prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Frågan är hur vi ska komma till rätta med detta problem så att alla barn ska få en trevlig . Som skåning vet jag att bussar och bilar kör i skytteltrafik ned till för att lasta in liter efter liter sprit. Införselkvoterna är höga. Man kan ta in flera hundra liter utan något problem alls. Vissa tycker att detta är ganska bra. Det vet jag. Uppenbarligen är det så. Men för vissa blir det ett väldigt stort problem. Det gäller framför allt dessa barnfamiljer. Kommer folkhälsoministern att ta upp frågan om införselkvoterna i EU för att försöka begränsa dessa så att vi kan begränsa införseln av alkohol? 114 Statsrådet (): Först vill jag bekräfta den bild ger av den rädsla och oro hos väldigt många barn i vårt land inför en kommande julhelg. Barn som växer upp i missbrukarmiljö har varit en av våra stora satsningar under den här hösten. Vi har haft en satellitsänd konferens som har nått 7 000 personer inom olika professioner inom socialtjänst, förskola och skola. Det har vi gjort just för att hitta barnen, uppmärksamma dem och kunna erbjuda dem hjälp, exempelvis i en stödgruppsverksamhet som vi vet ha väldigt stor betydelse. Det är den ena. Det är oerhört viktigt att fortsätta det arbetet så att det blir väl fungerande i varje kommun genom att det finns en samverkan mellan olika parter. kan tillsammans med föräldrar och skola och förskola hitta lösningar på problematiken, se barnen och erbjuda dem hjälp. Införselkvoterna är resultatet av en misslyckad förhandling av den tidigare regeringen. Dem har vi levt med ett bra tag. Det är inte någonting som man ändrar på i brådrasket. Jag får återkomma till den frågan. 115 (): Det är givetvis bra att folkhälsoministern tar tag i symtomen på problemet och hjälper de familjer som har problem, framför allt så att barnen kan fira en trevlig . Men vi måste också ta tag i källan till problemet. Du kan skylla hur mycket som helst på tidigare regeringar. Men det är du som är minister nu och åker på ministerrådsmöten och träffar dina kolleger i . Det är du som har makten att kunna ta upp frågan på ett ministerrådsmöte och kräva en diskussion om införselkvoterna. Vi vet att tidigare minister, folkhälsominister , tog upp detta i det nordiska samarbetet och fick där tydligen ganska bra stöd. Men sedan hände inte mycket mer. Vänligen lyft fram frågan på EU-nivå och ta tag i frågan. Du har makten, . Använd den makten. 116 Statsrådet (): Det är roligt att höra hur ivrar för vårt EU-samarbete. Så är det nämligen . Ni tycker ju att vi inte ska använda oss av det samarbetet över huvud taget. Jag kan försäkra om att vi kommer att leva i en situation där tillgängligheten till alkohol är väldigt stor, och därför måste vi sätta in väldigt många aktiva åtgärder i det drogförebyggande arbetet. Det är därför regeringen storsatsar kring det preventiva drogförebyggande arbetet med mycket pengar de kommande tre åren. En annan sak är naturligtvis att tala om den problematik som vi upplever i vårt land med en 30-procentig höjning av konsumtionen . Vi ska tala med våra nordiska grannar, och det gör vi. Vi ska tala med våra europeiska grannar, och det gör vi. Vi har bland annat gjort det i bilaterala samtal. Vi gör det via WHO. Vi använder naturligtvis de nationella och internationella kanaler som står till buds för att också diskutera den här frågan, som vi upplever som problematisk, med den höjda konsumtionen i vårt eget land. Jag vill uppmärksamma att just nu har en kampanj för en vit jul. Jag tycker att det är väldigt bra att opinionsbildningen pågår, inte minst för barnens skull. 117 (): Jag har en fråga till justitieministern, och det gäller en viktig grupp inom polisen, nämligen den särskilda beredskapspolisen. Det finns ungefär 1 000 särskilda beredskapspoliser som har särskild utbildning och som i många fall har slutit avtal med polisen om att sättas in vid särskilt svåra situationer. Det gjorde man senast under stormen med väldigt gott resultat. Jag har träffat de här människorna, och de är rätt bekymrade över att det aldrig blir någon lösning på deras situation när det gäller vem som ska besluta om de ska sättas in, hur de ska kunna användas mer i svåra situationer man kan tänka sig nya katastrofer och liknande och varför det inte kommer något besked. Senast var frågan uppe i . Min fråga är: När kan det komma ett besked om vem som ska besluta och hur de ska användas? 118 (m): Beredskapspolisen är en viktig möjlighet när det gäller att hantera frågor som normalt hanteras av den ordinarie polisen. De är utbildade och kunniga, men de används väldigt sällan. Det är ett problem som är väl omvittnat. Vi arbetar med de här frågorna, därför att det handlar om gränsdragningen, vem som ska fatta beslut och annat som berättade om. Vi bereder ärendet för tillfället, och om man genom förordningsändringar kan tillgodose en del önskemål finns det möjligheter till ganska snara ändringar. Om vi måste skriva propositioner kommer det att ta lite . Min ambition är att de människor som man har utbildat och engagerat ska användas där de kan göra nytta. 119 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi säger tack till justitieministern, övriga deltagande statsråd och ledamöter för frågestunden , som härmed är avklarad. 14 § (forts. från 12 §) Kommunikationer (forts. TU1) 120 (): firar vi , ljusets drottning. Men här i känns det ganska mörkt, inte bara för kylan utanför utan också när man tar del av det betänkande vi nu ska börja debattera. Det är inte vare sig luciaglitter eller ljusa framtidsbilder i trafikutskottets budget . I förrgår lyssnade vi på årets fredspristagare . Han beskrev hur viktigt det är att vi förvaltar jordens resurser viktigt, inte minst för fredens skull. sitter vetenskapsmän från hela världen på och diskuterar precis samma sak. Den största utmaningen är klimatet. Lyckas vi inte lösa den kan vi inte heller hoppas på fred och förbrödring mellan folk. Vi politiker har ett ansvar. Vi måste kraftsamla världen över och verkligen göra något. Vi politiker som sitter i riksdag måste börja här och , . Vi ska inte tro att någon annan kommer att göra det åt oss. Växthusgasutsläppen måste bli mindre, även om vår andel av världens alla utsläpp inte är så stor. Men om inte vi klarar det, hur ska då någon annan kunna göra det? Trots diskussioner i hela samhället och trots de borgerliga politikernas nymornade intresse för frågan lyser skarpa miljöinriktade förslag från regeringen på trafikområdet med sin frånvaro. Vi socialdemokrater vill se mer grönt i transportsektorn. Vi visar i vår budgetmotion på behovet av att öka produktionen av förnybara drivmedel. Vi vill öka inblandningen av biodrivmedel i bensin och diesel. Vi vill se mer forskning kring alternativa drivmedel, och vi vill stimulera utvecklingen av tekniska lösningar och innovationer för att minska växthusgasutsläppen. Grön inflygning är en sådan teknik som precis har beslutat permanenta där det är tekniskt möjligt. Men det handlar också om samhällsplanering och om att förbättra samspelet mellan de olika transportslagen. Kollektivtrafiken behöver byggas ut och moderniseras för att bli mer attraktiv. Restiderna med tåg, framför allt mellan stora befolkningscentrum, måste minska. Ja, det finns mycket att göra. Det krävs en stark politisk vilja och en stark förmåga att skaffa fram resurser. Ja, man kan undra. Vi har hört vår infrastrukturminister och andra borgerliga företrädare oja sig över att de inte hann förändra budgeten på infrastrukturområdet . Det var så . Vi socialdemokrater undrade då: Vad i all sin dar är det de vill göra? Ja, det undrar vi fortfarande. Vi har lyssnat till visioner om 4 miljarder. Vi har hört iver att ta över regeringsmakten, för då skulle det satsas på infrastruktur minsann. har de haft både tid och kraft. Och vad bidde det då? Bidde det i alla fall en vante? Jag är ledsen, kamrater, men det bidde just ingenting. Om jag ska vara mycket snäll så här räcker det möjligen till en tummetott. Jo, vill utropa, det blev drygt 1 miljard extra. Du fick i alla fall 25 procents utdelning på tidigare satsningar från ditt parti. Visst är det en ökning, men de här pengarna täcker inte ens upp de kostnadsökningar som vi har sett bara sedan den borgerliga regeringen tog över makten i . Det räcker inte! Vi socialdemokrater föreslog att regeringen skulle betala mer på lånen och därmed frigöra utrymme genom lägre kostnader för amorteringar och räntor. Jag vill tacka regeringen för att ni har hörsammat vårt socialdemokratiska förslag och amorterar 10 miljarder. Det frigör som sagt var ett utrymme, fast jag undrar varför ni är så blygsamma? Varför följer ni inte vårt förslag och amorterar mer, nu när det går så bra för ? beräknar årets budgetsaldo till . Dessutom har ni råd att sälja flera statliga företag på mellanvalsrea. Det blir alltså pengar över. Vi socialdemokrater föreslog som sagt var en ännu större amortering som skulle frigöra ännu mer så att vi kunde investera och kvalitetssäkra mer, just för att vi ser att vi har råd med det . Vi föreslog att ytterligare 3 miljarder av lånen skulle betalas, men tji fick vi. fastslog nästa års utgiftsramar, och vi måste nu förhålla oss till det. Kanske kommer våra förslag med i nästa budget. Vi tänker i alla fall fortsätta att lägga moderna förslag för att öka investeringstakten i infrastrukturen för att på så sätt öka den framtida konkurrenskraften i landet. Vore det inte bättre att satsa i stället för att bara föreslå skattesänkningar för dem som är rika ? Regeringens hållning känns mörk, herr talman. Det är omodernt! Så här är det budgettider i . Detta är den borgerliga regeringens andra budgetproposition, och vi har sett hur tumskruvarna vrids åt för dem som är pensionärer, dem som är sjuka och dem som inte har något arbete. I stället har de som redan har fått mycket mer genom skattesänkningar både i den här budgeten och i den förra. med detta sjunger borgarna i trafikutskottet OPS-hymnen. Det är ju jul. Det verkar som om en del tror att bara någon annan står för att låna ut pengarna så blir det snabbare och billigare med bygget av vägen eller järnvägen. Offentlig-privat samverkan låter fint. Vi har haft utfrågning i utskottet, herr talman, och vi har gjort en forskningsöversikt. Det har varit många möten och debatter, men jag har verkligen inte blivit mer övertygad. Tvärtom, måste jag säga. Jag har lärt mig att det inte finns något billigare sätt att låna pengar än att låna dem av staten själv, alltså Riksgälden. Det går att använda samma typ av upphandling och arbetsmetoder för att uppnå det positiva med OPS. Vi kan få entreprenörer som håller byggtider enligt avtal och satsar på nya sätt att bygga och förvalta. Vi kan prova nya material och idéer. Den metoden att bygga har prövats med gott resultat på . Dessutom har vi faktiskt redan prövat OPS, nämligen när man byggde . Och det måste jag ju säga, den blev ingen lyckad satsning, i alla fall inte för dem som vill köra tåg eller för dem som vill åka tåg till . Det blir dyrt att stanna och släppa av eller på passagerare där. De privata intressen som har byggt banan vill självklart ha betalt. Det finns inga genvägar till nya vägar eller järnvägar om de ska vara till för alla. Det behövs en vilja och att man kan välja, prioritera och naturligtvis skaffa fram tillräckligt med utrymme i statens budget. Fast med OPS-projekt skulle det onekligen bli en del finanshajar som fick goda beten att hugga på, så att de kan tjäna mer pengar på dem som betalar skatt här i landet. Att det behövs mer pengar för investeringar är vi nog alla överens om. Men varför då inte låta lånefinansiera , som vi socialdemokrater har föreslagit? Det skulle ju medföra att andra vägsträckor kunde byggas. Men det förslaget ratar den moderatledda regeringen. Jag förstår inte varför. Det ser mörkt ut för trafiksäkerheten också. Det är nu vi socialdemokrater lanserade nollvisionen. Det är en vision som har fått många efterföljare i andra länder och i EU. Det etappmål som sattes upp har inte nåtts, och vi kan konstatera att det behövs kraftfulla åtgärder för att bygga fler säkra vägsträckningar. Det behövs också informationsinsatser och opinionsbildning som riktar sig till barn, vuxna och gamla. Regeringen har utropat till trafiksäkerhetsår. är året slut, och NTF kommer att få minskade anslag från staten. Att skära ned på stödet till folkrörelsearbetet när det gäller trafiksäkerhet rimmar illa med att utropa detta år till trafiksäkerhetsår. NTF har länge arbetat för att sätta ljus just på trafiksäkerheten. På vilket sätt kommer en neddragning av deras verksamhet att leda till att vi uppnår målen med nollvisionen? Det står det inte en rad om regeringens brist på ambitioner på trafiksäkerhetsområdet i budgeten. Sådant beslutar regeringen själv via regleringsbrev till . Utskottet har tidigare vinnlagt sig om att vara enigt i trafiksäkerhetsarbetet. Vi har alla strävat efter att minska antalet dödade och skadade i trafiken genom att både bygga nya vägar rätt, bygga om gamla och bedriva information och opinionsbilda. Vi socialdemokrater tycker det är ett riktigt dåligt förslag att avveckla NTF. Vi har dessutom i vår budgetmotion föreslagit ökade insatser för trafiksäkerhetsarbete tillsammans med folkrörelser. Det ska bli intressant att höra de borgliga politikerna i utskottet försvara detta. Lite glitter skulle vi som trängs på pendeltåg, bussar och i tunnelbanan behöva i vintermörkret. Både bussbranschen i och SLTF protesterade, liksom vi socialdemokrater, mot regeringens uteblivna satsningar på kollektivtrafiken i årets budget. I min valkrets, , är vi mycket beroende av kollektivtrafiken, särskilt nu sedan trängselskatten har införts. Jag kan bara konstatera att det har medfört att Essingeleden har korkat igen som trängseln ökar i tunnelbanan och på pendeltågen. Från regeringen kommer ingen tröst. Där är budskapet: Fortsätt att trängas! Är det er definition av trängselskatt? Vi socialdemokrater tycker att intäkterna från trängselskatten också ska kunna gå till kollektivtrafik och inte bara till vägar. Vi anser att det är viktigt att ge intäkterna en egen budgetrad och inte bara klumpa ihop dem med andra intäkter. De behöver kunna särskiljas för att invånarna i tydligt ska kunna följa vart dessa skattemedel går. Jag undrar varför regeringen inte följer folkomröstningsresultatet, som sade att trängselskatteintäkterna skulle användas till vägar och kollektivtrafik i . Behovet är stort. Det behövs många nya bussar som ger låga utsläpp, det behövs mer tåg på spåren och tillförlitligheten behöver förbättras. Det behövs också nyinvesteringar i tvärbanor med mera. Det är ett svek mot invånarna i att inte göra rejäla satsningar på kollektivtrafiken. I stället aviserar den moderatledda landstingsledningen att man ska höja priset på månadskortet, och man har redan höjt priset på enstaka resor. Några nya infartsparkeringar, utom i s-ledda , har vi inte sett röken av. Det är inte enkelt det förstår jag inte minst när vi ser att förhandling inte är klar . 10 miljarder skulle vi få till kollektivtrafiken, informerade han utskottet om. Var finns de pengarna? Blir det en julklapp till Stockholmarna månntro? Han skulle ha varit klar . Det ser mörkt ut. Avslutningsvis: Man kan ju önska. Det är ju i alla fall snart jul. Jag önskar mig en majoritet som gör det de säger, och en majoritet som tar transporternas miljö- och klimatpåverkan på större allvar. Transportsektorn beräknas svara för av utsläppen av växthusgaser i . Och transporterna ökar. Ett enigt utskott säger sig vilja förändra transportsektorn så att den blir mer miljövänlig. Åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser måste prioriterads högre. Varför kan man då inte satsa mer på kollektivtrafik, järnväg och sjöfart? Majoriteten säger: Det är angeläget att genom ekonomiska styrmedel ge incitament till alla aktörer inom sektorn att agera miljövänligt; det ska löna sig att ta miljöansvar. De åtgärder som aviseras i denna riktning välkomnas därför av utskottet. Det är fint sagt. Men vad menar ni? Är det att låta bli att satsa på kollektivtrafik? Är det att lägga mest pengar på vägar? Är det att i EU acceptera ett handelssystem med utsläppsrätter för flyget som leder till en fortsatt ökning av växthusgasutsläpp? Var finns visionerna om de gröna transporterna? Det är inte bara mörkt, herr talman. Regeringens transportpolitik är orättvis och oansvarig för framtiden och definitivt omodern. För att sprida lite mer ljus över budgeten, vad gäller trafikområdet, kommer mina partikamrater att ta upp fler frågor kring järnväg respektive IT när de senare får ordet. 121 (): Vi har i olika sammanhang diskuterat våra viktiga frågor. Vi har haft olika forskningsrapporter, utfrågningar och så vidare. Det viktiga som har kommit fram av det här tycker jag är att det finns möjligheter att vidta åtgärder. Trafiken har ett stort ansvar och har inte gjort sin hemläxa, som det brukar heta i vissa sammanhang. Vi måste alltså vidta kraftfulla åtgärder för att även den sektorn ska ta sitt ansvar för att vi ska klara de klimatmål som vi har satt upp. Det hjälper inte att bara sätta upp och diskutera en massa procentsatser. Klimatet påverkas i negativ riktning. Och vi kan tyvärr bara konstatera att trafiken är en bov i dramat. Då krävs det kraftfulla åtgärder. Liksom Socialdemokraterna vill vi från Vänsterns sida kritisera den inriktning som den borgerliga regeringen har när man väldigt tydligt säger att man utifrån en samhällsekonomisk analys har kommit fram till att man ska satsa förhållandevis mer på väginvesteringar än på spårtrafik . Det har vi svårt att förstå det klimatsmarta med. Och man tar en rad andra sådana beslut. För tids vinnande kommer jag att försöka uppehålla mig vid den reservation och de tre särskilda yttranden som Vänstern har. Det finns väldigt mycket att säga, men jag kan inte parera alla de borgerliga lika mycket. Jag får i min inledning försöka ta upp de viktigaste frågorna, som vi har sett det. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 som handlar om mål- och resultatfrågor för politikområdet transportpolitik. Där konstaterar vi att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar utveckling för medborgarna och näringslivet i hela landet. Då återkommer vi med krav på en så kallad transporthierarki. Det är alltså en hierarki där man bedömer behovet av transporter och, om transportbehov finns, vilken typ av transporter man i så fall ska prioritera och kanske subventionera. Det ska då vara det ekologiskt hållbara, det långsiktigt hållbara, som gynnas. Om man tittar på den trafik som finns ser man att det är uppenbart att vägtransporter är för billiga, inte minst på godssidan. Annars skulle vi inte ha en så stor andel godstransporter på väg. Det måste förändras. Vi har en hemställanspunkt där vi vill att regeringen nu tydliggör även för , i regleringsbrevet, att man faktiskt ska lyfta fram och ta ansvar för jämställdhetsfrågorna. Det har vi också sagt tidigare. Sedan gäller det särskilda yttranden. När det gäller IT, elektronisk kommunikation och post delar vi inte den inriktning som regeringen nu har. Man ändrar i fråga om hur det ska gå till att ge svenska folket bredband. Det handlar om den här digitala allemansrätten, som jag tror att tog fram. Och man börjar diskutera marknadslösningar. Vi vet att marknaden brukar vara väldigt intresserad av att skapa lösningar där det bor väldigt många människor. Ute i glesbygd och landsbygd, där det är långt mellan husen, finns inte alls det här ivriga intresset att bygga bredband. Vi tycker att det är ett gemensamt ansvar som vi måste ta för att se till att de flesta, eller helst alla, hushåll åtminstone kan få i överföringskapacitet. Det är alltså en viktig åtgärd, och då behövs det även fortsatt statliga insatser på det här området. Sedan, herr talman, kommer jag in på det särskilda yttrandet nr 4, som är själva huvudpunkten. Det handlar om anslagsfrågorna. Vi tycker att det är något märkligt att höra en regering som i olika sammanhang bröstar sig över att det går bra för , att ekonomin går lysande, att arbetslösheten minskar och så vidare. Men precis som säger kommer man efter alla fina formuleringar fram till att det tyvärr inte finns ett finansiellt utrymme. Det saknas ett finansiellt utrymme, står det på några ställen, för att kunna göra de investeringar som behövs . Därför måste man skjuta viktiga investeringar . Så lät det inte riktigt när ni var i opposition. Då lovade ni ganska brett vad som skulle hända när ni kom till makten. Då tycker vi från Vänsterns sida att det är dags att göra upp med den här nyliberala politiken. Vi brukar ju anklagas för att vi är lättsinniga, att vi har pengar som inte andra har. Det handlar inte alls om det. Vi tycker bara att staten som ekonomi borde föra ungefär samma politik som alla andra ekonomier, till exempel alla stora företag. De inser nämligen att det finns en skillnad mellan driftskostnader och investeringskostnader. Den enda anledningen till att man har det här systemet, att allting ska in under ett gemensamt utgiftstak, är att man vill hålla koll på och helst pressa ned den offentliga sektorns andel av bnp. Det finns liksom inga rationella argument för att hävda att en investering ska betalas av . Vi tycker alltså att vi ska ha en investeringsbudget även i statens ekonomi. Vi konstaterar med glädje att även Kommuner och Landsting har samma åsikt. Många företrädare för näringslivet har samma åsikt och förstår inte varför staten envist hävdar att i princip alla större investeringar ska direktavskrivas. Jag skulle gärna vilja ha en debatt. Det har inte blivit speciellt mycket debatt i utskottet eller i övrigt om det här. Det har bara tystats ned. Jag konstaterar med glädje att Socialdemokraterna redovisar möjligheter till lånefinansiering i några fall. De pekar ut några typiska projekt som man skulle kunna använda. Man anklagar för lättsinne, för att vi lånar upp pengar och sätter framtida generationer i skuld. Tänk om vi skulle ha haft samma resonemang när vi byggde ut svensk järnväg! Jag skulle vilja fråga den borgerliga majoriteten: Hur många meter järnväg hade vi haft då, om man skulle ha sagt att allt som byggs ska direktfinansieras, ingenting ska lånas? Jag vill hävda att man då insåg att det krävdes en långsiktig finansiering. De flesta i ett hushåll som ska köpa en egen bostad, till exempel, inser att det är svårt att betala av den . Och de köper inte en ny bostad som det ska betalas lån och amorteringar på. Vi från Vänstern inser också att man inte kan bygga tre fyra citybanor och bara lägga på hög. Det blir jättedyrt. Det förstår vi också. Men det handlar om en långsiktig klok investeringsplan. Vilka satsningar behöver vi göra på vägområdet och på spårtrafik, till exempel? Man ska se det långsiktigt. Det är en katastrof att vi använder budgetargument för att inte göra de viktiga investeringar som krävs inom transportsektorn för att vi ska klara våra klimatmål. Det måste väga mycket högre i det här fallet än budgetdisciplin. Jag konstaterar att marknaden inte verkar vara speciellt orolig för den typen av resonemang, vilket alltid hävdades tidigare. Det sades att kapitalet flyr om man börjar diskutera i de termerna. kör borgerligheten i stället med argumentet att vi i Vänstern är lättsinniga för att vi vill låna pengar till investeringar. Låter man däremot privata företag låna pengar och bygga en väg för tiotals miljarder och hyr ut den till skattekollektivet, som ska betala ränta och amorteringar eller vad det här kostar under kanske 30, , kallas det helt plötsligt för OPS-lösning, offentlig-privat samverkan. Det är ett jättefint ord. Och är man helt plötsligt inte oansvarig längre. Vad är den kvalitativa skillnaden jämfört med att låna pengar på ett traditionellt sätt via Riksgälden, som också sker till viss del? Vi har ju projekt som är lånefinansierade. säger man att vi låter någon annan göra det här.