prot · GV0929 · 2007-11-22 00:00:00 — För detta har vi anslagit särskilda medel 123 miljoner kommer det att handla om 2007 för att kunna gå vidare och göra ännu mer för just gruppen funktionshindrade. Jag har samma bild av att en del arbetsgivare säger att de inte har tid. Men söker väldigt många nu arbetskraft, och det är ändå ett försök att använda en god konjunktur för att hjälpa in också en grupp som väldigt ofta tidigare sett goda konjunkturer passera förbi. Svenskt deltagande vid toppmötet mellan och EU 55 (): Jag har en fråga till statsministern om det kommande mellan och EU. Statsministern har väldigt tydligt och klart deklarerat att han som statsminister har för avsikt att delta på detta toppmöte. utrikespolitiska taleskvinna har sagt att inte delar denna uppfattning och tycker att ska stanna hemma. var statsministern här på frågestund. Jag frågade då statsministern: du en regering, eller leder du en regering med fyra partier? Vad är egentligen regeringens åsikt? Jag fick då svaret att hade stöd av en enig regering för att han skulle delta vid detta toppmöte i . väcktes jag av Ekots nyheter där säger att man ännu inte har diskuterat detta i regeringen och att det är för tidigt att säga om ska åka eller inte. Vem är det som leder ? 56 Statsminister (): Det är jag som leder . Alliansens partiledare har diskuterat det faktum att det portugisiska ordförandeskapet först indikerade att man hade efterhört bland annat vår kritik som jag framförde till om att vi gärna skulle se att man förklarade icke önskvärd. räknar man med ingen vet riktigt än att kommer att komma. Man är inte villig att låta en man som kan ställas till svars för att ha förstört och rivit ned en hel ekonomi och förstört för en hel nation dessutom med sitt agerande hindra två kontinenter från att träffas. Då säger vi att vi tycker att det är viktigt att ett samlat EU står bakom ordförandeskapet och att vi dessutom via ordförandeskapet har säkerställt att frågan om mänskliga rättigheter kommer att komma upp. Därmed kan vi som hel allians ställa oss bakom att jag med de utgångspunkterna reser till detta toppmöte, för trots allt är det viktigt att det kommer till stånd. Kampen mot den organiserade brottsligheten 57 i (fp): Den organiserade brottsligheten utgör ett hot mot vår rättsstat och mot demokratin när man försöker skrämma åklagare, poliser och andra tjänstemän till att inte våga utföra sina demokratiska uppgifter. har länge engagerat sig mot den organiserade brottsligheten. Vi föreslår bland annat att rikspolisen förstärks så att vi får ett svenskt FBI som kan verka mot detta i hela landet. Vi föreslår också det som på ett mycket bra sätt har tagit tag i. Hon har ju bjudit in olika myndighetspersoner för att diskutera hur fler kan jobba mot den organiserade brottsligheten. Vi vet att polisen inte klarar detta själv. Vi vet också att många andra myndigheter kommer i kontakt med dessa yrkeskriminella. Till exempel visar en kartläggning att många Hells Angels-medlemmar och andra uppbär stöd från samhället, att de är förtidspensionerade, som de begår grova brott. Polisen klarar inte själv arbetet, och kan inte klara det själv. Är statsministern villig att engagera hela regeringen och fler myndigheter i kampen mot den organiserade brottsligheten? 58 Statsminister (): Alliansen är nära nog helt överens också i den här frågan. Jag har egentligen bara en invändning, och det är faktiskt mot begreppet svenskt FBI, om jag ändå får säga det. Det förutsätter en federal struktur över ett i grunden lokalt polisväsende. Eftersom vi inte har det i ska jag på egen not så att säga erkänna att jag inte riktigt förstår begreppet. Låt oss konstatera att vi har en rikskriminalpolis i och att vi visst agerar för att förstärka dess möjligheter att agera mot den organiserade brottsligheten. Rumslig avlyssning, som det fattats beslut om här i , kommer att betyda väldigt mycket bland annat tillsammans med andra beslut som fattats i . Vi förstärker resurserna till rättsväsendet i dess helhet, och vi får fram fler poliser. Vi har också sagt där tycker jag att är på helt rätt väg att det måste vara myndigheter som agerar brett för att det ska vara obekvämt att vara kriminell och för att komma åt deras pengar och se till att använda myndighetsmakt varhelst den organiserade brottsligheten uppträder. På det sättet kan vi trycka tillbaka den. 59 (): När det gäller klimatpolitiken har statsministern utvecklats till en varm anhängare av principen att något måste göras av någon, gärna någon annanstans. Men för att komma någon vart i de internationella klimatförhandlingarna måste man först och främst vara beredd att gå före med gott exempel. Vi behöver göra mycket mer än vi redan gjort. Exempelvis måste vi se till att minska flyget, inte utöka det. Min fråga till statsministern är: Hur går det ihop med att bevara trovärdighet i de internationella klimatförhandlingarna om regeringen godkänner avtalet om att bygga ut och om att förlänga avtalet för med och därmed ytterligare öka utsläppen? 60 Statsminister (): Jag tror att vi i ska akta oss för att ta på oss självbilden att det nog snart är dags att börja göra något. Det är ju en väldigt märklig signal till en omvärld som ofta pekar på att kanske är det land som tillsammans med några få andra länder har kommit allra längst och gör allra mest. Om man går igenom de olika metoder, styrmedel, som FN:s klimatpanel använder eller säger att man önskar att regeringar världen över skulle fatta beslut om, märker man att redan använder allihop, dessutom oftast till och med över de maxnivåer som diskuteras inom FN:s klimatpanel. Lite får vi ändå komma ihåg att vi har mycket att berömma oss själva för. kan till och med ta åt sig en del av äran, som påtalade. Men det hela blir lite märkligt när vi faktiskt kan uppvisa att vi har halverat vår oljeanvändning och att vår ekonomi har växt som växthusgasutsläppen har sjunkit . Ändå låter det som om man undrar om vi inte snart ska börja. När det gäller flyget vill jag gärna säga, och detta sade jag också till , att vi är beredda att ta in det i utsläppshandeln för att därmed också lägga en press på flyget, för det har en påverkan. Internationell samverkan på klimatområdet 61 (): Om drygt startar det stora klimatmötet på . presenterade FN siffror som visar att utsläppen av växthusgaser nu är de största . Medan , och minskar sina utsläpp har till exempel ökat sina och ökat sina . Det här understryker det faktum att de avgörande insatserna måste göras internationellt. Även om jag fullt ut instämmer i miljöministerns uttalande om att ska vara den ledande internationella förebilden i klimatfrågan vill jag fråga statsministern: bedömning gör statsministern när det gäller möjligheten till substantiella resultat på och sedan i ? Och vilka ansträngningar görs från den sida på det internationella planet för att förbereda Balimötet så att det verkligen blir den framgång som vi alla önskar? 62 Statsminister (): Utgångspunkten är att få en förhandlingsstart på under ett erkännande av att det är en FN-ledd process där väldigt mycket kommer att handla om hur vi ska få olika processer inte minst det amerikanskledda initiativet, Major , som också handlar om att lite grann samla den del av världen som inte var med i att också komma in under det bredare paraplyet. Det är väldigt svårt att säga hur det kommer att landa, givet att i hålls då en ny amerikansk administration är på plats. Det kommer att vara centralt. Spelet i den delen mellan och en ny amerikansk administration samt är helt grundläggande för vad som sker utanför kretsen av dem som verkligen vill ta på sig att gå längre och som formerade dagens Kyotokrets. Men samlat står vi för av de globala utsläppen och kan därför inte längre ensamma säga att vi kan lösa klimatutmaningen. Vi kommer att vara aktiva både för att få en start och genom hela denna process på alla nivåer där vi kan. 63 (): Regeringen har aviserat ett minskat organisationsstöd till flera viktiga folkrörelser. Konsumenter i Samverkan är en av dem som kommer att tvingas att avveckla viktiga delar av sin verksamhet detta i ett läge där vi som konsumenter behöver mer stöd och rådgivning än någonsin i våra vardagsbeslut. En bok för alla är också hotad genom de förslag som finns i budgetpropositionen. har vi fått information om att NTF, , är en annan organisation som fått besked om att deras organisationsstöd drastiskt ska minskas, med ungefär 25 miljoner detta utan att det aviserats i budgetpropositionen. Orsaken är inte, sägs det, det ekonomiska, utan det är principiellt. Regeringen ska tydligen inte stödja frivilligt arbete . Det arbete som NTF bedriver har varit minst sagt ovärderligt i trafiksäkerhetsarbete. när vi ska gå vidare med att förverkliga vårt mål om en nollvision vill vi att NTF ska spela en viktig roll. Jag vill därför fråga: Anser inte statsministern och regeringen att våra folkrörelser och organisationer bedriver ett viktigt arbete och är värda att stödjas? Vilka är motiven till indragningen av NTF:s organisationsstöd? Och varför fanns inte det här i budgeten? 64 Statsminister (): Jag känner inte till exakt vad som ligger bakom detta. Man kan stödja folkrörelser utan att för den skull vara helt enig om att det måste vara ett exakt antal miljoner som måste gå till exakt den och den verksamheten. Dessutom bör vi alltid ha attityden att vi kan utvärdera och granska om pengarna används på ett bra sätt. finner man att även det som är en i grunden behjärtansvärd verksamhet i alla fall kan möta kritik därför att man anser att resurserna inte används på bästa sätt eller att bättre resultat kan nås med en annan inriktning. Vad som varit i det här specifika fallet har jag inget svar om . Jag vill ändå försvara att man ibland i budgetdiskussioner kan ompröva bedömningar utifrån det grundsynsätt som jag nu redogjort för. Skattesänkningar för medel- och låginkomsttagare 65 (): Gång på gång har jag hört statsministern säga att skatten ska sänkas för låg- och medelinkomsttagare, och gång på gång har det följts upp av kraftiga skattesänkningar för höginkomsttagare och förmögna. har räknat samman effekterna av regeringens budget. De konstaterar att av alla inkomstförstärkningar går till de tre rikaste tiondelarna, medan de som har de lägsta inkomsterna får oförändrade eller försämrade villkor. Statsministern säger att man ska lyfta fram låg- och medelinkomsttagare, men i själva verket går pengarna till höginkomsttagare och till förmögna. Jag undrar hur det kan vara en så stor skillnad mellan vad statsministern säger att vad regeringen sedan gör. 66 Statsminister (): När vi lägger ihop effekterna av de två budgetarna med mycket stora skattelättnader riktade på dem som arbetar och vi har varit tydliga med att jobbskatteavdraget har den konstruktionen leder det till mycket breda skattesänkningar för låg- och normalinkomsttagare på det sätt vi har beskrivit. När man tar alla inkomster får man flera tiondelar som handlar om personer som i realiteten inte förvärvsarbetar. Det är det som den här diskussionen väldigt ofta återspeglar. Vi menar att i ett land där allt fler jobbar förstärks möjligheterna att långsiktigt finansiera ett välfärdsåtagande som tar hänsyn till att vi får allt fler äldre, att det är allt senare uppskjutet inträde på arbetsmarknaden och att vi dessutom har en miljon människor, som det har handlat om, i förvärvsaktiv ålder som inte arbetar. Allt detta ska vi klara med skattemedel, skatter som vi lägger på produktion och arbete. Då har vi sagt att sättet att långsiktigt klara detta är att uppmuntra till arbete därför att det är det som i grunden gör att vi klarar resten av välfärden. 67 (): Det gäller bristen på arbetskraft. De småländska företagens orderböcker är fulla, och framtidsutsikterna är lysande för de allra flesta. Det har varit extremt god tillväxt i och , och det är glädjande. Det är framför allt tillverkningsindustrin som driver på, men även tjänstsektorn har stark uppgång . Det har anställts många nya, men ännu fler behövs. Faktum är att det skulle kunna produceras och säljas ännu mer om man bara kunde hitta lämpliga personer att anställa. Investeringar görs i nya maskiner för att effektivisera och automatisera. Trots det är arbetskraftsbristen nu så allvarlig att man satsar på värvningskampanjer. Ett antal kommuner i ska besöka bland annat i för att övertyga arbetslösa om att det finns jobb i . Det är svetsare, montörer, operatörer som främst behövs men även många andra. Min fråga till statsministern är: Hur kan regeringens politik dämpa arbetskraftsbristen i ? 68 Statsminister (): Jag var själv i i går, så vi är helt överens om hur det är i . Låt oss konstatera att de arbetskraftsstimulanser som vi nu har utverkat, och det kommer ännu mer , får ungefär den effekt som vi hade hoppats på. Vi får fler yngre som går in, vi har den största sysselsättningsökningen av unga , vi har fler äldre som stannar kvar i arbetskraften, vi har 40 000 utrikesfödda som har kommit in och fått ett arbete och vi har ett ökat förvärvsdeltagande bland kvinnor. Det är precis de grupper man brukar peka ut. Man måste då försöka komma in i ett läge där väldigt många av dem som har jobb redan jobbar övertid och där kvalificerad arbetskraft med lång erfarenhet står att finna. Vi försöker naturligtvis göra än mer för att få precis de grupper jag pekade på att ytterligare öka sitt arbetskraftsdeltagande. Nystartsjobb och olika lättnader riktade till företagare är en sorts sociala kontrakt slutna med arbetsgivare där vi säger: Vi vet att ni har mycket att göra, men ta lite tid att utbilda, ta på er att lära upp personer som stått utanför för ett tag så kan ni få in fler i arbetskraften. Kontrollen av de differentierade arbetsgivaravgifterna 69 (): träffade skatteutskottet tjänstemän för att diskutera åtgärder mot skattefusk. Regeringen har minskat resurserna till , och det får naturligtvis konsekvenser för skattekontrollen. Jag ställde en direkt fråga om hur ska kunna kontrollera de differentierade arbetsgivaravgifterna, som den borgerliga regeringen och majoriteten i har beslutat om. Det innebär bland annat att det blir olika arbetsgivaravgifter på bensinmacken när man köper korv med bröd och när man köper bensin. Svaret från blev: Det blir en rysare. Vad vill statsministern göra för att detta inte ska bli en rysare för ? 70 Statsminister (): Det är roligt att höra att de säger samma saker på nu som de gjorde när jag satt i motsvarande utskott och frågade hur det slog när socialdemokratin införde differentierad moms. Det var ungefär samma svar. Man ska komma ihåg att det kan få krånglighet som följd. Men skälet till att vi har valt att göra detta är att vi vill använda begränsat utrymme för att ge mesta möjliga jobboutput, att vi ska få mesta möjliga jobb för det vi gör. Det är inriktningen. Det är därför vi har utformat jobbskatteavdraget så. En del av det som vi gör agerar som regelförenklingar. Om vi tar bort vissa skatter leder till det minskat behov av skattekontroll. Det vägs säkert i andra vågskålen när man pratar med skattemyndigheterna. Nyrekryteringen till den organiserade brottsligheten 71 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern beträffande nyrekrytering av unga människor till den organiserade brottsligheten. Händelserna i har upprört oss alla ett hot mot både enskild person och demokratin. Att den organiserade brottsligheten kunnat fortsätta torde bero på en ständig nyrekrytering, inte minst bland unga. Det är en nyrekrytering som sker via en alldeles speciell arbetsförmedling som är öppen och , och alla är välkomna. Min fråga till statsministern är: Vilka avsikter har statsministern för att förhindra den nyrekrytering av unga människor till den kriminella banan som har fått pågå under en ? 72 Statsminister (): Regeringen vill att vi också utreder brott begångna av människor som är för unga för att vara straffmyndiga. De kan inte få straffpåföljd, men det kan ändå utredas vad som har hänt. Det kan också ge en social signal om att här har vi en ung människa som är på glid, på väg i fel riktning. Det kan leda till den tidiga reaktion som vi alla vittnar om alltför ofta saknas. Jag tror också att vi har all anledning att titta på bland annat idrottsvåldets firmor som finns kopplade till vissa av våra idrottsklubbar som uppenbart glorifierar våldsanvändning och säkert också kan bli en typ av rekryteringsgrund. För att nu också säga det: Det verkningsfulla är att också se till att vi får en skola som inte släpper igenom elever som inte klarar godkänt, som ser varje elev och låter varje elevs begåvning komma till sin rätt och en arbetsmarknad som står öppen för alla och där varje ansträngning att hedra arbetslinjen gör att varje människa kan komma in i ett hederligt arbete snarare än att man väljer den kriminella vägen. 73 (): Det ringde en kvinna från en liten ort till mig alldeles . Hon är och har jobbat som plusjobbare. De jobben ska ni nu ta bort eller håller på att fasa ut eftersom ni tycker att det är bättre för de sysslolösa och arbetslösa, förutom att de ska bli fattigare. Hon var mycket förtvivlad och bedrövad och till och med på gränsen till desperat för att hennes ersättning blir lägre och lägre. Hon vill göra en insats, hon vill ha ett jobb. Men på den här lilla orten finns det inte så stort utbud för 61-åriga kvinnor. Dessutom gör den här kvinnan en parallell med den tidigare statssekreteraren som fick 2 miljoner för att hon var full på en krog och kysste en journalist, medan den här kvinnan som är arbetslös ska få lägre och lägre ersättning. Jag undrar om du delar hennes uppfattning om att ni håller era egna om ryggen och slår på dem som redan ligger. 74 Statsminister (): Det är inte jag som har fört samtalet med henne, så det är lite svårt för mig att relatera till allt det som här sägs. Låt mig bara säga att vi var tydliga när vi kritiserade plusjobben och menade att det var en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som inte gav utrymme på den reguljära arbetsmarknaden för avtalsenlig lön med möjlighet att få fast anställning. Det är den kritik vi har haft när och andra hävdat att det var en stor sysselsättningsökning innan regeringen tillträdde. Vi påpekade att ni räknade in friårsjobbare, plusjobbare och en lång rad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte ger reguljär sysselsättning. Det verkligt nya som har skett är att människor i alla åldrar, även en hel del äldre, kommer in och får fast anställning. Det är förvisso ett gott konjunkturläge men också beroende på att vi har växlat bort det som är en typ av åtgärder som hänvisar till. Vi säger i stället: Ge människor utrymme att komma in i den reguljära marknaden, se till att det lönar sig bättre att arbeta och gör det genom riktade lättnader till de arbetsgivare som är intresserade av att anställa. Åtgärder mot skattefusk och bidragsfusk 75 (): Regeringen satsar ökade resurser för att komma till rätta med bidragsfusket. Jag är helt överens med statsministern om att alla former av fusk naturligtvis ska bekämpas. har beräknat att skattefusket uppgår till ungefär 133 miljarder. Samma summa undanhålls statskassan på grund av skattefusk. har begärt ökade resurser hos regeringen men inte fått det i liggande budget. räknar med att minska sin personal inom kontrollverksamheten med 400. Jag vill då ställa frågan till statsministern om han delar min uppfattning att det är oerhört viktigt att bekämpa skattefusk, svartjobb och bidragsfusk och vad statsministern i så fall tänker göra för att ska kunna vidta de åtgärder som krävs. 76 Statsminister (): Som jag har angivit tror jag att självt är på rätt väg när man säger att det här måste komma från två håll. Det finns anledning att ställa sig frågan hur vi kan göra det enklare för människor att göra rätt med utgångspunkt från att huvuddelen av oss vill göra rätt för oss. Sedan kan vi koncentrera resurser till att mer långsiktigt gå på både organiserad brottslighet och mer omfattande svartjobbsverksamhet, som vi har i både branscher och naturligtvis också bland enskilda i . Därmed kan vi få den uthållighet i det arbetet som krävs. Vi är naturligtvis beredda att se till båda dessa förutsättningar för att underlätta detta arbete. Det är något som vi redan tar på allvar. Exakt vilka personalförändringar det leder till har jag inte följt på plats. Men jag känner igen diskussionen från mina i skattemyndigheten i styrelse , där man ständigt hänvisade till att man var tvungen att dra ned på personal men där det väldigt ofta ställdes frågan om man inte kunde regelförenkla för att få oss att fokusera på det verkligt allvarliga. Det tror jag är en helt riktig inriktning. 77 (): Jag tänkte återkomma till klimatfrågan som har varit uppe här. Vad jag har förstått av svaren menar statsministern att vi har fört en väldigt framsynt klimat- och miljöpolitik i det här landet, att vi till och med ligger före de internationella krav som kommer att ställas. Men regeringen säger att nu kan vi inte gå före för det har vi gjort tillräckligt. åker statsministern omkring i världen och tar emot hyllningar för den miljöpolitik som har fört, ofta av en regering och en riksdag där har opponerat mot alla de förslag som är de som ses som så väldigt framsynta i världen i övrigt. Anledningen till att man lyssnar till är att har gått före och visat att det går att ta sig an oljeberoendet, att det går att stödja en ny teknik, att man kan ställa om energisystem. Det är precis därför som statsministern blir lyssnad till i världen. Besvärar det då inte statsministern att den politik som regeringen nu för kommer att innebära att man kommer att betrakta som en av medelmåttorna i miljöpolitiken? 78 Statsminister (): Jag noterar att det är en hel del som gärna söker konflikt i den här frågan, och jag får väl fortsätta att bjuda på mina vänligheter hur många slag som än utdelas. Jag tror helt enkelt att ni är fel ute. Det är till att börja med inte en enda del av svensk politik som kan tillerkänna sig förtjänsten av detta. inledde , efter oljeprischocker, omställningen av svenska energiförutsättningar. Vilka tog besluten om utbyggnad av kärnkraften? Det har väl i och för sig varit en konflikt . Det går inte att räkna bort. Vem såg till att investeringarna kom i vattenkraften? Det är ju helt grundläggande för att förklara varför vi har halverat vår oljeanvändning i , annars är ju mycket av det som skett helt borttappat. Eller ska vi ta åt oss allting som har skett i kommunerna för att bygga ut kraftvärmen? Är det allas förtjänst samlat i ett parti, eller har det kanske skett i bred samverkan och med olika majoriteter? Nej, jag tror helt enkelt inte att den där poängen håller. Jag erkänner att ni har gjort en hel del. Vi gör också mycket. Och vi bör göra det tillsammans. Vi bör vara stolta över att vi har kommit så långt, och vi bör se till att komma ännu längre. Med detta är statsminister frågestund avslutad. Vi tackar statsministern så mycket, och vi tackar alla frågeställarna för de intressanta frågorna. 11 § (forts. från 9 §) Tillsyn över hundar och katter (forts. MJU5) 80 () replik: tog upp aspekten att det ser mycket olika i ut i olika delar av landet när det gäller hemlösa katter, till exempel mellan tätort och landsbygd. Det är jag förstås medveten om. Däremot är den lösning som tog upp att kommunerna i sin egen lokala ordningsstadga väljer att ta in krav på märkning tyvärr inte helt framkomlig. För ganska exakt en månad sedan kom det en dom från Länsrätten i län där man hade prövat en kommun som hade infört krav på märkning av katter i lokala föreskrifter. Man fann inte att det fanns lagstöd för det i ordningslagen. Jag vet inte om den domen är överklagad och vad som kommer att hända med den, men däremot är det klart att vi inte ska ta för givet att den möjligheten finns. Om det visar sig att domen fastställs, är du då beredd att verka för att kommuner ska få möjlighet att införa krav på märkning av katter i sina lokala föreskrifter om du inte vill ha det på nationell nivå? 81 () replik: