är mest tydligt där är att det som man väldigt aktivt gör för den här gruppen är att satsa på arbetsmarknadsutbildningar och olika sätt att rusta de ungdomar som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är precis sådana åtgärder som den här regeringen helt och hållet har plockat bort. Man ersätter dem med en ungdomsgaranti, men innehållet i den är ju även för dem som ska jobba med frågorna fortfarande okänt, och den träder inte i kraft förrän . Frågan är egentligen denna: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att lösa problemet, om man är överens om att den största bristen är att ungdomar inte har adekvat eller tillräcklig utbildning? 66 Finansminister (): ska vi kanske ändå inte glömma bort den förra mandatperioden, för det var en mycket remarkabel utveckling. Vi har i haft ett långvarigt mönster av en något högre arbetslöshet bland unga jämfört med bland vuxna. Men under den förra mandatperioden fördubblades ungdomsarbetslösheten. Den gick ifrån att ha legat strax över vuxnas arbetslöshet till att ligga bland de högsta i . Det finns länder till exempel , och som ligger lika högt, men det finns ett mycket stort antal länder som ligger väsentligt bättre till än . Det kan vi inte glömma bort, eftersom det är det arv som vi har att hantera. Vi hade en konferens med , där den danske forskaren diskuterade den danska utvecklingen och en brittisk forskare den engelska utvecklingen. Slående är att de åtgärder som man lyfter fram som de mest effektiva är exakt de som regeringen föreslår i sitt ungdomspaket. Det handlar om att minska de sociala avgifterna, det handlar om att införa en jobb- och utvecklingsgaranti även om vi är lite mer ambitiösa än engelsmän och danskar eftersom vi väljer i stället och det handlar om något stramare arbetslöshetsförsäkring. Vi kommer förmodligen inte att kunna lösa alla de problem som Socialdemokraterna ställde till med, men jag tror att vi kommer att vara på god väg att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten . 67 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till EU-minister . Det gäller diskussionen om EU:s framtidsfrågor och demokratin. I går firades , EU:s nationaldag, och frågan om hur EU:s ledare tänker lösa frågan om en ny blir alltmer aktuell. har den nyvalde franske presidenten sagt att någon folkomröstning om ett omförhandlat EU-fördragsförslag inte är aktuell där. Tyvärr smälter han väl in i en bild av ledare som verkar gå in för att undvika folkomröstningar i EU-länderna till vilket pris som helst. Det gäller att hålla folkviljan utanför. Det är den bild som växer fram. visar en opinionsundersökning att av den svenska befolkningen vill ha en folkomröstning om ett nytt fördrag. Eftersom ansvariga politiker brukar tala väl om öppenhet och behov av dialog om dessa frågor skulle jag vilja fråga : Känner du inte en oro över att den alltmer slutna processen, där EU:s ledare tydligt visar att man vill förhandla fram ett nytt fördrag i princip bakom lyckta dörrar utan att låta EU:s medborgare få en möjlighet att ta ställning via nationella folkomröstningar, helt enkelt riskerar att urholka EU:s demokratiska legitimitet? 68 Statsrådet (): Tack så mycket för frågan! Ja, vi firade i går , och det var glädjande att vi kunde göra det ungefär som det presenterades opinionsundersökningar som visar att stödet för medlemskap i är högre . Det ökar även bland väljare. har precis valt till president. Han har i sin valkampanj varit väldigt tydlig med hur han ser på just folkomröstningsfrågan när det gäller fördraget. Jag tror inte att det är någon hemlighet för fransmännen att han inte ville ha en folkomröstning. De valde honom med majoritet, och det ankommer inte på oss att recensera det valet. Jag känner naturligtvis alltid en oro över bristande legitimitet i EU. Det är vårt ansvar att göra det. Jag tror inte att den oron stillas genom att vi på olika sätt talar om för länder hur de ska ratificera fördraget. Det får varje land bestämma självt. Jag tycker inte att det är en EU-fråga. För svensk del har vi sagt att vi kommer att föra dialog med i så stor utsträckning som det någonsin är möjligt, och det gör vi också. Vi hade möte med det sammansatta utskottet i går för att redovisa processen. Men vi kommer inte att förelägga det förslaget för folkomröstning. 69 (): Den bild som växer fram är ju inte bara att det finns ett motstånd mot en folkomröstning i från utan också att fördraget förhandlas fram i en väldigt sluten process, till stor del bakom lyckta dörrar. Det är inte bra. Visst ökar stödet för EU i , men det finns alltjämt ett starkt motstånd. Det finns också ett stort tryck på att anordna folkomröstningar i dessa frågor. Vi vet också av erfarenhet att när det utlyses folkomröstningar om EU-relaterade frågor vaknar också engagemanget. Då sjuder av debatt, man söker information och man går till valurnorna. har dessa folkomröstningar kommit till först efter ett starkt, hårt och långvarigt opinionstryck från en stor del av det svenska folket. Det är ingen bra ordning att folkomröstningar kommer till först när påtryckningarna blir så starka att man inte klarar att hålla sig undan från regeringshåll. Därför skulle jag vilja fråga: Vad är det som ska till för att ska ompröva sitt hårdnackade motstånd mot en folkomröstning? 70 Statsrådet (): Jag är inte motståndare till folkomröstningar generellt. Jag tycker att de två om EU som vi har haft har varit bra på det sättet att de har haft en mobiliserande effekt, precis som säger. Men jag tycker att man ska använda folkomröstningsinstrumentet med varsamhet, det vill säga när det är klara frågor man kan ta ställning till och när det finns en bred majoritet i riksdag som tycker att man ska ha folkomröstning. Det är riksdag som beslutar om detta. Här finns det en majoritet för att inte ha folkomröstning. Vi försöker se till att de samtal som förs om fördraget förhandlingar är det ju inte ännu, kanske börjar förhandlingsrundan i samband med toppmötet förs så öppet som möjligt tillsammans med och i olika offentliga sammanhang så gott det går. Vi kommer naturligtvis att fortsätta med den linjen och vara så tydliga med det som möjligt med förhoppningen att detta ska kunna antas i bred förankring i och att vi ska kunna få till stånd en bättre ordning för beslut, insyn och demokrati i hela EU-apparaten. Finansiering av avskaffandet av förmögenhetsskatten 71 (): Den borgerliga regeringen har ju bestämt sig för att avskaffa förmögenhetsskatten. Det görs utan att den förändringen finansieras. Därmed bryter mot det löfte som gavs i valrörelsen om att skattesänkningar skulle finansieras. Alla normala inkomsttagare har själva fått betala för sina skattesänkningar genom höjda avgifter till exempel till a-kassan, genom nya skatter som till exempel den på trafikförsäkringen eller genom försämrad trygghet och sänkta ersättningsnivåer. Men när de rikaste svenskarna ska få hundratusentals eller till och med i sänkt skatt per person det är faktiskt 200 svenskar som får en så stor skattesänkning behöver det inte finansieras. Jag undrar vad finansministern vill göra åt den här orättvisa politiken. 72 Finansminister (): Jag delar naturligtvis oro för att man har stora klyftor i . Det är tyvärr resultatet av ett långt socialdemokratiskt maktinnehav och även en aktiv socialdemokratisk politik. Inte minst det faktum att man tog bort arvs- och gåvoskatten hade ju effekter som påverkade fördelningen på precis samma sätt som när vi nu vidtar åtgärder som gäller förmögenhetsskatten. Det är viktigt att komma ihåg det här, därför att det blir ett litet problem med den socialdemokratiska retoriken om man inte kommer ihåg varför åtgärderna vidtas. Arvs- och gåvoskatten togs bort för att gynna företagsamhet i . Förmögenhetsskatten tas bort för att gynna företagsamhet i . Arvs- och gåvoskatten togs bort därför att det undergrävde skattemoralen att man kunde välja att betala den. Förmögenhetsskatten tas bort därför att det undergräver skattemoralen att man kan välja att betala den. Det är samma typ av logik. Det ska naturligtvis också erinras om att vi har mycket stora överskott. Vi ser fram emot de största överskotten i de offentliga finanserna. Då är det en ansvarsfull finanspolitik vi för. 73 (): Finansministern kan ju glädja sig åt att han har fått överta väldigt stora överskott i de offentliga finanserna, som han nu uppenbarligen använder till olika former av ofinansierade skattesänkningar. Det är noterbart att som man tar bort skatten för dem som är allra rikast, sänker den med 200 svenskar får eller mer i sänkt skatt tycker man att det är nödvändigt att försämra ålderspensionen för dem som är förtidspensionerade . Man skapar alltså en ny grupp fattigpensionärer. Det måste man göra för att föra en ansvarfull statsfinansiell politik. Men man tycker att man ofinansierat kan sänka skatterna för dem som är allra rikast i . Det är inte undra på att finansministern har problem med opinionen. Men man kanske inte ska skylla på finansministern, för han har gjort klart att han egentligen vill ha finansierade skattesänkningar. I det här fallet är han vederbörligen överkörd av partiledarna i de borgerliga partierna. 74 Finansminister (): Låt oss bara minnas att Socialdemokraterna har genomfört ofinansierade skattesänkningar på 230240 miljarder. Det rör sig om 6070 miljarder i kompensation för egenavgifter. Det handlar om ett antal miljarder i avskaffad arvs- och gåvoskatt. Det handlar, som vi minns från valrörelsen, om mycket stora skattesänkningar, inte minst för personer med betydande inkomster. Vi har sänkt skatten med betydande belopp. Den största skattesänkningen är jobbavdraget för låg- och medelinkomsttagare. Det är en skattesänkning som Socialdemokraterna angrep därför att den var ofinansierad. Det var den definitivt inte eftersom den är väl förenlig med de överskottsmål vi har. Det är så här vi kommer att bedriva vår politik. Vi prioriterar det som ger jobb, oavsett om det är jobbavdrag eller förmögenhetsskatt. Vi finansierar det på ett ansvarsfullt sätt så att vi upprätthåller ett gott sparande i den offentliga sektorn, därför att målet är jobb, därför att det är jobben som tar hand om fördelningen och det är genom att minska arbetslösheten vi bygger ett samhälle där alla får plats. 75 (): Jag skulle vilja rikta min fråga till försvarsminister . Utförsäljningen av Sonera har inte föregåtts av någon grundlig analys och konsekvensbeskrivning. Detta är mycket olyckligt då det får konsekvenser som är viktiga att vara medveten om innan man springer åstad. Försvarsmakten däremot har uppmärksammat regeringen på mycket allvarliga kommunikationsproblem som kan uppstå vid en kris som till exempel stormen .