prot · GU0996 · 2007-04-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:457 Till Interpellation 2006/07:457 Sommarjobb av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det inte gått att hitta ett datum tidigare som passar både statsrådet och interpellanten. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellation 2006/07:425 om stärkt utbildning och kunskapsläge i miljö- och hälsoskydd inom insatsförsvaret 1 Försvarsminister (): har ställt ett antal frågor till mig. 1.Hur avser försvarsministern att säkerställa att de efterfrågade systemen för miljöskydd är införda för att kunna nyttjas i EU battle groups 2008? 2.Hur avser försvarsministern att säkerställa att nödvändiga miljöutbildningar genomförs så att svenska officerare och soldater kan leva upp till de nya krav på miljökompetens som krävs vid internationella insatser i FN:s regi? 3.Hur avser försvarsministern att försäkra sig om att soldaterna i insatsstyrkan på ett professionellt sätt skyddas mot de hot som utgörs av andra ämnen än traditionella NBC-stridsmedel vid internationella insatser? 4.Hur avser försvarsministern att säkerställa att soldater som utsätts för exponering får detta dokumenterat? 5.Hur avser försvarsministern att uppföljningen av soldatens hälsosituation efter hemkomsten ska ske för att upptäcka och förhindra långsiktiga hälsoeffekter? Jag tänker besvara frågorna i tur och ordning. För det första har Försvarsmakten i regleringsbrevet fått i uppdrag att utarbeta metoder för att säkerställa att miljöskydd ur ett hållbarhetsperspektiv beaktas vid internationella övningar och insatser. Ett sådant system ska vara infört . Inom Försvarsmakten pågår arbeten inför den nordiska stridsgruppen, NBG, bland annat inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Jag har ingen anledning att tvivla på att myndigheten kommer att införa det efterfrågade systemet inom den givna tidsramen. För det andra sker miljöutbildning redan inom ramen för de värnpliktigas grundutbildning vid respektive förband. Vidare ges allmän och grundläggande miljöutbildning till all personal i Försvarsmakten. Överbefälhavaren är som chef för ansvarig för att den personal som deltar i internationell verksamhet har fått den utbildning som behövs. Det avser naturligtvis också frågor om miljön. När det gäller frågorna 3, 4 och 5 vill jag säga att landsspecifika undersökningar kring miljöfaktorer görs före en internationell insats just för att förebygga att svensk personal utsätts för onödiga hälsorisker. Detta system utvecklas kontinuerligt för att förbättra metoder och riskvärderingar. Miljö- och hälsoskyddsinspektör finns i anslutning till större internationella insatser. Vid behov görs också kontroller under själva insatstiden. Vidare finns läkare på varje internationell mission och kommer även att finnas inom ramen för den nordiska stridsgruppen. För att kunna följa upp personalens hälsosituation tas blodprover före internationell tjänstgöring. Vid hemkomsten finns möjlighet att träffa en läkare om den enskilde önskar det eller om det finns någon konkret anledning. Försvarsmakten har också enligt lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten ett rehabiliteringsansvar för den som skadats under tjänstgöring i utlandsstyrkan. Försvarsmaktens ansvar gäller , men kan utsträckas till om det finns särskilda skäl. Mot denna bakgrund anser jag att ytterligare åtgärder inte är nödvändiga. 2 (): Herr talman och herr statsråd! Jag vill först tacka ministern för svaret på min interpellation om miljöutbildning och kunskapsläge inom insatsförsvaret. De frågor som jag har riktat till ministern berör väsentligen två aspekter. Den ena är ministerns egen roll som pådrivare och uppföljare inom de fem punkter som jag har listat. Bakgrunden är den som anges i interpellationen, nämligen de nya hot och utmaningar som den svenska insatsstyrkan kan förväntas möta när den deltar i internationellt samarbete i EU battle groups . Den andra är omsorgen om de enskilda soldaterna i insatsstyrkan och deras hälsosituation. Jag inser att det kan vara svårt att på papperet, det vill säga i ministerns svar, skriva ned hur försvarsministern tänker agera. Men jag konstaterar att ministerns svar inte innehåller några konkreta besked om vad ministern tänker göra för att tillgodose de behov som uppkommit. I interpellationen nämnde jag de två Nato- respektive FN-initiativ som är på gång, där man både beskriver de nya hoten och de förväntningar och kunskapskrav som ställs på personalen. Mina explicita frågor gällde därför hur ministern ska agera för att säkerställa skyddet mot de nya klimat- och miljöhot som är i fokus och som diskuteras internationellt. Det svar jag har fått hänvisar bland annat till regleringsbrev för Försvarsmakten. Det är det brev som jag själv refererar till i fråga 1. Men svaret konkretiserar inte hur ministern tänker säkerställa systemet så att miljöskydd kommer till stånd inom den mycket korta tid som står till buds. Jag hade i stället förväntat mig att få konkreta svar på frågan, till exempel hur långt man har kommit med arbetet inom Försvarsmakten. Är det möjligt att åstadkomma något substantiellt ? Tiden går fort. Vilka förväntningar har ministern och regeringen på Försvarsmakten? Slutligen: Vilka resurser finns till Försvarsmaktens förfogande för att möta de nya klimat- och miljöhoten? Utmaningarna är mycket stora. De tidigare nämnda Nato- och FN-initiativen innehåller långa listor på problem som behöver åtgärdas: vikten av miljö- och klimatutbildning på alla nivåer, vikten av ledarskap och rekommendationer om att alla FN-operationer ska integrera miljöfrågorna i sin planering och i sina handlingar. Försvarsministerns svar på min andra fråga i interpellationen, som gäller de nya krav på miljöutbildning som reses i omvärlden, är att personalen redan får den miljöutbildning som behövs. Därför vill jag fråga om ministern menar att försvarsmakt ligger före övriga länder inom EU och FN vad gäller de nya hot som dyker upp i spåren av den tekniska utvecklingen, utvecklingen av nya kemiska och biologiska ämnen, spridningen av nya bakterier, radioaktiva ämnen från kärnenergianläggningar samt de samlade effekterna av klimatpåverkan innebärande jorderosion, vattenföroreningar med mera. Det skulle vara intressant att höra ministerns syn på detta. I svaret på frågorna 35, rörande hälsoskyddet av soldaterna i insatsstyrkan, uppger ministern att landsspecifika miljöundersökningar görs för att förebygga hälsorisker. Min fråga är nu om klimatdimensionen beaktas i dessa undersökningar. Fråga 4, om dokumentationen av en enskild soldats exponering, får ingen kommentar alls. Men av svaret på fråga 5, om uppföljning av personalens hälsosituation efter hemkomsten, får man uppfattningen att någon sådan uppföljning inte sker såvida inte den enskilde önskar det eller om det finns en särskild anledning. Försvarsmakten har ansvar för rehabilitering under tre eller eventuellt enligt lag. De problem som den enskilde råkar ut för kan emellertid sträcka sig och kanske visar sig först . Detta gäller till exempel påverkan av joniserande strålning och vissa kemiska ämnen. Även svåra psykiska trauman, till exempel posttraumatisk stress, begränsas oftast inte till varaktighet. Innebär ministerns svar att en hemvändande soldat blir lämnad i sticket av Försvarsmakten? Vet det svenska folket om detta när deras ungdomar tar tjänst i EU battle groups? Min egen uppfattning är att försvaret har en nyckelroll vad gäller skydd av både miljö och enskilda personer, och det är en stor utmaning att utveckla nya miljösystemlösningar. Jag vill bara påpeka varför jag måste vara tuff med de . De är lagstiftade, och jag har därför i spelrum. gäller skarpt i interpellationer. 4 Försvarsminister (): Vi måste hålla isär vad som är försvarsministerns och regeringens uppgift å ena sidan och vad som är myndigheternas, i det här fallet Försvarsmaktens, uppgift å den andra sidan. Det är bra att tar upp hela miljöproblemet. Jag bejakar absolut vad säger om Försvarsmaktens ansvar på miljöområdet. Men när jag i interpellationssvaret sade att jag inte bedömer att några ytterligare åtgärder är nödvändiga innebär det inte att allt är bra och ingenting mer ska göras. Det innebär att jag inte förutser några regeringsbeslut som har bäring på detta därför att vi har givit de uppdrag vi anser vara motiverade till Försvarsmakten. handlar det om myndighetens myndighetsutövning. Då bör jag vara lite försiktig med att lyfta på telefonluren och tala om för ÖB vad ÖB ska göra. Då hamnar jag snart i . Det gör jag säkert ändå, men jag vill i det längsta undvika det. Jag har också indirekt signalerat att jag ser allvarligt på Försvarsmaktens ansvar för personalen både före en insats och efter en insats. Jag har antytt att jag räknar med att tillsätta en utredning för att förbättra omhändertagandet av soldaterna när de kommer hem igen från ett internationellt uppdrag. Jag tror att jag befinner mig långt ifrån det undrade på slutet i sitt inlägg, nämligen om min inställning är att vi ska lämna hemvändande skadade soldater i sticket. Nej, vi ska inte lämna dem i sticket utan vi ska se till att förbättra det institutionella omhändertagandet av dem som kommer hem efter internationella uppdrag. Huruvida försvarsmakt ligger före övriga länder inom EU och FN vad gäller de nya hot som dyker upp i spåren av den tekniska utvecklingen vet jag ärligt talat inte. Jag tror att vi inom vissa sektorer ligger väldigt långt framme. Vi har en forskning i framkant till exempel vid FOI, , men det är klart att det finns mycket kompetens också på andra håll. Vi satsar på miljöutbildning på bredden i Försvarsmakten. Försvarsmakten har också ett ledningsansvar för myndigheterna på försvarsområdet. Det har tagits fram ett försvarssektorns miljökörkort med både en övningsdel och en uppslagsdel. Jag vill nog hävda att Försvarsmakten arbetar aktivt med frågorna. Sedan kan jag lätt hålla med om att det naturligtvis är som återstår fram till då den nordiska stridsgruppen, NBG, ska stå i beredskap. Men miljöaspekterna och miljötänkandet är integrerade även i det arbetet. Ett uttryck för det är att det kommer att finnas en särskild miljörådgivare, environmental adviser, vid det operationshögkvarter som finns utanför . Det är ett uttryck för hur man integrerar miljöaspekterna i förbandets verksamhet för att säkerställa att de finns med. Inför en mission producerar Försvarsmakten landrapporter. Man kommer att ta prover före och under en insats efter de behov som man identifierar. Med viss automatik kommer det att ske provtagning också hos personalen, till exempel blodprovstagning före det att man skickas ut och efter det att man kommer hem. Men de miljöer där den nordiska stridsgruppen kan tänkas sättas in är varierande och följaktligen måste den provtagningen anpassas efter varje mission. 5 (): Det var roligt att höra ministerns utläggning om det förbättrade omhändertagandet av soldaterna. Då kan vi känna oss trygga. Det gäller också miljöarbetet. Jag vill uppmana organisationen att skriva lite mer om miljön i regleringsbreven. Det står lite i regleringsbrevet till Försvarsmakten. Där nämns det vid något enstaka tillfälle. Men gender nämns överallt. Det skulle kunna vara lika framträdande att beakta miljöaspekterna som jämställdheten. Men det är för framtiden. Det är roligt att höra att det kommer att finnas en särskild miljörådgivare som svarar för integrationen och också för forskningen vid FOI. Det är ett framstående institut. Jag har förstått att de på vissa områden har en internationell genomslagskraft. Men de nya miljöhoten dyker upp snabbt. Det kommer att bli stora omvälvningar i vissa samhällen. Vilken beredskap finns då? Jag vill hänvisa till den sida som gäller Försvarsmaktens uppgifter och förmåga. Här finns flera mål som berörs av miljöarbetet. Det framgår inte klart, men jag hoppas att det kommer in i nästa version. 6 Försvarsminister (): Vi ska fortsätta att bevaka frågorna. Vi ska väl också komma ihåg att Försvarsmakten ska kunna slåss vid sidan om att hantera miljöaspekterna och genderaspekterna. Jag vill ändå varna för att det lätt blir så att regleringsbreven blir ett uttryck för det politiskt korrekta och att de fylls med saker som är högsta mode för dagen. Det får man vara lite uppmärksam på. Därmed vill jag inte på något sätt bagatellisera vare sig genderaspekterna eller miljöaspekterna. Det är klart att vi när vi arbetar med regleringsbreven och instruktionerna till myndigheterna kontinuerligt får se till att innehållet är relevant och bidrar till att föra arbetet framåt. Det är, precis som tog upp i sin interpellation, nämligen ett mycket viktigt arbete. 7 (): Jag har bara en kort kommentar om regleringsbreven. Visst kan man säga att de ofta är politiskt korrekta. Men kan vi tänka på att det ofta är de och vissa instruktioner som allmänheten har tillgång till via nätet. Därför är det inte helt oväsentligt vilken betoning som framkommer där. Det äger också rum en ägardialog med de olika myndigheterna som ministern eller statssekreteraren är inblandad i, en mål- och resultatdialog. Där finns möjlighet att följa upp. Då kanske vi kan återkomma med frågor till ministern om vad som utspelas under ägardialogerna. Jag har en känsla av att händelseförloppet kommer att gå ganska snabbt när det gäller klimatarbetet internationellt . Därmed tackar jag för mig och önskar lycka till. 8 Försvarsminister (): Jag beklagar möjligen de arma medborgare som på sin fritid sitter och läser Försvarsmaktens och andra myndigheters regleringsbrev. Den här typen av interpellationsdebatter är ett bättre sätt att föra ut frågorna till allmänheten. innebörd är förstås att styra in myndigheternas arbete åt rätt håll. Jag ska ta med mig interpellantens synpunkter och se till att också miljöfrågorna beaktas i den mål- och resultatdialog som stundar mellan departementet och de berörda myndigheterna. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:426 om strategiska möjligheter för att minska klimatpåverkan och andra miljöskador inom försvaret 9 Försvarsminister (): har frågat mig 1.vilka åtgärder jag avser att vidta för att miljö- och klimatdimensionerna förs in i perspektivplaneringen och därmed utgör underlag för utformningen av det framtida försvaret, 2.vilka åtgärder jag avser att vidta för att miljökrav i ett hållbarhetsperspektiv förs in i materielförsörjningsstrategin med syfte att minska klimatpåverkan från framtidens försvarsmateriel och 3.vilka åtgärder jag avser att vidta för att miljökurser förs in i officersutbildningen och därmed ger försvarets framtida ledare en aktuell kunskapsbas i miljöledning. Jag vill inleda med att påpeka att Försvarsmakten redan enligt sin myndighetsinstruktion har ett betydande miljöansvar. Myndigheten ska ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fred. Försvarsmakten har också ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet inom det militära försvaret. Försvarsmakten ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till de övriga myndigheterna inom försvarssektorn. Syftet med perspektivplaneringen är att utifrån framtida, tänkbara konflikttyper ta fram alternativa försvarsmaktsstrukturer med olika operativ förmåga. Strukturerna ska med olika ambition kunna hantera ett antal skilda konflikttyper. Miljö- och klimatdimensionerna aktualiseras först när strukturerna ska konkretiseras. Redan den förra regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att fördjupa och konkretisera arbetet med strategiska miljöbedömningar i planerings- och beslutsprocessen. Alliansregeringen har i regleringsbrevet begärt att Försvarsmakten i årsredovisningen ska redovisa hur detta arbete har utvecklats. Det är som svarar för anskaffningen av materiel för Försvarsmakten. Den dåvarande regeringen beslutade om riktlinjer för miljöanpassad försörjning av försvarsmateriel för Försvarsmakten och . därefter hade dessa riktlinjer införts i myndigheternas arbete. beaktas miljöaspekter i materielanskaffningen. Den treåriga grundläggande officersutbildningen bedrivs i Försvarsmaktens regi huvudsakligen vid militärhögskolorna i och . fördes programansvaret för planering och utveckling av innehållet i utbildningen och målsättningen för utbildningen över från Försvarsmakten till Försvarshögskolan. överlämnade regeringen propositionen Högskoleutbildning av officerare m.m. (prop. 2006/07:64) till . Regeringen föreslår i propositionen att Försvarshögskolan ska inrättas som en högskola under högskolelagen . Ansvaret för att genomföra den treåriga grundläggande officersutbildningen ska enligt regeringens förslag föras över från Försvarsmakten till Försvarshögskolan. Generellt gäller att universitet och högskolor är fria att själva bestämma över innehållet i utbildningarna inom de ramar som anges i författningar och regleringsbrev. Den högre officersutbildningen det vill säga den ettåriga stabsutbildningen och det tvååriga chefsprogrammet genomförs redan av Försvarshögskolan. Utbildningen genomförs på uppdrag av Försvarsmakten, varför mål och innehåll fastställs av Försvarsmakten och Försvarshögskolan i samverkan. 10 (): Jag tackar för svaret på denna interpellation. vill jag säga att de frågor som jag har ställt egentligen har sin grund i att Försvarsmakten genom sin fasta organisation och långsiktiga planering har utomordentligt goda förutsättningar att ta itu med de framtida hoten mot världsfreden. Det gäller också de hot som kan orsakas av flyktingströmmar som uppkommer genom klimatpåverkan, till exempel översvämningar av vissa områden och extrem torka och vattenbrist i andra. Diskussioner om de nya hot som kan uppkomma genom klimatförändringarna äger rum i säkerhetsrådets regi, vilket har rapporterats i BBC. I en färsk brittisk rapport varnar man för de stora förändringar i livsvillkoren som kan komma redan under detta århundrade och som kan resultera i att 200 miljoner människor bringas på flykt. Man förutser då ökad risk för allvarliga konflikter om sinande naturresurser och livsutrymme. En utkommen rapport av elva pensionerade generaler i varnar för att just klimatförändringarna utgör ett allvarligt nationellt säkerhetshot mot , och de säger att dessa kan fungera som ett mångfaldigt stegrat hot i några av världens mest instabila områden. Det är mot denna bakgrund jag hade förväntat mig ett mer utförligt svar på frågan hur klimatperspektivet ska föras in i planering och utformning av vårt eget framtida försvar. Har jag tolkat ministerns svar på fråga 1 rätt, när han säger att detta kommer att redovisas först i Försvarsmaktens årsredovisning ? Är det inte möjligt att ministern redan nu kan ge några konkreta besked om vad som är på gång när det gäller klimatarbetet? En viktig del av försvarets verksamhet gäller framställning, användning, kvittblivning och återanvändning av materiel. , som har ansvar för detta, ger intryck av att vara den myndighet som har det mest synliga miljötänkandet inom försvaret. Dock saknar man även där dimensioner av klimatpåverkan i livscykelperspektivet. I svaret på den tredje frågan, om miljökurser i officersutbildningen, ges hänvisning till Försvarshögskolan och Försvarsmakten. Inom utbildningen är förslaget att Försvarshögskolan inrättas som en högskola under högskolelagen. Det är ett stort steg framåt. Det är en av de viktiga förutsättningar som behövs för att stärka kompetensen inom försvarsområdet, säkerhetsområdet och även det fredsbefrämjande området. De problem som finns inom är så pass komplexa att Försvarshögskolan i nästa skede även kommer att behöva utveckla sina egna kvalificerade master- och doktorsutbildningar inom sin sektor. Om så sker skulle det vara av stor betydelse, inte bara för den personal som utbildas och genom avancerade kunskaper på en breddad arbetsmarknad utan också för hela den svenska försvars- och säkerhetsindustrin. I utbildningsfrågan, liksom i de andra frågorna, är det utomordentligt angeläget att försvarsministern själv synliggör sitt eget ledaransvar för miljö- och klimatarbetet inom hela försvarsverksamheten. Flerårig erfarenhet från miljö- och säkerhetsarbete inom det civila området, till exempel i , har visat att det är först när vd:n för stora företag engagerar sig i miljöfrågan som man får saker att hända på golvet. Ledarens engagemang är själva nyckeln till framgång. Även i de tidigare nämnda FN-dokumenten betonas ledarens avgörande roll. Min förhoppning är därför att försvarsministern vill verka som en stark ledare för det strategiska miljö- och klimatarbetet, som det svenska försvaret så väl behöver. 11 Försvarsminister (): Jag skulle vilja hävda att de stora utmaningar som vi globalt står inför när det gäller klimatförändringarna kanske inte primärt är ett ansvar för Försvarsmakten och försvarsministern, även om det är viktigt att miljöaspekterna också vägs in i vår långsiktiga planering. Är det några som har visat ledarskap i klimatfrågan är det den nya regeringen, statsministern och miljöministern, som verkligen har lyft upp klimatfrågan och gjort den till en överordnad delfråga i vårt nationella och internationella arbete med miljöfrågorna. Förvarsmakten har egentligen inte gjort några strategiska miljöprövningar. Det beror inte på att de inte har haft uppdraget utan snarare på brister i personal och kompetens för att göra detta. har det skett nyrekryteringar, och arbetet med strategiska miljöbedömningar kommer att inledas . På det övergripande planet är de omvärldsförändringar som följer i spåren av en global förändring av klimatet naturligtvis också någonting som kommer in i Försvarsberedningens pågående arbete, som ju ska vara framåtblickande och framåtsyftande och där man ska försöka värdera de förändringar som sker i vår omvärld. I den utsträckning som jag som ansvarig minister på det här området kan bidra med att tydliggöra och synliggöra vårt samlade ansvar för miljö- och klimatfrågorna ska jag försöka bidra till det efter måttet av min förmåga. 12 (): Tack för svaret! Försvarsministern säger att det är flera som har ansvaret för miljöfrågorna, och det är rätt. Det är just ett av problemen, tycker jag. Det gäller även utskott. Miljöfrågorna ligger i miljö- och jordbruksutskottet, men inte bara där. Försvaret är väldigt mycket berört just genom att man hanterar så stora materielströmmar och hanterar konflikter. Det är ju inte en slump att har sett detta som ett stort hot. Även den militära sektorn berörs ju väldigt starkt. Det som man då kan vara orolig för är att ingen av er tar ett helt ansvar. Försvarsministern antyder att statsministern eller miljöministern är ansvarig. Men det är ju ni inom försvarssektorn som kan försvarsområdet bäst. Frågan är hur detta kommer att se ut . Jag skulle föreslå att ni tar tag i detta, så att vi får en klar uppdelning. Försvaret har ju den fördelen att det är mycket långsiktigt. Man har en långsiktig strategisk planering. Det är inte så många andra sektorer som har de tidshorisonter som ni har. Jag lämnar nu bollen vidare och hoppas att ni tar upp den i något skede. Då kanske vi kan få en rapport hit till . 13 Försvarsminister (): Låt mig avslutningsvis säga att vad jag ville tydliggöra med statsministerns och miljöministerns engagemang och klimatdelegationen är att detta är ett sätt att lyfta upp frågan över stuprören, över sektorerna och revirgränserna, för att på ett mer övergripande plan ta ansvar för vårt arbete med de frågorna. Det undanröjer naturligtvis inte det ansvar som vilar på varje myndighet och varje minister. Jag ska som sagt försöka bidra till att ta min del av det ansvaret. 14 (): Då vill jag tacka talmannen och försvarsministern för en konstruktiv dialog. 15 Försvarsminister (): Tack för debatten, !