prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Hur ställer sig till det som jag har intresserat mig för, nämligen att forskningen väldigt tydligt visar att betyg inte fungerar särskilt bra som kunskapsinitiator för att uppmuntra elever att prestera mer? Betygsforskningen visar väldigt starkt att det är omdömen som egentligen är mycket bättre. Betyg kan ha en annan effekt, nämligen som utsorteringsinstrument, för att se vem som ska komma in på högskolan och så vidare. Det här är ingen diskussion för eller mot betyg. Jag vill betona det, utan det handlar om hur vi kan hitta de bästa instrumenten för att uppmuntra till mer kunskap i skolan. Det tror jag att vi har ett gemensamt intresse av. 82 () replik: Det är mycket bra, jag tar gärna den diskussionen. Vår inställning är att svensk skola behöver en tydligare uppföljning. Vår inställning är att vi behöver skriftliga omdömen, precis som säger, gärna från första klass. Vi är också beredda att diskutera att ta bort förbudet mot betygsliknande omdömen. Dessutom vill vi ha betyg. Jag tror inte att de två sakerna måste stå mot varandra, utan man kan ha bådeoch, både skriftliga omdömen och betyg. Vi vet att det inte finns någonting som är viktigare än att se till att barnen får bättre stöd i skolan. Får man inte stöd tidigt har man en mycket liten chans och en mycket stor uppförsbacke att fånga upp det . Det är därför som vi lägger på mycket kraft på detta. Det är därför vi inför läsa-skriva-räkna-strategin, där nästan satsas på lågstadiet för att se till att fler lär sig rätt från början. Det blir mycket dyrare, mycket svårare och mycket inhumant att inte göra en sådan insats . Det paket vi erbjuder är både läsa-skriva-räkna-satsning, skriftliga omdömen och betyg. Jag tror att alla de tre sakerna behövs. 83 () replik: När det gäller läsa-skriva-räkna-satsningen anser vi från sida att detta måste ske tidigare. Man kastar bort den kunskap som finns i förskolan om elever som har särskilda behov, som riskerar att redan från början halka efter när de börjar skolan. Det är viktigt att nyansera frågan om omdömen. Om vi pratar om betygsliknande omdömen är det fråga om just betygsliknande. Det specifika med fungerande omdömessystem är att man pekar ut möjligheter, inte stänger dörrar. När de börjar likna betyg är de inte särskilt konstruktiva sett som en framtidsinriktning. Då får de inte bli alltför betygsliknande eftersom det då blir en motverkande effekt. Då tappar man det positiva. Det ska inte heller ske för . Där finns en kunskapsprocess där ett omdöme blir mer och mer konkret i takt med åldern. Det är intressant att det finns en positiv inställning till att hitta alternativ. Det vore positivt om vi kunde hitta system i skolpolitiken där vi tar till oss den pedagogiska forskning som finns och använder den konstruktivt om vi vill komma vidare i utvecklingen av synen på kunskap i . 84 () replik: Vår grundinställning är att skolpolitik så långt det är möjligt ska föras på en vetenskaplig grund. Det är därför vi satsar på lärarna. Vi vet om att ingenting är viktigare än duktiga lärare i skolan. Det är därför vi försöker satsa tidigt, och det är därför vi är beredda att göra utvärderingar och annat. Man ska absolut satsa . Därför tar vi upp en del av den förskolesatsning som är på gång. Den är viktig. Den handlar om att ge förskollärarna tydliga uppdrag, till exempel att de har det pedagogiska ansvaret i förskolan. Det innebär att förskolan ges ett ännu tydligare pedagogiskt uppdrag än vad den har . Jag är, precis som , övertygad om att det vi vinner i förskolan har vi nytta av under hela utbildningssystemet. När det gäller frågan om betygsliknande omdömen eller inte tror jag och det är många som har sagt det tidigare, bland annat att det är svårt att säga vad som är betygsliknande och vad som inte är betygsliknande. En elev klarar målen, och en annan elev klarar målen mycket väl. Vad är betygsliknande och vad är inte betygsliknande? Det är dessutom omöjligt att se framåt utan att veta var man är någonstans. Därför är tanken att skriftliga omdömen inte ska få lov att vara tillbakablickande en omöjlig tanke. Vi måste först veta var den enskilde eleven befinner sig för att kunna peka ut vad den enskilde eleven måste bli bättre på. Därför måste också reglerna för de skriftliga omdömena ändras på det området. Jag tror, precis som , att skriftliga omdömen är viktiga. De kan utvecklas till en mycket bra pedagogisk resurs i skolan. Dessutom behöver vi betygen för att ge en tydligare signal till hemmen om vad deras barn behöver ökad hjälp med. 85 () replik: Det är fascinerande: var inne på det, och är det . Det är en total fixering vid socialdemokratiska partiet. Men jag kan förstå det, och jag kan bli glad för det. Någonstans erkänner ni att det är vi som är en ledande kraft i svensk politik. Det är hos oss idéerna formuleras. Jag kan förstå att när man är ett och inte ett folkrörelseparti är det, som jag sade till , förvirrande att man i ett stort parti måste ta hänsyn och diskutera. Vi har mandat att diskutera med er om att hitta breda lösningar för medborgarnas skull, för lärarna i skolan och för att elever ska slippa byta betygssystem . Jag hoppas verkligen att ni tar det här på allvar, bjuder in och är beredda att kompromissa för att hitta minsta gemensamma nämnare. Från vår horisont blir det i så fall en mindre orättvis, omodern och oansvarig skola. Vi måste hitta minsta gemensamma nämnare. Men då måste båda parter faktiskt bjuda in till detta. talade tidigare i debatten om 1842, folkskolan och så vidare. Det var enormt viktigt att socialdemokrater och frisinnade liberaler gjorde upp om det. därefter har vi gemensamt kommit fram till flera olika lösningar på skolpolitiken. Det har varit viktigt. Hur känns det , , att som folkpartist införa ett vårdnadsbidrag som kommer att gröpa ur förskolan och göra skolan ännu mer ojämlik? 86 () replik: Det är sant att det skedde en viktig reform i utbildningspolitiken . skedde omfattande och viktiga saker. Jag är dålig på historia, och jag minns inte om socialdemokrater ens fanns 1842 när skolreformen genomfördes. Men det är möjligt att det var så. Vi genomför ett brett familjepolitiskt program. En av de delarna är att stärka förskolan. Det är viktigt. En annan del är att öka valfriheten för familjer. Det är också viktigt. Vi försöker gå fram med ett program som underlättar för föräldrar men som skärper förskolan. Jag tycker att balansen i det programmet har blivit bra. Sedan var det frågan om breda lösningar och fixering vid socialdemokratin. Det enda jag noterade var att få äktenskap skapas av att man i början säger att någon är orättvis, oansvarig eller omodern. Det är ett konstigt sätt att be att få samtal om viktiga framtidsfrågor. Är det en fixering vid s? Nej, men om vi ska ha någon form av samtal måste också vi fundera på var ni befinner er på den politiska skalan. Vi blir både förvånade och bekymrade. Ni kom med några bra förslag som gick i rätt riktning, men varje gång de har prövats har det gått åt fel håll. Därför blir vi bekymrade över var någonstans detta ska landa vid er kongress . Ska varje samtal som ni har fört fram till dess bli fullständigt meningslösa därför att gräsrötterna, precis som vid andra tillfällen när ni har försökt att förnya kunskapsuppdraget, säger nej? Jag har sagt i mitt anförande och det tror jag också att sade att skolministern har sagt att det ska bli samtal. Vi ska inte utesluta att det blir ännu fler samtal. Det kommer att finnas fler chanser att svänga och byta politik. 87 () replik: Det är ni som sitter i regeringen, och då måste det vara ni som bjuder in till samtal. Vi vill vara med och diskutera för elevernas, föräldrarnas och lärarnas skull. Vi tycker att det är förfärligt att införa mer eller mindre betyg för sjuåringar, att en liten tjej eller kille kan få reda på att han eller hon är Icke godkänd. Däremot är vi beredda att rucka på andra principer. Vi är beredda att sänka betygsåldern till sjätte eller sjunde klass. Vad är ni beredda att göra? Det handlar om att ta och ge, att hitta en minsta gemensam nämnare. Vi socialdemokrater har faktiskt alltid vårdat de överenskommelser som vi har gått in i. Vi har gjort det med pensionerna. Det var ni som höll på att rycka upp pensionsöverenskommelsen genom den orättfärdiga behandlingen av förtidspensionärerna. Vi stod för uppgörelsen vad gällde energipolitiken tillsammans med . Det var som valde att lämna den. Vi stod för försvarsuppgörelsen. Så gör vi. Om vi ingår en uppgörelse står vi också för den. Det behöver ni inte vara oroliga för. Jag skulle vilja ha svar på en fråga. Hur känns det som folkpartist att införa vårdnadsbidrag, som med största sannolikhet, eftersom erfarenheter i andra länder pekar på det, kommer att gröpa ur den allmänna förskolan och göra det svårare för barn som kommer från studieovana hem att lära sig och komma i kapp sina kamrater? Hur känns det? och Socialdemokraterna har faktiskt en gemensam historia på utbildningsområdet. 88 () replik: Hur känns det, , att det är en borgerlig regering som ser till att uppdraget till förskolan blir ännu tydligare pedagogiskt? Hur känns det att det är en alliansregering som ser till att förskollärarna får det pedagogiska ansvaret i förskolan det ni aldrig klarade av? Hur känns det att det är en borgerlig alliansregering som inför allmän förskola för treåringar det som ni aldrig gjorde? Vi går in med ett familjepolitiskt reformprogram där vi har alla de här delarna tillsammans. Vi har en förstärkning av förskolans pedagogiska uppdrag och en förstärkning av kvaliteten i förskolan som vi också ökar valfriheten för familjerna. Jag tycker att vårdnadsbidragets utformning i den skepnad som det har fått har blivit ganska bra. Jag är inte vårdnadsbidragets största vän, men den utformning som det har fått är ganska bra. Sedan har vi detta med att urgröpa förskolans resurser. Jag har inte kollat alla, men jag skulle gissa att alla kommuner har ett system där förskolan får pengar efter hur många barn som går i förskolan. Om det föds färre barn, fler blir arbetslösa eller fler väljer att inte lämna sina barn på den allmänna förskolan blir det färre barn i förskolan och därmed mindre resurser. Samma effekt får vårdnadsbidraget. Om man väljer att använda någonting annat än förskolan blir det färre barn och därmed mindre resurser. Men det innebär inte på något sätt att man urgröper förskolans resurser. Har man färre barn i en förskola eller har man färre barn på en avdelning blir det automatiskt också mindre resurser. Jag tror att det fungerar så i nästan alla kommuner . Det är inte frågan om att urgröpa förskolans resurser när alliansen nu inför ett familjepolitiskt program. Det är snarare precis tvärtom. Vi stärker förskolan på en rad strategiskt viktiga punkter, vilket ni aldrig klarade av under de år ni satt vid makten. 89 (): Vi har haft en mycket intressant debatt under hela den här dagen. Jag hoppas att vi ska kunna hålla liv i den ända fram till att vi är färdiga med båda våra betänkanden. Det är oerhört intressant att följa debatten. Den som presenterades blev, tillsammans med nationella utvärdering , en ögonöppnare för många av oss och framför allt för Socialdemokraterna. De här rapporterna innebar att det inte längre gick att hävda att allt stod bra till i den svenska skolan även om man fortsatte att trumfa ut det budskapet. Den dåvarande oppositionen ville ta in en hel del förslag som vi nu kan genomföra i regeringsställning men som Socialdemokraterna då sade nej till. Frånvaron av åtgärder och bristen på initiativförmåga hos den dåvarande regeringen blev pinsamt uppenbara, och är de alldeles oerhört uppenbara. Jag tror att Socialdemokraterna själva har kommit till insikt om att det kanske var där grunden lades till den valförlust som man tvingades uppleva 2006. Men det är anmärkningsvärt att den här oförmågan att presentera en politik på skolområdet som man kan uppleva att hela partiet står bakom kvarstår. Trots att Socialdemokraternas partiledare har hävdat att skolfrågorna ska vara prioriterade har man ändå inte lyckats presentera en politik på området som vi i regeringsställning kan uppleva att partiet står bakom. Man har presenterat några delar här och några delar där. Men om det är partiet som står bakom de här delarna eller vilken nivå inom partiet som står bakom dem är ett stort frågetecken . En annan fråga som reser sig under dagens debatt är: Varför gjorde man inte något på alla de områden som man har diskuterat under dagens debatt då man själv hade regeringsmakten? Man hade makten att förändra. Varför gjorde man inte de insatser som tonas fram här i kammaren från Socialdemokraterna? presenterades en och en Pirlsrapport som undersöker läsförmågan hos eleverna. Här bekräftas ännu mer tydligt det socialdemokratiska misslyckandet. Det har vi i alliansen tagit fasta på och samlar våra krafter för att förändra. Ja, det är naturligtvis inte för vår egen skull. Det är för våra barns och våra elevers skull. I de här rapporterna har det också visat sig att det är de högpresterande elevernas resultat som har försämrats mest i . och alliansens mål för skolan är att alla elever ska utvecklas så långt det är möjligt efter sin förmåga. Ett sådant mål kanske inte uppfattas som särskilt kontroversiellt, men jag tror att det finns all anledning att förtydliga det här målet i kammare inför partierna och varandra. Det handlar om vilket mål vi har med skolpolitiken. För vissa elever innebär det kanske att precis klara målen, medan det för andra kan betyda att man utvecklas längre än så. Varje barn är olika, men alla barn ska ha samma förutsättningar att nå målen och känna att skolan är en utmaning. Alla barn har rätt att få lära sig nya saker och komma till nya insikter i skolan. Det är inte okej att låta elever bli understimulerade, lika lite som det är okej att inte stödja den elev som riskerar att inte nå målen. Därför vidtar regeringen nu en mängd åtgärder som mina kamrater i alliansen så väl har beskrivit . Det handlar om kompetenssatsningar på lärarna i form av Lärarlyftet, en ny lärarutbildning, rektorsutbildning, läsa-, skriva- och räknasatsning, tidigare betyg, skriftliga omdömen, förtydligande av målen i kurs- och läroplaner, stärkande av utbildningsinspektionen och så vidare. Jag och är helt övertygade om att detta är åtgärder som kommer att ha stor betydelse för elever och lärare runt om i landet. Tillsammans med alliansen arbetar för en gymnasieskola där fokus ska sättas på kunskap, ansvar och trygghet. Jag har sagt detta tidigare här i talarstolen, men jag tycker att det är värt att upprepa det igen. Vi kristdemokrater har länge verkat för en lärlingsutbildning med en yrkeshögskola med en naturlig påbyggnad. Det är någonting som vi tillsammans i alliansen nu är helt överens om. Vi tycker att det förslag som regeringen nu lägger fram om en ändring i skollagen, som innebär att det blir möjligt att inleda en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning, är väldigt bra. Vi ser det som ett steg mot att eleverna direkt ser den praktiska nyttan av kunskapen. Det kan vara tilltalande för gymnasieelever som har tappat sugen i skolan. Vi tror definitivt inte på Socialdemokraternas så kallade introjobb i näringslivet och i äldreomsorgen. Socialdemokraternas förslag är svar på en helt annan fråga. Det handlar mer om ungdomsarbetslöshet. Vi vet att regeringen har en rad förslag för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Det handlar om jobbgaranti, sänkta arbetsgivaravgifter för unga och så vidare. Socialdemokraterna kommer med ett jaså som svar på frågan om lärlingsutbildning inom gymnasieskolan och det försök som ska träda i kraft. Att skapa trygghet bottnar också mycket i värdegrundsarbetet i skolan, en medvetenhet om alla människors lika värde, pojkars och flickors lika värde, människors okränkbarhet, solidaritet med svaga och utsatta och så vidare. Många skolor har lyckats med det här arbetet men långt ifrån alla. Tyvärr hör hån och fiendskap till vardagen på alltför många skolor. Där finns det klyftor mellan lärare och elever, mellan pojkar och flickor och mellan grupper av elever som skapar konflikter och oro. Detta måste vi hjälpas åt att förändra. Jag vill lyfta fram det jag inledde med. Det krävs en förståelse för värdegrundens betydelse i skolarbetet. Vi behöver lärare, skolledare, engagerade föräldrar och andra vuxna som orkar se och som också har förmåga att ta tag i de här svåra och stora frågorna. Jag är också väldigt glad över att vi i den budget vi diskuterar har presenterat och förtydligat betydelsen av ett ansvarskontrakt mellan elev, lärare och förälder. Det är ett kontrakt där varje parts ansvar för elevens utveckling ska tydliggöras. Det ska följa eleven genom för att säkerställa kontinuiteten i skolans uppföljning och att elevens behov av stöd då uppmärksammas. Den här frågan bereds nu i . Det är ett arbete som vi välkomnar och ser fram emot. Alliansregeringen har ett tydligt mål för utbildningspolitiken, och vi arbetar intensivt för att vända den negativa trend som är tydlig och som Socialdemokraterna tillsammans med bär ett tydligt ansvar för. Debatten handlar också om förskolan, familjedaghem, flerfamiljslösningar och öppna förskolor. Jag vill passa på att säga att jag självklart är glad över regeringens överenskommelse också när det gäller vårdnadsbidraget. Även om den frågan inte behandlas i detta betänkande är jag angelägen om att nämna detta. Det är klart att det är provocerande för att uppleva att hela alliansen står bakom hela den familjepolitiska reform som vi gick till val på en bredd som handlar om en pedagogisk förstärkning i förskolan, som handlar om en barnomsorgspeng, som handlar om ett vårdnadsbidrag och en allmän förskola. Det är klart att det är provocerande för Socialdemokraterna att alla partier i alliansen är helt överens om detta. Vi vet att de allra flesta barn i går i förskola eller är hos en dagmamma. Därför är det oerhört viktigt att vi har en politik som vet det, som respekterar det, som ser att föräldrarna gör olika val, och därför ska vi också ha en bra kvalitet med utbildad pedagogisk personal som möter behoven hos varje enskilt barn. Alla föräldrar måste kunna känna sig trygga i att deras barn får den bästa möjliga omsorg medan föräldrar förvärvsarbetar eller studerar. Där har alliansregeringen tagit ett stort ansvar. Jag vill med det avslutningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga oppositionens reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2007/08:1 delvis). 90 (): Färre högskoleplatser och försämrad vuxenutbildning blir konsekvenserna av den borgerliga regeringens budgetförslag inom utgiftsområdet Studiestöd. Vi socialdemokrater tycker precis tvärtom. Vi vill ge fler möjlighet till högre utbildning och vuxenutbildning än vad den borgerliga regeringen vill. I när hjulen snurrar och det går bra för väljer den borgerliga regeringen att stänga dörrar för många som vill påbörja högre studier och för många som är i behov av vuxenutbildning. Det duger inte att möta framtiden med en sådan defensiv hållning. Vi socialdemokrater vill vara offensiva och framtidsinriktade. Vi vill öppna dörrar och ge möjligheter. Vi vill investera i kunskap och kompetens. Det finns en häpnadsväckande formulering i budgetpropositionen som jag gärna vill citera. Lyssna nu noga! Vidare bedöms en effekt av regeringens satsning på förbättrad utbildningskvalitet vara att antalet studerande inom universitet och högskolor minskar. Jag läste den meningen men blev inte mycket klokare. Logiskt sett borde ju en satsning på förbättrad kvalitet medföra att fler blir intresserade av en högre utbildning. Regeringen argumenterar precis tvärtom. Ökad kvalitet lockar färre studenter. Då inställer sig frågan: Vad är det för slags kvalitet som regeringen åsyftar? Den kryptiskt formulerade meningen i budgetförslaget signalerar att den borgerligare regeringen vill ha färre studerande på högskolor och universitet. Det är häpnadsväckande. Det är mossigt och omodernt. Preliminära siffror visar att antalet sökande till universitet och högskolor ökar denna höst. Trots det vill nu den borgerliga regeringen att färre ska ha tillgång till högre studier. Det är en utveckling som starkt avviker från det internationella mönstret. Att minska antalet högskoleplatser är dessutom anmärkningsvärt när vi vet att ungdomskullarna ökar kraftigt . Det krävs ju ett tillskott av högskoleplatser enbart för att dessa ungdomar ska få samma chans att läsa vidare som dagens ungdomar har. Med regeringens defensiva högskolepolitik kommer andelen som påbörjar en högre utbildning att sjunka från till . Vi socialdemokrater vill ge en tydlig signal. Vi ska inte ha färre högskoleplatser utan fler. Därför föreslår vi i vårt budgetalternativ att anslaget studiemedel ska tillföras ytterligare . Det motsvarar ca 7 500 platser. Vi socialdemokrater har en hög ambition. Vi vill att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Även när det gäller vuxenutbildningen har den borgerliga regeringen en defensiv hållning. vill man helt sonika ta bort det korttidsstöd som vuxna personer kan få för studier i mindre omfattning i vissa ämnen på grundskole- och gymnasienivå. Det kan gälla svenska, engelska, matematik och samhällsorienterade studier. Det drabbar en stor grupp vuxna som har en låg utbildningsnivå. Det visar på en njugg inställning till livslångt lärande. Försämringen av korttidsstödet ingår som en del i den borgerliga regeringens nedmontering av vuxenutbildningen. Det började då man kraftigt reducerade anslaget till vuxenutbildning med . Inte nog med det man styrde också om hur resterande medel skulle fördelas. fördelades resurserna utifrån kommunernas faktiska behov av stöd till lågutbildade, arbetslösa och invandrare. Det motsatte sig den borgerliga regeringen. Det fick till följd att många kommuner fick drastiskt minskade resurser till vuxenutbildning. Sedan fortsatte den borgerliga regeringen att ta bort rekryteringsbidraget. Det är ett stöd som syftar till att nå svårrekryterade personer som är eller äldre med kort tidigare utbildning, som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Totalt rörde det sig om drygt 26 000 personer. Till det kommer att den borgerliga regeringen kraftigt minskat på resurserna för arbetsmarknadsutbildning. Intressant i detta sammanhang är att studera direktiven till utredningen av en ny lärarutbildning som presenterades . Det är anmärkningsvärt att vuxenutbildningen knappt omnämns i dessa direktiv. Alla dessa borgerliga åtgärder målar en tydlig bild. Den borgerliga regeringen har dramatiskt skruvat ned ambitionerna för vuxenutbildningen och därmed synen på det livslånga lärandet. Det är bara att beklaga. Det är också intressant att belysa borttagandet av rekryteringsbidraget och korttidsstödet i ett genusperspektiv. Rekryteringsbidraget omfattade drygt 26 000 personer. Av dessa var kvinnor. Korttidsstödet omfattar nästan 20 000 personer. Av dessa är kvinnor. Det är inte nog med att den borgerliga regeringen drastiskt försämrar för den som står längst bort från högre studier. Det är framför allt kvinnor som drabbas av den borgerliga regeringens försämringar. Målet för oss socialdemokrater är en generös och flexibel vuxenutbildning. Både för den enskilde och för vårt lands utveckling behöver vi stödja de människor som står längst bort från arbetsmarknaden eller har en låg utbildningsnivå. För dessa personer är tröskeln till studier hög. Att då börja ta studielån känns avskräckande. Rekryteringsbidraget och korttidsstudiestödet är exempel på satsningar som den tidigare socialdemokratiska regeringen införde med syfte att ge alla reella möjligheter att studera.