prot · GU09126 · 2007-06-14 00:00:00 — Men var fanns denna omtanke om rättsväsendet av socialdemokratiska nedskärningar och besparingar på polisen och det övriga rättsväsendet? Den borgerliga regeringen har satsat 1,5 miljarder extra på rättsväsendet. Det är den största satsningen . Man har också tillfört extra resurser med anledning av införandet av bidragsbrottslagen. Det har rests farhågor om att brottet grov oaktsamhet kommer att leda till att människor med handikapp eller språkliga hinder kan bötfällas eller straffas trots att uppsåt saknats. Men det framgår klart och tydligt av förarbetena, och det framgick klart och tydligt vid den utskottsutfrågning vi har haft, att det just handlar om grov oaktsamhet, vilket innebär att man sätter ribban relativt högt. Inte vare sig studenter som har arbetat något mer än vad de hade beräknat från början eller de som har problem med svenska språket riskerar att straffas för mindre felaktigheter. En annan invändning som har framförts är att vi inte behöver någon ny lag eftersom mycket täcks av den generella bedrägerilagstiftningen. Men det finns tre starka skäl till att vi ska ha en separat bidragsbrottslag. För det första sänder det en tydlig signal om att samhället ser allvarligt på brott mot våra gemensamma trygghetssystem. De som drabbas av bidragsbrotten är i förlängningen just de personer som har störst behov av väl fungerande trygghetssystem. För det andra går bidragsbrottslagen längre än vad bedrägerilagstiftningen gör , eftersom den även kriminaliserar grov oaktsamhet. För det tredje inför vi en anmälningsplikt för tjänstemän vid de berörda myndigheterna. Det gör vi av två skäl. Dels vill vi visa att bidragsbrott aldrig accepteras, dels vill vi genom anmälningsplikten göra handläggarna mer uppmärksamma på bedrägliga beteenden. Bidragsbrottslagen har tagits emot mycket positivt av de myndigheter som främst är berörda. Bidragsbrottslagen är enkel och tydlig, och jag är mycket imponerad av det gedigna arbete som ligger bakom framtagandet av lagen. Lagen består av sex paragrafer, och den ryms på en A 4-sida. Den lämpar sig väl för att sättas upp på anslagstavlan ovanför bidragshandläggarens skrivbord till ständig påminnelse om att vi inte tolererar brott mot våra gemensamma trygghetssystem. Det här är en viktig lag för att få stopp på bidragsbrottsligheten, för att värna om våra trygghetssystem och för att se till att våra skattepengar och inbetalda avgifter går till dem som har behov av vårt gemensamma stöd. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. Jag vill avslutningsvis, eftersom detta är socialförsäkringsutskottets sista debatt före sommarledigheten, rikta ett varmt tack till utskottskansliets personal, företrädda av kanslichef , för ett mycket väl utfört arbete under det gångna riksdagsåret. 233 () replik: Jag vill instämma i tacket till personalen, som gör ett förträffligt arbete och har gjort det under alla år som jag har haft förmånen att sitta i socialförsäkringsutskottet. Jag lägger också märke till hur ordföranden i socialförsäkringsutskottet, , uttrycker sig om brottslig verksamhet och om att stjäla från våra system. skulle bidragsbrottslagen sitta på anslagstavlan som en ständig påminnelse till tjänstemannen om att vara extra uppmärksam. Vad gäller fusk och missbruk har vi socialdemokrater gjort väldigt klart var vi står. Men jag tycker ändå att det fordrar ett visst mått av uppriktighet när nämner de som vi, Vänstern och har samarbetet och också de stora satsningar som vi har gjort på polis-, åklagar- och rättsväsendet som gått. Vi var också de som tog initiativet till möjligheten för myndigheter att samköra datasystem och så vidare. Vidare såg vi till att , a-kassan och fick resurser att anställa 300 personer. Totalt 1 000 personer skulle jobba med detta. Jag tycker därför att debatten kan behöva hyfsas. Påstå inte att inte någonting är gjort! Det som jag vill fråga om är anmälningsskyldigheten som det står om i utskottets betänkande. Det står: En anmälningsskyldighet bör införas för ifrågavarande myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor vid misstanke om brott i samband med ansökningar och utbetalningar av förmåner. Avslutningsvis står det: Någon bedömning av om den bevisning som finns är tillräcklig för lagföring ska däremot inte göras av den anmälande myndigheten, kommunen eller arbetslöshetskassan. Finns det inte en stor risk för att man undandrar kompetens och erfarenhet från denna myndighet genom att bara anmäla till polis- eller åklagarmyndighet? Ser inte en sådan risk? 234 () replik: Jag uppfattade inte riktigt det citat som läste upp. Men jag är helt övertygad om att om handläggare vid de berörda myndigheterna kan tillföra kunskap i ett ärende som kan bidra till att ett brott upp har de möjlighet att bistå med denna. 235 () replik: Jag släpper frågan om anmälningsskyldigheten i utskottets övervägande i betänkandet. Jag har en annan fråga: Känner inte som ordförande i utskottet en viss oro över att det finns 500 000 människor i som har läs- och skrivsvårigheter, att det finns stora grupper, som har nämnts, som har handikapp av olika slag? Han säger att vi från oppositionens sida bara nonchalerar bidragsbrottsfrågorna. Känner han inte en viss oro när så stora, tunga och välmeriterade myndigheter riktar en så kraftig kritik mot bidragsbrottslagen? De föreslår att den inte ska genomföras, utan att man ska låta alla de åtgärder som pågår mellan myndigheterna, samordning och så vidare, få en chans att värka ut innan man inför en bidragsbrottslag. Som vi också hörde på hearingen av ordförande från HSO kan det finnas en uppenbar risk för att många människor kommer i kläm. 236 () replik: Först måste jag säga att de myndigheter som främst är berörda av lagen, inte minst vars styrelse väl fortfarande sitter i, har välkomnat den nya lagen. De myndigheter som berörs av lagen ser fram emot att kunna använda den som ett viktigt verktyg mot den brottslighet som förekommer inom de här systemen. Återigen: Vad det är som riktar in sig på är att han är rädd för att de som har läs- och skrivsvårigheter skulle riskera att straffas för att de inte har förstått eller inte har kunnat fylla i en blankett på rätt sätt. Men det som lagen kriminaliserar är grov oaktsamhet. Det framkom också vid vår utfrågning att inte någon utan uppsåt, som inte har förstått eller inte har kunnat fylla i blanketter på rätt sätt, ska riskera att drabbas. Jag känner ingen oro alls på den punkten. Jag känner en oro för att om vi inte gör något mot den omfattande bidragsbrottsligheten, där miljarder efter miljarder läcker ut , kommer tilltron till våra trygghetssystem att minska och ifrågasättas. Och vi kommer kanske inte att ha så robusta och bra trygghetssystem om de börjar bli ifrågasatta. Jag tycker att det är viktigt, för att kunna slå vakt om förtroendet för de gemensamma trygghetssystemen, att de som begår brott mot dem straffas. 237 () replik: När det handlar om likgiltighet undrar jag om inte högern vinner tävlingen. Jag kan inte låta bli att ta tag i den saken. Det är en likgiltighet och en okunskap om situationen för människor i utsatta situationer. Jag tycker att lagförslaget tydligt speglar den okunskapen hos . Jag vill spinna vidare på fråga. Jag tycker inte att svaret var tillräckligt uttömmande. Min fråga handlar om den särskilda gruppen med funktionshinder, som jag anser är en speciellt utsatt grupp. Många personer med funktionshinder har väldigt många myndighetskontakter, vilket ökar risken för att någon blankett blir fel ifylld. Handikappförbunden har i sina remissvar pekat på felaktigheten i att göra oaktsamheten till ett brott. Jag ska ta ett exempel från handikapporganisationernas remissvar: skickade brev hem till personer som uppbar handikappersättning för att de är svårt synskadade eller blinda. Breven med villkor för förmånen och information om vad som ska anmälas som ändrade förhållandena är skrivna med vanlig text, trots att anledningen till förmånen är just att personen inte kan läsa vanlig text. Jag vill koppla detta till verkligheten. Utredningen säger att det bör kunna krävas att en förmånstagare i samband med en ansökan eller utbetalning tar del av information som lämnas eller åtminstone läser igenom blanketterna innan man fyller i dem. Då är min fråga till ordföranden och till regeringen: Kan ni garantera att funktionshindrade inte kommer att drabbas på grund av sitt handikapp? 238 () replik: Det är grov oaktsamhet som kriminaliseras i den här lagen, inte oaktsamhet som LiseLotte sade. Det är grov oaktsamhet som kriminaliseras. Det framgick väldigt tydligt vid den utfrågning som utskottet hade att den sortens felaktigheter som LiseLotte ger exempel på helt och hållet faller utanför denna lag. Utfrågningen är också återgiven i en bilaga längst bak i betänkandet. Det går bra att gå in och läsa där, där de som har varit med och utrett och tagit fram lagen klart och tydligt markerar att den typen av felaktigheter inte faller inom ramen för den här lagen. 239 () replik: Jag var med under delar av utfrågningen, och jag har även läst protokollet från den. Jag har också läst frågor och svar från dem som var med i utfrågningen, och jag har läst vad remissinstanserna har svarat. Jag är inte alls så övertygad, som till exempel handikapporganisationerna heller inte var, om att det här är problemfritt. Jag tror inte på det. Jag hoppas förstås att det är det, för lagen kommer ju att röstas igenom. Så är det. Jag vill inte att människor på grund av handikapp, synsvårigheter och så vidare ska riskera att dömas för ett brott. Jag tror att det kan finnas en risk som man måste diskutera i det som har kommit upp tidigare. Det handlar om att människor som är fullt berättigade till exempelvis handikappförmåner inte vågar söka de bidrag de har rätt till just därför att de är rädda för att straffas och för att göra något fel. Även detta har man i handikapporganisationerna pekat på. Man ser en risk för att människor inte vågar ta ut de bidrag som de har rätt till. undrar jag: Vilken tilltro till försäkringen har man då när man inte vågar använda den? 240 () replik: Precis som LiseLotte vill inte jag att någon ska straffas för att man inte har förstått en text eller inte haft förmågan att fylla i en blankett på rätt sätt. Jag tycker givetvis också att man inte ska avhålla sig från att ansöka om bidrag som man har rätt till. Men den här lagen omfattar inte den typ av felaktigheter som LiseLotte nämner. Man riskerar inte att bli straffad för att man inte har förstått en text eller förmått fylla i en blankett på rätt sätt. Det är grov oaktsamhet som kriminaliseras med den här lagen, och där har vi lagt ribban ganska högt. Om människor är rädda för att söka bidrag för att de är rädda för att göra fel vill jag peka på att myndigheter har en skyldighet att hjälpa människor att fylla i blanketter och ansöka om ersättningar och bidrag på ett korrekt sätt. Jag är helt lugn på den punkten. Den utredning som har föregått lagen är gedigen och väl utförd. Därför är jag inte alls orolig på det sätt som LiseLotte ger uttryck för. Däremot är jag väldigt stolt och glad över att vi med den här lagen tar ett ordentligt krafttag mot de bidragsbrott som riskerar att underminera grunden för våra gemensamma trygghetssystem, som vi långsiktigt måste kunna slå vakt om. Jag tycker också att det är väldigt bra att vi nu får en lag som bidrar till att skattepengar och inbetalda avgifter ska gå till dem som har rätt till olika ersättningar och bidrag och inte ned i brottslingars fickor. 241 () replik: Jag är helt enig med om att fusket ska beivras. Det är inte så att det inte görs något . har faktiskt myndigheterna börjat kolla upp och samarbeta bättre. Äntligen, kanske man kan säga. Sedan kan man fråga sig vad som är effektivast en ny lag eller att man ser till att myndigheterna samordnar sitt arbete så att fusk upptäcks? Hårdare lagar är inte alltid självklart lika med färre brott. Det har vi sett exempel på från andra länder. sade i sitt anförande att det är en signal. Alltså handlar det kanske inte direkt om fel i dagens lagstiftning, utan det är en signal man vill åstadkomma. Jag begärde ordet när sade något jag tyckte var ganska uppseendeväckande. Han antydde att tjänstemännen inte gör ett bra jobb genom att säga att man skulle behöva sätta upp lagen på väggen. har 600 olika blanketter. Det är inte alltid så lätt att fylla i dem. En del ärendeslag handläggs inte särskilt ofta av varje enskild tjänsteman. Handlar det inte snarare om vilket klimat man vill ha ska det vara hårt och kallt eller rättvist och varmt? Jag kan se detta som en lag som ska ge en signal till enskilda människor som är i behov av trygghetssystem under sitt liv. Min fråga till är: Delar synsättet att det är lika viktigt att ge signalen att skattefusk inte är acceptabelt? 242 () replik: Jag ska börja med den sista frågan. Skattebrottslighet är lika allvarlig som bidragsbrottslighet. Jag vill inte förringa något av brotten genom att använda nedtonade ordalag och kalla det för fusk. Brott är brott, och brott ska bestraffas, oavsett om det handlar om skattebrott eller om bidragsbrott. diskuterar vi bidragsbrott. Jag tycker att det är bra att vi får en samlad, separat lag, som klart och tydligt sänder ut en signal om att vi inte accepterar att människor stjäl från våra gemensamma trygghetssystem. När jag lite skämtsamt sade att man kan sätta upp lagen på väggen tänkte jag på att den omfattar sex paragrafer, ryms på en A 4-sida och gäller , oavsett vilket bidragsslag bidragshandläggaren arbetar med. Om man misstänker att någon försöker tillskansa sig andras pengar på oriktiga grunder ska detta misstänkta brott anmälas. Det tycker jag är väldigt bra. Man behöver inte sätta upp lagen på anslagstavlan, men jag tycker att den skulle göra sig mycket bra där. 243 () replik: Jag delar inte riktigt det synsättet. Häri visas skillnaden mellan våra två olika partier. Det är alldeles uppenbart att ni har valt att plocka ut vissa delar som lagstiftningen handlar om i stället för att göra ett paket som beivrar både fusk mot skattesystemet, svartarbete och annat. I stället plockar ni ut den enskilda människan som ibland är i behov av bidrag. Jag delar helt uppfattningen att fusk ska beivras. Men frågan är om det verkligen behövs en ny lagstiftning. Vore det inte bättre att regeringen gav tydligare myndighetsinstruktioner om att myndigheterna ska samarbeta och om att man ska se till att det blir enklare för människor att fylla i blanketter och göra rätt? Det handlar om skillnader i synen på människan. säger att det är lika viktigt att bekämpa skattebrottslighet. Varför har ni i så fall valt att bara lyfta fram bidragsfusklagen? 244 () replik: Vi har en ordning i där vi har olika lagar för olika typer av brott. Det efterlyses att vi ska lägga in fler brott i en och samma lag. Det går att räkna upp en lång rad olika brott som man skulle kunna lägga in i samma lag. Men skattebrott är skattebrott och bidragsbrott är bidragsbrott. Här har vi en särskild lag för den här typen av brott. Jag tycker att det är bra att man delar upp lagarna så att de omfattar olika typer av brott. Annars skulle sannolikt lagstiftningen bli svårhanterlig. säger att vi skiljer oss åt i synen på människan. På vad sätt skiljer vi oss åt egentligen? Jag tycker att det är fel att människor på oriktiga grunder stjäl från våra gemensamma trygghetssystem. Jag vill slå vakt om våra trygghetssystem så att de finns där när de människor som faktiskt behöver ha vårt gemensamma stöd har behov av det. Vi måste slå vakt om trygghetssystemen för dem som har behov av det. Vi ska inte se mellan fingrarna när det gäller dem som försöker stjäla från systemen. Där tycker jag att det ska vara tydligt. Stjäl man från trygghetssystemen begår man ett brott. Då ska man också straffas för detta. Detta gör vi i syfte att se till att våra trygghetssystem är hållbara, robusta och finns där när människor har behov av dem. Jag kan säga att jag är mycket glad för att vi nu kan införa den här bidragsbrottslagen. Jag kommer själv att rama in den och sätta upp den på anslagstavlan. 245 (): Jag tycker att det är lite underligt och nästan lite mänskligt tråkigt att vi behöver ha en lag som bidragsbrottslagen. Jag tänkte utveckla det lite närmare och också bemöta något av vad reservanterna har tagit upp. Men innan jag gör det, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och yrka avslag på reservationerna. I det här betänkandet finns det, som sagt, uppräknat hur mycket som betalas ut från de myndigheter som bidragsbrottslagen avser det har redan berättat. Vi har också i olika sammanhang fått veta hur mycket som betalas ut och hur otroligt många människor det är som får del av vårt välfärdssystem. Så nog måste vi säga att det välfärdssystem vi har är väldigt omfattande och oerhört betydelsefullt för de människor som har nytta av det. Vi är stolta över vårt välfärdssystem. Oavsett vilket parti vi tillhör tycker vi att det är bra, och vi slår vakt om vårt välfärdssystem. Och för att bibehålla det vidtar vi olika åtgärder. Vi ändrar på vem eller vilka som ska få det. Vi rättar till nivåer och längden på hur länge vi ska få utbetalt av systemen. Det handlar om kriterier och krav och olika saker för att vi ska ha rättigheter och möjligheter att få detta utbetalt. Bidragsbrottslagen handlar just om att bidra till att slå vakt om välfärdssystemet. Ju fler personer som på oriktiga vägar får del av systemet desto mer osäkert blir det. Det är det som är problemet. Det är tunga instanser som har yttrat sig i remissen och som också tillstyrker det här förslaget. Det är Ams. Det är Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Det är och . Om jag inte missminner mig är det också SKL och andra. Det här är viktigt att ha med sig när det är på det sättet. Allmänt sett kan man säga att det är en konstig syn som vi har på samhällets system. Vi, eller man, reagerar nästan inte när någon säger att den har försökt lura skattemyndigheten. Man försöker göra avdrag, säger man. Och det är väl knappt någon som höjer på ögonbrynen om man får höra att personer har fått a-kassa eller utbetalt från fast de har jobbat. Det är inte bra. Vi vill inte att man ska fuska med de system som vi har. För mig och är det viktigt att ärlighet och lag och ordning bibehålls. Vi måste förhålla oss ärligt, inte bara gentemot varandra utan också gentemot ett system som vi alla tillsammans har ansvar för och förfogar över och förvaltar. Det är därför det är nödvändigt att vi har en bidragsbrottslag. Det handlar om att tydliggöra att vi inte accepterar att man lurar staten eller att vi lurar oss själva, för det är det vi gör. Om jag har förstått det hela rätt är det ingen här som tycker att man inte ska sona brott som man begår. man upptäcker ett brott desto bättre är det. Om personer har fått något felaktigt utbetalt, som har bidragit till att de har lurats, är det bättre att de får reda på det snabbt och att det inte går så långt att den summa de ska betala tillbaka blir mycket högre. Om vi ska ha någon rättvisa är det viktigt att vi har likhet inför lagen. Det är det som har med solidaritet att göra. Var och en av oss ska veta att det vi får kan också andra få som hamnar i samma situation. Då kan systemet inte utnyttjas för mycket, för då har vi inte råd med det. Det har vi diskuterat i samband med andra betänkanden här i kammaren. Vi vill att det ska vara en grundtrygghet, ett grundtrygghetssystem som vi ska kunna ta del av om vi hamnar i situationer som vi inte kan rå över själva, till exempel om vi blir sjuka eller arbetslösa eller om vi behöver få hjälp för att kunna studera. Det är viktigt att vi kan göra det. För mig och är grunden, som jag sade, att människor är ärliga. För att bibehålla den här tanken och också ge benämningen på heder och samvete en tydlig innebörd behöver vi bidragsbrottslagen. Det är sant. Vi vet att det det står också i vårt betänkande är väldigt få polisanmälningar som leder till åtal. Då kan man undra: Varför är det så? Och varför polisanmäler man i så liten utsträckning? Vi vet också att detta har ökat år . Reservanterna säger nu att de har avvikande meningar. En av de avvikande meningarna gäller just benämningen av lagen. Även om vi till exempel betalar in en del själva till a-kassan och även om vi alla betalar en del till systemet är en stor del de gemensamma skattepengarna. Därför får vi väl inse att det samlande namnet för allt detta gjorde tidigare en uppräkning nog är bidragsbrott. Det är det hur vi än vänder oss. Oppositionen och reservanterna hävdar att svaga grupper kommer till korta. Om jag förstod det hela rätt tidigare i debatten tydliggjorde LiseLotte att personer dessvärre på ett felaktigt sätt får sig till del handlingar och då gällde det . Men myndigheten det står också i betänkandet har en skyldighet att hålla en god service och hjälpa till. Dessutom regleras just detta myndighetens serviceansvar i förvaltningslagen. Så är det , och så kommer det fortsättningsvis att vara. I regeringsförklaringen framgick det också tydligt och klart att den brottslighet som riktas mot viktiga samhällsfunktioner ska bekämpas. Det innefattar, som sagt, också välfärdssystemet, som vi nu behandlar och som vi snart ska besluta om. I och med det kan vi från alliansen bocka av ännu ett vallöfte som vi har haft. Därmed, fru talman, vill jag avsluta med att återigen yrka bifall till förslaget i betänkandet och yrka avslag på reservationerna. 246 (): slår vakt om den generella välfärden, en välfärd som omfattar alla, som alla är med och finansierar och som alla har rätt att få ta del av. Människor behöver och har rätt till trygghet när de helt eller delvis inte kan försörja sig själva. Det kan handla om perioder av sjukdom, perioder av arbetslöshet eller perioder av studier. Liberaler har varit med att driva på för många av de reformer som har inrättats för olika former av trygghetssystem i det svenska samhället. Det är trygghetssystem som de flesta av oss ser som omistliga delar av den moderna välfärdsstaten. De första socialförsäkringarna i exempelvis tog liberaler initiativ till att införa. För oss handlar det om grundläggande värderingar, om solidaritet, om medmänsklighet, om att varje människa ska ha rätt till chansen att förverkliga sina drömmar och sina livsmål. Men det bygger också på insikten om att ett samhälle som har ett väl fungerande trygghetssystem är ett samhälle som har bättre ekonomisk tillväxt och också bättre intellektuell tillväxt. Alla människors kapacitet tas till vara. Det är just för att vi vill värna de gemensamma trygghetssystemen som det är viktigt att vi inför en bidragsbrottslag. Innebörden är, som flera talare har varit inne på tidigare, i huvudsak två saker. Det ena är att vi inför ett bidragsbrott som handlar om att om man lämnar en oriktig uppgift eller underlåter att anmäla ändrade förhållanden och det leder till en fara att felaktiga förmåner betalas ut så ska det klassas som bidragsbrott och vara straffbart. Det andra handlar om att vi inför ett brott som handlar om grov oaktsamhet, det som kallas ett vårdslöst bidragsbrott. Utbetalningarna från de gemensamma trygghetssystemen uppgår till . Enbart fördelade pengar till olika ersättningar och bidrag på . Frågan har ställts här tidigare hur omfattningen ser ut när det gäller brotten och överutnyttjandet av de svenska trygghetssystemen. Det finns flera undersökningar som har gjorts av detta. En del av de undersökningarna pekar åt lite olika håll. Men en internationellt ansedd studie som har genomförts och som också har jämfört mellan olika länder och hur det ser ut i dem, där nio länder har deltagit och där var ett av dem, är den brittiska rapport som tidigare pekade på. Den visade att mellan av de utbetalningar som hade gjorts var felaktiga. Det skulle i det svenska fallet peka på att de felaktiga utbetalningarna kan vara . Det är en siffra som visar att de svenska trygghetssystemen och välfärdssystemen utsätts för stora ekonomiska påfrestningar.