prot · GU09115 · 2007-05-29 00:00:00 — Jag håller helt med om att man måste fundera på om det förslag som ligger är det absolut bästa och optimala. Jag tycker att det är klokt av regeringen att tillsätta en arbetsgrupp där man funderar kring om det kan göras andra ändringar i detta. Jag tycker som liberal att vi måste ha ett system som är accepterat och som inte driver folk från hus och hem, vilket det här systemet gjorde. Man måste kunna uppleva en legitimitet i många olika avseenden för det nya fastighetsskattesystem som vi nu får. Jag tror också att det är klokt att man ser till att finansiera systemet inom bostadssektorns ram. Men, fru talman, om vi hade fortsatt med det gamla systemet hade det största problemet varit att orättvisorna då hade fortsatt att öka. Det hade drivit ännu fler människor från hus och hem i den här regionen. Det är ett problem att det är så många som bor här. 62 Finansminister (): och mina andra meddebattörer understryker att Socialdemokraterna har en stark tilltro till rättvisan. Det tror jag är sant. Jag är djupt övertygad om att det är sant. Det sägs också att det ska satsas mer på välfärden. Men det är ju inte riktigt så den socialdemokratiska politiken ser ut, utan det är mer pengar till Ams och mer pengar till höjda bidrag som är kärnan i det socialdemokratiska ekonomiska alternativet. Då finns det ju inga pengar till vården. Då finns det inga pengar till äldreomsorgen. Då finns det inga pengar till skolan och barnomsorgen. Det är här man måste välja. Det är så politik fungerar. Man kan prioritera välfärden om man prioriterar bort annat. Det är därför vi i valet kommer att gå till val på stora satsningar på barnomsorgen, äldreomsorgen, sjukvården och skolan. Det tror jag kommer att vara avgörande i den valrörelsen. Det är ju så att det är valen i , inte opinionsmätningar, som avgör vad man har för majoritetsförhållanden i riksdag. Jag har noterat att har skrivit en artikel, men jag noterar också att den socialdemokratiska argumentationen blir lite svår att hänga med i. Det som är Lodins problem är att en höjning av realisationsvinstbeskattningen ger en kraftig straffbeskattning av flyttningar inom . Det är hela hans argumentation. säger att vi gynnar med miljarders miljarders miljarder, medan vi drabbar Norrlandslänen. Men skälet till att varnar är ju att de som har stora uppskov, de som har gjort stora vinster på sina fastigheter och de som kommer att få betala en kraftig höjning av realisationsvinstbeskattningen är de som bor i . Det är därför belastningen är väsentligt större på genom det förslaget, precis som vinsterna är betydligt större av sänkningen. Jag ska naturligtvis konstatera att vi inte har nått perfektion vare sig på det här området eller något annat. Jag tycker att vi ska vara ödmjuka i politiken. Rättvisa är ett svåruppnått ideal. Det är svårt att mäta rättvisa och vara säker på vad det innebär. Det gäller även regionalt. Vi ska, precis som i sitt inlägg var mycket tydlig med, fortsätta att se vad det finns för anledning och vilka brister som kan finnas i de här förslagen. Men låt oss ändå diskutera hur valrörelsen kommer att se ut. Det kommer att vara så att alla villaägare i kommer att upplysas om att fastighetsvärdena har stigit på de här fem åren, kanske till och med lite mer, och om att en skatt på av taxeringsvärdet återkommer med en socialdemokratisk regering. Det betyder att det inte kommer att finnas ett enda hushåll i som inte kommer att få uppleva en skattechock så länge inte Socialdemokraterna ger ett besked om något annat. Det vi vet är att Socialdemokraterna vill återinföra fastighetsskatten. Det rimliga är att man då vill återinföra den på den nuvarande nivån. Det är väl också rimligt att tro att det inte blir någon sänkning av realisationsvinstbeskattningen. Det är en skattechock från koja till villa över hela som gäller. Jag tror också att det här med den regionala orättvisan är viktigt. När man lägger ihop de olika delarna av det som vi kallar utanförskap i till exempel är det i arbetslöshet, i konjunkturåtgärder, i olika andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i förtidspension och i sjukfrånvaro längre än . Det är ett resultat av ett långt socialdemokratiskt maktinnehav som har inneburit att utanförskapet är skriande i våra glesare län. Det är klart att fastighetsskatten inte är lösningen på det. Det är regeringens andra ekonomiska politik. Det är därför den totala arbetslösheten i de fem Norrlandslänen har minskat från . Det här ska vi gå vidare med. Vi ska diskutera i valrörelsen hur den borgerliga regeringen massivt har sänkt arbetslösheten i våra Norrlandslän och hur glada vi gemensamt kan vara för att vi är på väg mot full sysselsättning. Det bidrar till rättvisa, därför att det alltid är rättvisa och sysselsättning som går hand i hand och orättvisa och arbetslöshet som går hand i hand. Men det är en annan diskussion. 63 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att debatten faktiskt handlar om fastighetsskatten. 64 (): Först till jag kort säga till att det var synd att vi inte kunde hitta en gemensam lösning socialliberaler och socialdemokrater emellan i stället för att bara gå och lägga sig platt inför stora politiska pamflett. Det andra jag konstaterar är att finansministern står här i kammaren och försöker skriva Socialdemokraternas valprogram . Jag förstår inte varför man frågar: Hur blir det nu ? Hur ska ni göra då? Vi har ett stort arbete som vi genomför, ett stort rådslag. formulerar vi det till kongressen . Finansministern får gärna återkomma med frågor. säger: Det är klokt att tillsätta en arbetsgrupp. Vad är alternativet? Vad är förslaget? Vi vet inte det. Det är en arbetsgrupp som ska arbeta fram någonting. Sedan ska man titta om det blir oönskade effekter och tänka på det. Ni säger att ni prioriterar välfärden. Ni sänker ju skatterna! Inkomsterna till staten minskar kraftigt med politiska beslut. Vi har en tillväxt. Men vad kommer sedan, herr finansminister, om lågkonjunkturen slår till? Är man då från sida beredd att höja skatterna för att värna välfärden? Nej, kärnan i er politik har alltid varit att ni ska sänka skatterna. När det gäller arbetslösheten talar man om satsningar på arbetsmarknadspolitiken. Vi kan bara konstatera, som vi gjorde , att långtidsarbetslösheten bland ungdomarna stiger. Vi kan också konstatera om den garanti som ska komma fram att det inte är många som vet vad den kommer att innehålla. Jag vidhåller att det är orättvist. Den rikaste tiondelen tjänar på politik. Det är inte fullt ut finansierat. Det är förkastat av ekonomer. Det omfördelar från fattig till rik. 65 Finansminister (): Jag är glad över att vi har fått den här diskussionen. Det är viktigt att vi håller koll på rättvisefrågorna. Det är en av kärnuppgifterna i politiken att se till att det vi gör med våra gemensamma utgifter och inkomster fördelar sig någorlunda rimligt mellan människor i landet. Det är också viktigt när vi diskuterar fastighetsskatt. Det är klart att jag tycker att det är väldigt roligt att diskutera fastighetsskatt med anknytning till valet . Jag ser fram emot att skicka ut brev till alla villaägare i hela och berätta att det blir en skattechock av ett historiskt ohejdat format som Socialdemokraterna planerar att gå till val . Jag tror att det kommer att vara ett av de effektivaste sätten för att Socialdemokraterna ska underträffa sitt visserligen historiskt usla val i . Det viktigaste i valrörelsen, och där tror jag att jag och har helt samma syn, kommer att vara rättvisa och sysselsättning. Där är fastighetsskatten inte det viktigaste förslaget. Det är viktigt att vi ser till att fördelningseffekterna är någorlunda anständiga och någorlunda rimliga. Men det centrala är hur det går med utanförskapet och välfärden. Med våra budgetar stiger anslagen till kommunerna med . Vi är inte nöjda. Det kommer flera satsningar på kommuner, äldreboende, barnomsorg, kvalitet i äldreomsorgen och tillgänglighet i vården. Det är vad vi ska gå till val på. De anställda i kommuner och landsting sitter nu och undrar lite grann: Hur blev det med lönesänkaralliansen? Blev det så att lönerna blev chocksänkta med den borgerliga valsegern? Det kommer de att fortsätta att fråga sig. Varje gång de upptäcker att det inte blev så illa utan att det blev rätt bra kommer de att känna: Det här känns rätt tryggt. Det här känns rätt bra. De blir ändå lite oroliga över den sextioprocentiga fastighetsskattechocken som Socialdemokraterna har laddat in som en dynamit i den kommande ekonomin. Jag känner en väldig tillförsikt . Vi kommer att ha många gemensamma debatter om både rättvisa och sysselsättning framöver. Det välkomnar jag. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:520 om beskattning av svenska pensioner 66 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att finska pensionärer med pension från ska slippa dubbelbeskattning av sin pension. Frågan är ställd mot bakgrund av att tar ut en sjukförsäkringsavgift på pensioner. Den finska sjukförsäkringsavgiften är inte en skatt utan en socialavgift som tas ut av bland annat pensionärer för att finansiera vissa vårdförmåner som enligt EG-rätten ska tillhandahålla dem som är bosatta där. Det förhållande som beskriver är således inte en fråga om dubbelbeskattningsavtal. har beslutat att har rätt att ta ut avgiften under förutsättning att motsvarande avgift inte erlagts tidigare. Enligt domstolen är det den enskilde som har bevisbördan för att avgiften redan betalats. För att utreda om de pensionärer som betalat sjukförsäkringsavgifter kan anses ha betalat för sina framtida vårdförmåner under den aktiva tid när pensionen tjänades in har den finska skattestyrelsen vänt sig till med en handräckningsbegäran. I svar lämnade utförlig information om vad den svenska sjukförsäkringsavgiften avsett att finansiera. har också informerat om i vilken utsträckning avgiften faktiskt betalats av den enskilde. De finska myndigheterna har således fått den information som den begärt och bör därför ha ett underlag för att fatta ett korrekt beslut. Den finska ordningen för att finansiera sjukvården är en intern finsk angelägenhet. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder med avseende på finska pensionärer med pension från . 67 (): Det är en viktig fråga, inte bara för att jag faktiskt är född i . Det är en fråga som berör väldigt många. Jag får tacka finansministern för svaret. Jag måste tyvärr säga att slutsatsen i svaret pekar på att finansministern har missuppfattat min frågeställning. Det handlar inte alls om hur finländarna finansierar sin sjukvård. Det handlar om en ganska enkel sak. Det handlar om hur svenska myndigheter kan underlätta för de finländare som har jobbat i och därmed starkt bidragit till vårt välstånd och hur de på ett enkelt sätt kan intyga att de faktiskt har arbetat och därmed betalat in vad som krävs till vårt socialförsäkringssystem i . Jag hoppas verkligen att finansministern lyssnar. Jag vet att våra finska vänner lyssnar på detta. Precis som ministern sade har slagit fast i en dom att det inte är tillåtet att ta ut avgifter om de redan har erlagts i ett annat land. Problemet är, , hur den enskilde ska få tag i intygen här i . Låt mig påminna om att ändrat i lagstiftningen om allmän försäkring, lagen om socialavgifter, lagen om allmän sjukförsäkringsavgift, lagen om allmänna egenavgifter samt socialavgiftslagen. betalades det med sjukförsäkringsavgifterna. Det var dessutom så att det var olika i olika län. betalades avgiften av arbetstagaren. betalades det enbart av arbetsgivaren. betalades sjukförsäkringsavgiften delvis av den anställde samt arbetsgivaren. betalades avgiften enbart av arbetsgivaren. Interpellationen är ställd så att min fråga är: Hur ska den enskilde få fram uppgifter från myndigheter på ett rätt och riktigt sätt? Därför blir jag besviken när jag läser svaret. Låt mig göra klart för att det inte på något vis är politisk polemik, utan det är en mycket konkret fråga. skriver i svaret att han inte har någon avsikt att vidta några åtgärder med avseende på finska pensionärer med pension från . Begrunda det återigen. Vi har en lagstiftning som säger att arbetsgivaren ska betala in sjukförsäkringsavgifterna. För en egenföretagare är redovisningen mycket enklare. Då betalar man det själv. Men det är annorlunda för den som är anställd. Man kan möjligtvis under en del år i den uppräkning som jag gjorde peka på via deklarationen eller annat att man har betalat avgiften själv. Men finns det inbakat. Arbetsgivaren betalar in skatter och avgifter på bruttoinkomsten. Det framgår inte av taxeringen, utan det går in till . När någon efterfrågar uppgifter och säger: Kan jag få ett intyg på avgiftsinbetalningar? Då hänvisar kassan till , som inte har uppgifterna. Varför kan inte och regeringen hjälpa till så att det kan räcka med ett intyg om man har arbetat här i och därmed har fullföljt sina skyldigheter? Socialavgifterna tas ju av lönen. Det är ett utrymme som man har kommit överens om mellan arbetstagare och arbetsgivare. Man kan torrt konstatera jag ger finansministern en chans här som man gjorde nu att de finska myndigheterna har fått det underlag som de har begärt och därmed struntar i ett mycket konkret bekymmer som många sliter med. Dessutom är detta, som sades tidigare, rättsligt prövat i . Hjälp till, finansministern! 68 Finansminister (): Låt mig understryka att jag inte alls uppfattade att tar upp en partipolitisk polemik. Detta är en mycket viktig frågeställning som vi har anledning att begrunda noggrant. Jag är definitivt inte expert på den här frågan. Men såsom jag har uppfattat det är det så att Nikuladomen som har avgett har landat i slutsatsen att har rätt att ta ut en socialförsäkringsavgift för sjukvård därför att socialförsäkringsavgiften i inte är kopplad till sjukvården. Vi vet båda två att den betalas med landstingsskatt. Det här handlar om dem som har bidragit till det svenska samhället och som har jobbat och slitit här och gjort stora insatser för det som vi kan leva av, inte minst när detta var en mycket viktig del av den svenska ekonomin. Det är helt uppenbart och självklart att de upplever att de har betalat för sin sjukvård därför att de har betalat sin landstingsskatt. Vi tycker alla att vi då har betalat för den vård som vi ska få även på ålderns höst. Men såsom jag har uppfattat domen begränsar den våra handlingsmöjligheter. Den säger att frågeställningen gäller om socialförsäkringsavgiften i går till att finansiera sjukvården. Jag kan ha fel. Jag ska inte säga att jag önskar att jag hade fel, men såsom jag har uppfattat domen klargör den att när en pensionär har pension från ett land och bor i ett annat land, om man till exempel bor i och har sin pension från , ska stå för vårdkostnaderna. Då har vi inte det här problemet. Men om en person har pension från två länder ska bosättningslandet betala för sjukvårdskostnaderna. Då hamnar man i situationen att ska betala för vården. Givet att tar ut en avgift för sjukvård som är annorlunda än landstingsskatten har vi det här problemet. När man betalar inkomstskatt i och bor utomlands så betalar man SINK:en, det vill säga en något lägre inkomstskatt som har en något annorlunda grund. Jag har stor respekt för dem som upplever att de har betalat sin landstingsskatt och som upplever att de får betala en svensk skatt på det här och ändå en gång till får betala sin socialförsäkringsavgift i . Men som jag har uppfattat det är den svenska socialförsäkringsavgiften och den finska socialförsäkringsavgiften två skilda saker. Jag har alltså stor respekt för att och många människor med honom känner att det är någonting orimligt i detta. Det är ju den upplevelsen man får när man tittar på det i första varvet. Men är underlagen här så pass tydliga när det gäller att socialförsäkringsavgiften i och socialförsäkringsavgiften i skiljer sig åt. Det gör att vi inte kan ha synpunkter på hur organiserar sin sjukvård. Det vore fel av oss. Vi skulle inte uppskatta om en finländsk finansminister stod och hade synpunkter på hur organiserar sin sjukvård. Vi ska respektera varandras länder och varandras system. Låt mig ändå understryka igen att jag uppfattar det som att läget här är sådant att det är svårt att komma längre. Men jag ser det problem som tar fram och jag har stor respekt för den upplevelse som interpellationen återspeglar. 69 (): Då är det faktiskt så, , att den som kan leverera ett intyg om att man har betalat in här i får den här befrielsen i . Det handlar om en konkret åtgärd. Men om vänder sig direkt till och pratar med dem som är ansvariga där på utlandsavdelningen får han klara besked. Vad vi behöver är att och den beskriver att om man har jobbat här i så har man betalat in de här avgifterna. Vad EG-domen säger är att då inte kan ta ut avgiften. Men det krävs att man kan visa att man har betalat den i ett annat land, och det har man då gjort här i . Då vore det väl alldeles förnämligt om kunde sätta sig in i frågan och se till att man kan få fram de här intygen på ett klokt och enkelt sätt. För hur ska den enskilde kunna göra detta? Om man har jobbat till exempel i stålverket i , sedan flyttat till och sedan kanske har varit uppe i och jobbat en sväng ska man via de olika skattekontoren försöka hitta intyg. Vi har ju haft en lagstiftning som har förändrats . har man betalat egenavgifter och ibland har arbetsgivaren betalat, som man gör . Det är detta det handlar om. Domen är klar i sig. Den finska myndigheten säger också att den vill följa domen om man kan visa upp ett intyg på att man har betalat det här. Precis som säger här har man betalat landstingsskatter och fullföljt betalningarna av de andra avgifter som krävs i och med att man har arbetat här. Det är därför jag säger att det här är den kanske mest konkreta interpellation jag någonsin kommer att ställa. Det handlar om en handläggning och en service från gentemot de finländare som har jobbat här och sedan flyttat tillbaka för att njuta av ålderdomen i sitt hemland. Jag är själv anställd på ett järnbruk och jag har jättemånga finska kompisar där. Många av dem vill kunna flytta tillbaka. Men varför ska de behöva ränna runt? Varför ska de behöva lägga ned så mycket pengar och tid för att jaga efter ett intyg som myndigheterna inte kan leverera? Myndigheterna har ju inte de uppgifterna därför att den svenska lagstiftningen är uppbyggd på ett annat sätt. Det är därför jag säger detta. Jag uppfattar i alla fall att finansministern svarar med den största välvilja. Men han missar att det inte handlar om hur man finansierar sjukvården i . Låt inte det här bara falla undan , ! Då återkommer jag. Lova den svenska , lova alla våra finska vänner som jobbar här och som kommer att flytta tillbaka och lova dem som redan har flyttat att finansministern fördjupar sig i denna fråga! Lova att finansministern vänder sig till utlandsavdelningen på och efterhör på vilket sätt man enklast och mest konkret kan lösa detta! betyder inte det att vi på något vis skulle gå ifrån en dom i . Tvärtom fullföljer vi bara den domen. Man ska visa upp ett intyg på att man har betalat in avgifter här i , och det har man gjort när man jobbar. Det sker ju automatiskt. Om finansministern kan lova mig det här så gör jag inget mer inlägg. 70 Finansminister (): Tyvärr skiljer sig den beskrivning som jag får av ärendet från den som ger. Den beskrivning jag får från mina skattejurister är att grundfrågan handlar om att socialförsäkringsavgiften i och i är olika saker. Vår socialförsäkringsavgift har i huvudsak använts till att finansiera sjukförsäkringen, och inte sjukvården. Socialförsäkringsavgiften i just den del som här avses har i använts till sjukvården. Jag har en djupt känd förståelse för känslan. Om man har jobbat i och betalat sin landstingsskatt så har man under de yrkesverksamma åren konsumerat en väldigt liten del av alla de skatter som man har betalat för sin sjukvård. Den behöver man när man blir gammal. Det är klart att man upplever det som orimligt att man får betala även då, när man är gammal och inte kan betala så mycket i skatt. Det är en del av den trygghet vi har; sjukvården betalas med de arbetandes inkomster, men även de som är äldre har rätt till en bra sjukvård. De har ju faktiskt betalat för den om under sitt långa yrkesverksamma liv. Jag tycker att den uppskjutna lön som pensionen är naturligtvis ska gå även till de finländska medarbetare som har kommit hit och gjort en lång och viktig insats. Jag förstår den här känslan med landstingsskatten. Men jag måste säga att jag får en annan beskrivning av ärendet. Jag kan lova att jag ska gå tillbaka med detta och verkligen försöka föra en diskussion med mina medarbetare och med om vi kan föra detta framåt. En sak måste jag dock säga: Vi kan inte stå i och ha synpunkter på den finländska finansieringen av sjukvården. Det tror jag att förstår, för det är inte det som debatten handlar om. Men det är också viktigt att det inte uppfattas som att jag står här och försöker skjuta över kostnaderna på någon annan finansminister eller kommer med pekpinnar om hur man agerar i ett annat land. Jag ska naturligtvis titta djupare på detta, men den beskrivning som jag har fått säger att det är mycket litet manöverutrymme. Jag välkomnar att följer frågan, för det är ett utmärkt sätt att se till att fungerar som det kontrollorgan som den bland annat ska vara och att den driver viktiga frågor för enskilda medborgare. Jag kan lova att titta vidare på detta. Och jag kan vara nästan säker på att ändå kommer tillbaka, och det tror jag i grunden är bra. 71 (): Den juridiska prövningen är gjord i . Frågan är också prövad och tolkad av den högsta förvaltningsdomstolen i . Det handlar om att man ska leverera ett intyg. Och det är precis som säger. Har man varit här och jobbat och betalat sin landstingsskatt och så vidare borde det vara klappat och klart. Prata gärna med de juridiska rådgivare som finansministern har. Men prata även med som får dras med denna fråga från dessa människor som undrar hur sjutton de ska få intyget. De vet att de har bakom sig. Det handlar inte om att staten på något vis skulle tolka hur agerar i frågan eller hur man tillämpar domen. Det står klart och tydligt: Bara man kan visa det. Då är frågan hur man gör. Jo, självklart har man betalat in när man har jobbat här i . Ta fram det lilla papperet. Men prata med . Jag kommer definitivt att fortsätta göra det och följa det noga. Men jag hoppas verkligen att finansministern tar detta på allvar och inte bara förlitar sig på att det finns några jurister på departementet som har sagt att det är litet manöverutrymme. Min uppfattning är solklar. Det finns ett stort manöverutrymme, och det är enkelt att kunna ge hjälpen. kan vi tala om för de finländare som finns här att detta är grejat på ett enkelt och bra sätt, och vi följer alla regler och förordningar och , och vi gör det i stark vänskap med vårt vackra grannland . 72 Finansminister (): Jag välkomnar diskussionen och att vi har fått en interpellation på området. Jag har mycket stor respekt och förståelse för de människor som upplever att de har gjort en insats för . De har bidragit till vår välfärd och vårt välstånd, och de känner att de därmed också har betalat för sin sjukvård. Jag välkomnar därför också att vi kan fortsätta diskussionen och ha ljus på frågan. Om människor upplever att något är orimligt eller orättvist, ibland är det rätt och ibland fel, har vi en skyldighet som politiker att gå till botten med det så att människor som har slitit ett långt liv inte känner att det är en orimlig behandling. Men jag har som sagt fått en annan bild av ärendet. Jag är övertygad om att vi återkommer till frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:533 om konsekvenser av felaktigheter i kronofogdemyndighetens register 73 Finansminister (): har bland annat frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta så att människor inte oförskyllt kan hamna i kronofogdemyndighetens register.