prot · GV0944 · 2007-12-14 00:00:00 — , verkligheten är ibland så komplicerad att man ser ett problem men man vet inte riktigt hur man ska lösa det. Om ni finner oss tomhänta säg gärna det tycker jag att vi är lika tomhänta på bägge sidor. Faktum är att Europeiska unionen då kommer vi tillbaka till folkomröstningen nog har ändrat spelvillkoren för både er och oss. Kritisera gärna detta! Men gör det mer trovärdigt utifrån hur ni vill ha det i stället själva. För jag tror att ni kommer att ha det lika lätt eller lika svårt att lösa denna fråga. Retroaktivitet skulle väl innebära, utifrån min förståelse av det ordet, att uppskov som är , 1991 eller 1982 retroaktivt beskattas, och så får man en klumpsumma på detta fram till . Det här är inte retroaktivt i den bemärkelsen, utan det löper från . Om det skulle visa sig att det blir en enorm revolt 2009 ska den tacklas av bägge politiska sidor. 94 () replik: De facto blir det en revolt för det som ni har gjort. Ni måste ta ansvar för de beslut som ni fattar. Det är i och för sig hedrande att frågar mig om lösningarna, men det är inte jag som har skapat problemen. Det står tydligt i vår motion att vi är emot den här så kallade flyttskatten. Är det jag som är svaret skyldig hur man ska klara det gentemot ? Det tycker inte jag. Vi kan diskutera vilka krav ställer och vad som gäller i andra länder. Jag har fått en sammanställning här av Skattebetalarna, en lista över reavinstskatten i andra länder. Det är bara och på den listan som har uppskovssystem. har dessutom skattefritt för pensionärer från . De flesta länder, , , , , har skattefritt. En del har det efter två, tre eller innehav. Så jag förstår inte problemet här. Det är inte vi som har skapat problemen. Det är ni som har gjort det. Då får ni städa upp i egen bur. 95 () replik: Det är klart att man kan fundera över vad man lägger in i begreppet flyttskatt. Jag tror som sagt att vi lägger in olika saker. Att vi räntebelägger uppskovet ser inte jag som en form av flyttskatt tvärtom. Det är en rimlig form av betalning för ett lån man har. Jag återgår till paret i och paret i . Varför ska paret i missgynnas? De får ju gå till banken och låna, och när gör förändringar påverkar det de lån de har fått lov att lägga in för att köpa en bostadsrätt i . Varför är det inte rimligt med ungefär liknande förhållanden för dem som har ett uppskov, som alltså lånar pengarna av staten? Det är min ena fråga. Sedan har vi det här med uppskovet och framtiden. Socialdemokraterna har slagit sig för bröstet och sagt att de är partiet som jobbar mot svartjobb, mygel, fusk och så vidare. finns det kanske en helt annan bakgrund. Uppskovet ställer till en hel del problem, och då är min fråga: Tänker Socialdemokraterna avskaffa uppskovet ? Jag vill återknyta till vad jag sade i mitt inledningsanförande: att uppskovet infördes av den borgerliga regeringen. fanns det ett uppskov, men det slopades 1991 av den socialdemokratiska regeringen. 96 () replik: pratar om paret i och och diskussionen om hur de ska behandlas när de ska köpa ett nytt boende. Det stora problemet med flyttskatten är för det första att den är retroaktiv, och det är det jag har fört fram här. Paret i fråga måste, oavsett vilka uppskov de har , betala en skatt som de inte visste om när de köpte sina villor i eller i . Det andra problemet är att detta hämmar rörligheten. Det gör det svårare och dyrare att flytta. Jag får samtal och brev från pensionärer jag tror att ni andra också får det om att de inte har råd att flytta utan måste bo kvar, fastän de kanske skulle vilja byta villan mot en lite mindre bostadsrätt. Man vill ha något som är lite mer lättskött och enklare . Det är de två stora problemen: retroaktiviteten och rörligheten. Sedan kan man fråga sig hur pass representativa dessa par i och är. Utifrån mitt perspektiv är det stora problemet i min region att 130 000 människor sitter med uppskov. Många har planerat sin hushållsekonomi efter spelregler som ändras. 97 () replik: Jag får gå tillbaka och klargöra förhållandena. Paret i har inget uppskov. De två paren har exakt samma utgångsläge, men paret i har alltså fått 3 miljoner utan någon som helst egen insats, och det är dessa pengar som beskattas och tas med som ett uppskov. Rimligheten är väl att man när man lånar dessa pengar av staten också ska betala en viss ränta på dem. Paret från får ju i det här sammanhanget gå till ett bolåneinstitut och låna pengar. Om jag lånade 3 miljoner visste jag inte vad skulle säga och vad ränteläget skulle bli. Det är en ju retroaktivitet, det också, på precis samma sätt som detta med uppskovet. Jag ser liksom inte skillnaden. 98 () replik: Jag ser problemet för paret i som har betalat höga räntor på sitt boende och som också har betalat en hög fastighetsskatt jämfört med paret i . Man kan också diskutera hur det har sett ut tidigare. Det är klart att båda paren ska betala en skatt i slutändan, oavsett om de har uppskov eller inte. Men uppskoven är ju till för att man ska kunna byta även i heta områden. Dessutom tycker jag inte att fallet är så representativt. Det stora problemet är alla som sitter med stora uppskov och som har planerat sin hushållsekonomi efter spelregler som ändras. 99 () replik: Det är nästan rörande att höra värna om de människor som har sålt och fått stora uppskovsavdrag. Vi vet ju att Socialdemokraterna års skattereform motsatte sig att vi tillsammans skulle införa möjligheten att flytta utan att betala skatt direkt. Det var nästa regering och som 1993 kom med detta förslag. Det fanns över huvud taget inte från början. Så jag är glad att ni så starkt pläderar för det . vill jag ändå fråga: Är det rimligt som vi har haft det, att just denna form av skattekrediter ska vara helt räntebefriade? Det är en fråga som ni måste ta ställning till. Jag håller dock med om att det är problematiskt när man gör skatteförändringar och ändrar villkor. Jag köpte min fastighet 1978. skärpte ni beskattningen vid försäljning av villa. skulle man bara ta upp hälften. Sedan skulle man plötsligt ta upp två tredjedelar. Det var väl också en ändring. Det var i och för sig inte retroaktivitet i den meningen som ni talar om . Jag kan gå med på att det faktiskt blir en retroaktivitet för några människor. Allra sist: I hela landet finns det 233 personer som har en skattekredit , och det är dem ni värnar väldigt starkt. Jag är imponerad över det! 100 () replik: Vi är från samma område. Jag pratar om 130 000 bara i , i vår valkrets, som har uppskov och som tvingas förändra hela sin hushållsekonomi. Deras kalkyler förändras över genom ert underbara beslut. Det är i och för sig hedrande och trevligt att ni nu börjar fråga efter våra synpunkter, men varför gjorde ni inte det innan ni kom med dessa dramatiska och retroaktiva förändringar? Vad är beskedet till dessa 130 000? Varför ska ni införa denna retroaktiva skatt? Är det något du kan försvara? 101 () replik: Jag hade varit gladare om vi inte hade haft detta, men det ingår i en kompromiss. Det är klart att man kunde ha gjort det på en del andra sätt rent tekniskt, vilket bland annat har visat. Däremot var det viktigt för oss, och jag förstår inte er riktigt på den punkten, att den skulle finansieras inom ramen för bostadssektorn. Men ni vill ju ha tillbaka den gamla skatten med 8,1 miljarder, som hade kommit fram till att det var exakt. Jag sade lite drygt 8 miljarder. Ni vill ju ha 8 miljarder högre skatt för alla som bor. Hur är det med pensionären som du talar om? Skulle inte hon ha fått högre skatt med för sitt pensionärsboende? Skulle hon undantas? Nej med er skatt skulle alla i hela landet ha fått högre skatt. Men jag har en fråga som jag inte fick svar på: Är det riktigt att just de som har fått uppskovsavdrag ska ha en skattefri kredit? Är det socialdemokratisk politik att just den grupperingen ska ha det? Om till exempel mot förmodan skulle låta bli att betala skatt på sin vanliga löneinkomst skulle han absolut få en straffskatt på detta. Men om han gör ett uppskovsavdrag skulle han slippa det. Är det rimligt? Är det kongruens i skattesystemet? Jag tycker inte det. Jag tycker i och för sig som , att det är ett problem att de som har sålt nu drabbas av en sådan här skatt. Men det måste sättas i relation till att man garanterat skulle ha drabbats av en mycket högre skatt om vi haft kvar ert system, till exempel om man bodde i hyreslägenhet eller så. Ni har ju aldrig kommit med några förslag om att sänka några skatter för hyreslägenheter. Det kan jag lova. Det har jag inte kunnat läsa mig till någonstans. 102 () replik: Det är intressant att höra på , och jag beklagar att kompromissen bara var en kompromiss mellan de fyra borgerliga partierna. Hade ni bjudit in oss till samtal, liksom ni gör , hade och Socialdemokraterna kanske kommit fram till en lösning som vi hade kunnat driva tillsammans. Men allt detta är hypotetiskt. Vi vill hur som helst se över hela skattesystemet. Det sade vi redan före valet. Vi hade inga planer på att öka beskattningen inom bostäder. Det figurerar olika siffror här. Vi beklagar alltså bara att den borgerliga regeringen valde att själv gå fram och skapa ett eget system. Det är bara att beklaga. 103 (): har jag jobbat som kundrådgivare och jurist på bank. Jag har på nära håll sett de orimliga och skadliga effekterna av både förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. Jag återkommer till förmögenhetsskatten i nästa debatt, men jag tänkte tillföra några tankar om fastighetsskatten med hälsningar från verkligheten utanför den här kammaren. Fastighetsskatten bryter mot en grundläggande princip inom skattelagstiftningen, nämligen skatt efter bärkraft. Det finns en liten koppling mellan en persons ekonomiska förmåga och hur mycket fastighetsskatt man faktiskt betalar. En nybyggd bostadsrätt eller villa för mångmiljonbelopp kan vara helt skattebefriad medan en liten villa på en attraktiv tomt kan kosta stora summor i skatt. Efter hand som politikerna har upptäckt hur fel skatten slår har man pillat och ändrat i reglerna, infört begränsningar, dämpningar och annat för att få bort de värsta avarterna. Men är skatten faktiskt ett problem för många. Inte minst skapar den en sådan osäkerhet och otrygghet för framtiden. Vi kan bråka i denna kammare om räntor och uppskov eller om reavinstskatten ska vara . Men i grunden är detta faktiskt bagateller jämfört med de nästan katastrofala effekter som den gamla fastighetsskatten skulle ha fått om den fått fortsätta enligt de gamla regler som gällde när alliansen tog över 2006. Jag är den första att beklaga alla turerna omkring förändringarna. Men det är väl så att en så stor och ständigt ökande inkomstkälla för staten inte är alldeles enkel att förändra. Hur man än gör upplever någon en försämring, även om det blir bättre för de flesta. Under processens gång har dessutom olika remissinstanser kommit med en uppsjö av olika förslag som har varit helt omöjliga att förena. Det föreliggande förslaget är trots allt en skälig kompromiss, där man har vägt in många olika aspekter och synpunkter. Att inte alla svenska fastighetsägare ännu har förstått hur de nya reglerna kommer att se ut är ganska naturligt. Men jag är övertygad om att när man gör sin deklaration och jämför sin fastighetsskatt med den man betalade kommer man att inse förändringen. Oppositionen har lätt för att kritisera våra förslag men har tydligen svårt att komma på något bättre. Man säger visserligen i sin reservation att man inte anser att vi behöver ta ut mer skatt på boendet än . Det är en ny ståndpunkt från oppositionen, men i vilken mån man kan lita på detta låter jag vara osagt. har man i vart fall uppenbarligen inte sett några problem med en ständigt stigande fastighetsskatt som faktiskt drivit människor från deras hem. Jag litar helt enkelt inte på oppositionen i denna fråga, och uppenbarligen är man inte intresserad av att sänka fastighetsskatten möjligen göra om den. Det har diskuterats om inte uppskovsmöjligheterna borde tas bort helt och hållet. Jag är glad att de blir kvar. Jag har i mitt yrke sett hur värdefullt det är i situationer där man tvingas byta bostad. Det kan handla om en makes sjukdom som gör att man behöver flytta från sitt tvåplanshus till ett enplanshus. Det kan handla om en makes bortgång som gör att man vill byta sin villa mot en bostadsrätt. Det kan handla om egen ålder eller sjukdom som gör att man behöver bo mer centralt, eller naturligtvis ett bostadsbyte på grund av separation eller arbetslöshet. I alla dessa situationer skulle det vara ett hårt slag om man tvingades ta dyra banklån för att betala en reavinstskatt trots att man egentligen bara byter en bostad mot en annan och inte får loss några pengar. Det är inte heller säkert att det är möjligt att vid det tillfället ta dessa lån så att man har råd att betala skatten. Jag vill därför göra ett litet påpekande om räntebeläggningen av gamla uppskov. Jag kan i viss mån förstå den principiella kritiken mot detta. Men jag kan också konstatera att de som får betala de största räntorna oftast är desamma som de som har fått störst sänkning av fastighetsskatten. Det är ju så att ju större uppskov man har fått desto dyrare ersättningsbostad har man köpt. Ju dyrare bostad man har köpt desto mer kommer den sänkta fastighetsskatten att betyda. Omvänt: Ju billigare hus man äger desto lägre uppskov med gamla vinster har man av naturliga skäl, vilket gör att räntekostnaden blir lägre. Även när det gäller bostadsrätter uppstår ofta samma effekt. Den med en ny dyr lägenhet bor ofta i ett högt taxerat hus och får del av fastighetens stora skattesänkning. Detta kompenserar till stor del räntebeläggningen av uppskovet från föregående bostad. Bor man i en billigare lägenhet är uppskovet av naturliga skäl mindre och räntan blir mindre. Detta gör att jag trots allt tycker att det finns en viss rättvisa i räntebeläggningen, där de som tjänar mest på reformen också får vara med och betala mer av finansieringen. Även om man räknar ihop fastighetsskatten och räntan på gamla uppskov blir det totalt sett en förbättring för de allra flesta jämfört med hur det såg ut före valet . Om man lyfter blicken från detaljerna kan man konstatera några saker. Fastighetsskatten blir nu äntligen förutsägbar för framtiden. Uppskovsmöjligheterna blir kvar. Statens samlade skatteuttag blir betydligt lägre än vad det var när den nya regeringen tillträdde. En särskilt gynnsam regel för pensionärer med låg pension kommer faktiskt att införas. Det framgår av utskottets betänkande. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Förlängd redovisningsperiod och vissa andra mervärdesskattefrågor Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU14 Förlängd redovisningsperiod och vissa andra mervärdesskattefrågor (prop. 2007/08:25). 104 HANS (): Under mitt första som nyvald riksdagsman har jag fått lära mig mycket. Bland annat har jag den hårda vägen lärt mig att när det kommer en proposition där det står med mera eller vissa andra frågor brukar det vara besvärligt. Det har det varit den här gången också med propositionen om förändring av mervärdesskatten. Vi socialdemokrater är helt ense med den borgerliga majoriteten om att vi ska förlänga redovisningsperioden för mindre företag när det gäller mervärdesskatten. Det tycker vi är bra, och det är viktigt. måste jag ändå säga att vi känner oss lite förvånade över att inte den borgerliga majoriteten delar vår åsikt att det är viktigt, när den förändringen görs, att man då också utvärderar hur detta kommer att fungera. Det gäller speciellt nu när vi har fått den här skattefelskartan på 133 miljarder från . Av dem är 35 miljarder moms. Då känner vi socialdemokrater en viss oro, nämligen att när vi förlänger perioden för momsinbetalningen finns det möjlighet till ökat fusk med momsen. Jag förväntar mig inte att den borgerliga majoriteten ska rulla runt på rygg och säga att de ger sig och att vi har rätt, men de hade kunnat säga att det inte är ett dumt förslag och att det är viktigt att följa upp. har det inte blivit så, och vi beklagar det. Sedan finns det vissa andra mervärdesskattefrågor i propositionen. Den innehåller fler saker än förlängningen av redovisningsperioden. Vi säger nej till att underlätta och privatisera en del av myndighetsutövningen. Vi anser att myndighetsutövningen så långt som möjligt bör bedrivas i offentlig regi. Myndighetsutövning handlar om rättstillämpning och om maktutövning med lagstöd. Vi tycker att detta att betrakta all myndighetsutövning som en marknad där olika konkurrerande aktörer ska tävla om vem som är bäst på att utöva lagen inte känns riktigt korrekt. Därför tycker vi inte om det förslaget, och vi kommer att yrka avslag på det. Sedan var det frågan om när byggmomsen ska betalas in. Det kan vara möjligt att det rent tekniskt är korrekt att göra så. Men vi tycker ändå att det får politiska konsekvenser som inte är så bra. Regeringen räknar med att ta in ungefär 400 miljoner på förändringen av inbetalningen av momsen. Då blir det som bland annat säger, nämligen att det kommer att bli höjda hyror. Man räknar med att med dagens ränteläge blir en normal trerummare dyrare att bygga. Tillsammans med att ni har avvecklat räntebidragen och tagit bort investeringsbidraget för byggande av hyresrätter och att, som vi hörde i den tidigare debatten, ränteläget är på väg upp i kommer detta att få de konsekvenser vi är övertygade om, nämligen att hyrorna kommer att stiga och att byggnationen kommer att avstanna. Jag är ganska övertygad om att kvar som de stora förlorarna vid ett sådant scenario är de unga människorna som ska göra entré på bostadsmarknaden, de unga människorna som drömmer om en egen lägenhet, och troligtvis också en och annan förälder som hoppas att ungdomarnas dröm om den egna lägenheten med det snaraste ska slå in. Givetvis står jag bakom samtliga socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 3. 105 (): Som sagt finns det i det här betänkandet en lång rad frågor som rör momsområdet. En viktig förändring som vi gör är att vi förlänger perioden för redovisning av mervärdesskatt. Det är ett bra förslag. Men i ett särskilt yttrande skriver vi från sida att det är olyckligt att det är de stora företagen som har försatt de små företagen i en sådan situation att vi lagstiftare måste gå in och ändra reglerna för att likviditetsproblemen inte ska bli för stora i de små företagen. Det är problematiskt. Egentligen skulle näringslivet självt kunna lösa den här frågan. Jag hörde till exempel att ett stort företag som tänker förlänga sina betalningstider ytterligare. Vad kommer det att få för effekt för mindre företag och för underleverantörer? Det här är ett problem. Men, som sagt, vi står till fullo bakom förslaget och tycker att det är viktigt att det genomförs. står också bakom en reservation, reservation 3, där man bland annat tar upp frågan om att ändra tidpunkt för redovisning av mervärdesskatt inom byggsektorn. Mot bakgrund av andra förändringar som har gjorts, att man har dragit in byggstödet i form av investeringsstöd och så vidare som har fått negativ inverkan på byggandet här i landet, är det här ytterligare en åtgärd som kan leda till negativa effekter. Detta exemplifieras med att produktionskostnaden kan komma att öka med ca för en normal trerumslägenhet. Mot bakgrund av detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 106 (): Jag vill börja med att yrka bifall till skatteutskottets förslag till beslut i betänkande SkU14, Förlängd redovisningsperiod och vissa andra mervärdesskattefrågor. Det gläder mig att det går bra för . Det visar att regeringens politik för mer arbete går åt rätt håll. har vi en väldigt god konjunktur i . Det är därför mycket viktigt att regeringen fortsätter att tillhandahålla rätt verktyg för att vi ska kunna göra det allra bästa av situationen. Redan nu ser vi att våra satsningar på småföretagare och entreprenörer ger resultat. Det är positivt att småföretagare får större fäste i mina hemkommuner , , såväl som i övriga , då det stärker kommunens självständighet och skapar bra förutsättningar oavsett konjunkturläge. Ett av de prioriterade målen med vår politik är att stärka det egna företagandet. Det gör vi nu genom en hel del förändringar som ger direkt positiva effekter på arbetsmarknaden. Däribland utgör nystartsjobb, hushållsnära tjänster, slopad förmögenhetsskatt, sänkta arbetsgivaravgifter några konkreta exempel på vår lyckade jobbpolitik. Småföretagare och entreprenörer spelar en central roll för den ekonomiska tillväxten. Genom utveckling av ny teknik får man företag att expandera och etablera nya företag. Jag kan inte nog betona den centrala betydelse som små och medelstora företag har för sysselsättningen i . Därför är det mycket viktigt att vi skapar förutsättningar för deras existens och fortlevnad. Med småföretagarnas intressen och effektivitetsmöjligheter i fokus är det viktigt att vi nu även tar bort den företagsbroms som redovisningsperioderna för mervärdesskatt innebär. Undersökningar genomförda både av och av visar att den administration som det mervärdesskatterättsliga regelverket orsakar företagen är mycket kostsam. Enligt beräkningar skulle så mycket som kunna besparas företagen i administrativa kostnader. Detta beror delvis på att perioderna för mervärdesskatt har blivit fler och kortare, vilket gjort regelverket mer komplicerat och därmed dyrare att hantera. Ytterligare en orsak som många företagare själva uppger att de upplever som problematisk är företagens skyldighet att lämna skattedeklaration, då det skapar en större administrativ börda. Således finns det ett mycket viktigt samband mellan redovisningsperiodens längd och den administrativa bördan. Undersökningar visar också att mervärdesskattesystemet tenderar att påverka företagens likviditet negativt genom att allt fler företag får betala in mervärdesskatten innan de själva fått in den från kunderna. Därför finns det ytterligare skäl att argumentera för att redovisningsperiodens längd är av stor betydelse för många små och medelstora företag, framför allt de mindre företagen. Men jag håller i viss mån med henne om det hon skriver, att betalningstiden på fakturorna tenderar att bli längre och längre. Det är inte bra, för det skapar likviditetsproblem. inom konsultbranschen kan ha , och för dem är det här ett oerhört bra förslag. Därför yrkar jag igen bifall till utskottets förslag. 107 (): En förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatten är ingen ny fråga. Den har efterfrågats av näringslivet , av Fastighetsägarna i , av byggindustrier, av allmännyttiga bostadsföretag och av . Det som är nytt i frågan är att vi nu har en regering som lyssnar och tar vara på bra förslag som kan underlätta för dem som vill driva företag. Regeringen har en ambition att göra det enklare, lönsammare och roligare att driva företag. Detta är endast ett förslag i en hel rad av åtgärder som redan beslutats i ett omfattande och slagkraftigt företagspaket som gör det mer attraktivt att starta och driva företag. Detta bör väl vara en målsättning som alla kan ställa sig bakom, eftersom entreprenörerna är en förutsättning för att det ska finnas jobb även för dem som inte själva vill eller kan vara företagare. Därför reagerar jag starkt på Socialdemokraternas motion som uttrycker en misstro mot företagarnas vilja att göra rätt för sig. De påstår i sin motion att det med senarelagd betalning finns en risk för att skatteundandragandet och skattefusket ökar. Trots att det finns en del fel i momsredovisningarna från de små företagen tycker jag inte att påståendet är särskilt relevant i sammanhanget. Att redovisa momsen i stället för kan väl knappast göra någon skillnad i det här avseendet. Redovisningen ska ju göras på samma sätt, med samma redovisning av kvitton och på samma sorts blanketter som tidigare, fast med längre tidsintervall. Eller menar på fullt allvar att eftersom förslaget ger företagaren mer tid ägnas till att planera skattefusk?