prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Att ta bort gränshinder är kanske Nordiska ministerrådets viktigaste uppgift och ett högst relevant mål för det nordiska samarbetet. gick till val på att bryta utanförskapet. Att undanröja hinder innebär att det blir lättare för människor att utnyttja möjligheterna på arbetsmarknaden i våra grannländer. På gränshinderområdet når vi små framgångar. Men vi vill gå vidare. En förutsättning är att vi kontinuerligt arbetar för att stärka våra redan goda relationer med våra nordiska grannländer. För en månad sedan deltog jag i statsbesöket i . Temat för besöket var det gränsregionala samarbetet vid . Det var ett önskemål från alla inblandade parter som planerade inför detta statsbesök. Bland annat antogs en deklaration som innebär att vi förstärker samarbetet i gränsregionen. Våra kontakter med och är också utmärkta och intensiva och pågår på många olika håll. Det starka bandet mellan och bekräftades då besökte . har vi startat ett arbete med att se hur vi praktiskt kan identifiera, dokumentera och undanröja gränsbarriärer. Parallellt sker en dialog med , och i dessa frågor. Som jag inledningsvis sade har jag besökt tre av gränsregioner och på plats tagit del av både invånarnas och företagarnas erfarenheter. Trots att dessa tre regioner ofta handskas med liknande problem har de hittat olika vägar att lösa dem. I möttes jag av optimism och tillförsikt. Det nyöppnade Ikeavaruhuset är både ett resultat av det starka gränsregionala samarbetet och en injektion till en ännu mer fördjupad integration i området. I har integrationen över gränsen kommit en bra bit på väg. Antalet gränspendlare ökar för var dag. Jag brukar säga att varje gång jag frågar har det ökat med tusen stycken. Regionen har potential att bli en av de starkaste tillväxtregionerna i . Naturligtvis är jag som skåning speciellt glad över denna utveckling. Det kan jag inte låta bli att säga. Jag hoppas att vi med hjälp av den arbetsgrupp som tillsatts av , arbetsmarknadsministern, och hans danska kollega kan komma med konkreta resultat. Över gränsen mellan och finns en lång tradition av samarbete. Utvecklingen i regionen är mycket positiv, och när jag besökte kommun fick jag ta del av Grensetjänstens betydelsefulla arbete, och det pragmatiska sätt man arbetar över den svensk-norska gränsen är inspirerande. Jag tror att vi har mycket att lära därifrån. När tar över ordförandeskapet i 2008 kommer gränshindersfrågorna naturligtvis att ligga högt upp på prioriteringslistan. Det svenska ordförandeskapet bereds just nu inom . En central aspekt är hur vi kan verka för att stärka konkurrenskraft. Att bryta utanförskapet i samhället är regeringens övergripande prioritering och kommer givetvis att avspegla sig i ordförandeskapet och i . Jag vill också ta upp klimatfrågan, den kanske allra mest centrala framtidsfråga som vi har att hantera. Här i har vi med vår teknologiska kompetens och stora miljöengagemang goda förutsättningar för att leda utvecklingen mot ett mer klimatvänligt samhälle. Samarbetet inom kultur, utbildning och forskning är det nordiska samarbetets paradgrenar. Dessa områden har moderniserats och reformerats i sin struktur. Vi vill under vårt ordförandeskap lyfta fram samarbetet också inom dessa viktiga områden. Som statsministern nämnde i regeringsdeklarationen ska och vara starkaste tillväxtområde. Vi vill utveckla våra relationer i . Här kan spela en betydelsefull roll, och denna vision vill vi ska prägla den nya strategi för Nordiska ministerrådets samarbete med de baltiska länderna och som vi ska besluta om . För oss är det också viktigt att se i ett europeiskt sammanhang. Inte minst aktualiseras detta eftersom är ordförande i 2009. Vi vill verka för en nära koppling mellan det nordiska samarbetet och utvecklingen inom den europeiska unionen. I grund och botten handlar det nordiska samarbetet om att skapa bättre förutsättningar för våra länders invånare att leva, arbeta, studera och röra sig i regionen. Vi som bor i är i ett globalt perspektiv på många sätt lyckligt lottade. Men vi har också ett ansvar mot oss själva och mot kommande generationer att ta till vara de här goda förutsättningarna. Det är bland annat därför som jag tycker att det är så viktigt att vi fortsätter att utveckla det nordiska samarbetet. Jag tänkte först sluta där, men jag vill bara göra några korta kommentarer till de frågor jag har fått. Jag vet att jag har dragit över . Finska språkets betydelse är viktigt. Det har kommit önskemål, faktiskt också från , att man ska kunna få använda det finska språket mer i det nordiska samarbetet. Jag tror att det är viktigt att vi har ett gemensamt språk så vi kan förstå varandra. Men självklart ska det finska språket också finnas med som en självklar del i det nordiska samarbetet. Alla kan inte tala svenska. Det är viktigt. Sedan handlade det om reservation och om hur vi ska kunna redovisa från regeringen de rekommendationer som har beslutat om. Vi har redan en diskussion om detta, kan jag säga. Vi diskuterar hur detta ska kunna ske. Vi är medvetna om behovet. Jag ber att få återkomma. Men vi funderar faktiskt redan på hur detta ska gå till. Till om möjligheterna att från kunna se norsk tv efter digitalisering vill jag säga att det naturligtvis handlar om rättigheter, och det handlar om kostnader. Men jag kan konstatera med glädje att många av kabeloperatörerna också gräver ned nordiska kanaler i sitt utbud. De gräver inte bara ned dem i marken utan erbjuder de nordiska kanalerna i sitt tv-utbud. Jag tar med mig denna fråga till kulturministern. Över huvud taget när det gäller för gränsländerna att kunna se varandras tv vet jag att det finns en diskussion och att man arbetar på detta. Kulturministern har sagt att vi ska fortsätta att diskutera detta i en konstruktiv anda mellan de nordiska länderna. Jag kan säga när det gäller trafficking att såväl jämställdhets- som justitieministrarna arbetar intensivt med att bekämpa människohandel. Särskilda medel har avsatts när det gäller det här och i Nordiska ministerrådets budget. Jag vill också påminna om att det i Östersjöstaterna pågår ett intensivt arbete med att motarbeta trafficking. Det var tre av de frågor jag fick. Jag kanske har missat någon. Jag hoppas att jag inte har gjort det. 128 () replik: Jag tackar statsrådet för det glädjande beskedet att regeringen inte har några planer på att lägga ned . Det trodde jag inte heller för den delen, men det är ju bra att det kommer in i protokollet. Det lät också positivt med rekommendationerna, att man från regeringens håll tänker följa upp dem på ett bättre sätt. Då ska jag fortsätta med en rekommendation som heter 24/2006. Den handlar om nabolands-tv efter digitaliseringen. Det är inte bara i . Mina känslor finns ju både i och i . Jag vet att i fungerar det inte heller. Digitaliseringen ska vara genomförd . De som har kvar analoga kanaler kan se svensk tv men inte de som har digitala kanaler. Enligt den här rekommendationen ska de nordiska ländernas regeringar säkra att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs. Det handlar väldigt mycket om språkförståelse och om förståelse för varandras kulturer och länder, det som vi har kommit överens om. Det är förödande om tv-rutan blir mörk. 129 Statsrådet () replik: Det tycker jag också. Vi har tv som ett medium där vi kan utbyta kultur, språk och utbildning. Det är en väldigt viktig kanal, som jag ser det, för att vi ska behålla och förhoppningsvis utveckla den nordiska kulturen och samverkan. Jag sade också i mitt inlägg att det är en fråga som handlar både om rättigheter och kostnader. Just när det gäller rekommendationen 24/2006 så vet jag att kulturministern i ett frågesvar det var till , om jag inte missminner mig svarade att hon är helt medveten om situationen. Men jag vet att hon också i det frågesvaret skrev att vi gemensamt ska försöka lösa det här på nordisk nivå. Jag utgår från att det som sägs där är riktigt, och alla är klart medvetna om problematiken. Men jag har också förstått att man är klart medveten om att man vill lösa det här på något sätt och lösa det på nordisk nivå. För det är ett viktigt medium. 130 () replik: Men tiden är knapp i och med att digitaliseringen genomförs i länderna totalt. Så om det inte löses blir det svart i rutan. Jag tackar ministern för kommentarerna när det gäller finska språkets ställning i nordiska sammanhang. Men min fråga var också utifrån finska språkets ställning som ett nationellt minoritetsspråk i . Jag råkar sitta i medborgarutskottet i . Där är ju mänskliga rättigheter och minoriteternas rättigheter frågor som vi diskuterar. har ju inte haft en nationell minoritetspolitik så länge lagstiftningen trädde i kraft först . Det är tyvärr så att undervisningen på och i finska språket har minskat i skolorna i . De finsktalande barnen fick bättre undervisning i sitt modersmål innan den nationella minoritetsstatusen trädde i kraft. Det är ett problem, och det är ont om tid, eftersom nationella minoriteter inte har så stort värde om det inte finns ett språk som bär minoritetens identitet. 131 Statsrådet () replik: Jag vet att det på finns en språkkonvention under behandling. Där finns även dessa frågor med. Det finns, har jag förstått, ett önskemål om att utvidga möjligheterna för finsktalande i och , och jag vet att denna fråga bereds i . På tal om har vi från svensk sida också blivit uppmärksammade på det svenska språkets ställning i . Det svenska språket är inte längre obligatoriskt för studenter. Detta har kanske gjort att man har mindre fokus på det svenska språket i , och det har också upplevts som ett problem. Jag kan bara instämma i åsikter om språkets betydelse och att vi ska kunna leva och bo på olika sidor om gränserna. Vi ska kunna ta del av varandras tv och medier och förstå varandra och kunna prata med varandra. Det vore hemskt om vi började isolera oss. 132 () replik: Jag vill ställa några frågor kring det nordiska samarbetet. Det finns en del som behöver förtydligas ytterligare lite grann. När det gäller tv-rättigheterna har vi i jobbat väldigt intensivt med just den frågan, och vi har just nu en diskussion med organisationen som satsar i för att informera danskarna om de nordiska kanalerna. Precis som ministern säger handlar det om att de kabel-tv-bolag och andra som kan lägga in detta i sitt utbud måste få ut informationen till medborgarna så att de direkt kan köpa tjänsten från bolagen. Att vi ska kunna förmå de nordiska public service-bolagen till detta tror jag tyvärr inte på längre. Det handlar om en alldeles för hög kostnad och en för liten tittarskara. Det skulle kosta alldeles för mycket pengar för staten, och det handlar förstås också om upphovsrätt och annat. När det gäller kultursamarbetet är jag bekymrad. Ministern har där ett arbete att göra i att förmå de nordiska kulturministrarna att träffas. Det är en sak att man organiserar om och minskar antalet ministerråd och så vidare, men man måste också tillse att ministrarna tycker att det är roligt och intressant att träffas och diskutera dessa frågor. Annars kommer det aldrig att bli något bra nordiskt samarbete. 133 Statsrådet () replik: Det är mycket som handlar om tv. Jag förstår och vet att det är väldigt betydelsefullt. Det är därför vi ofta kommer in på det. Jag bor i och skulle se på ett tv-program från . Vi hade också gått över till digital-tv, och jag fick inte in . Jag brukar alltid få in danska ettan och tvåan, även om det snöar lite grann. gick det inte, och när jag tittade vad jag hade för operatör såg jag att det danska utbudet inte fanns med. Jag blev väldigt besviken och upprörd. Vi måste självklart ha en god information, och frågan är som sagt vem som kan informera om detta på bästa sätt. Låt oss diskutera vidare hur det här ska göras. De som bor i gränsområdena inte minst måste upplysas om var det bästa utbudet finns så att de inte gör som jag och beställer fel och därmed inte kan se till exempel på dansk tv. Informationen är alltså viktig och vem som ska stå för den ska vi diskutera. Jag träffar här . Låt oss fortsätta diskutera där! När det handlar om kulturen har jag inte hört att ministrarna inte skulle träffas tillräckligt mycket eller inte ha roligt eller ta upp intressanta spörsmål. Jag får väl fråga kulturministern om vad som har hänt eller inte har hänt. 134 () replik: Bekymret är alltså när man lägger om hela kultursamarbetet och en av grunderna är att kulturministrarna ska fatta beslut och de sedan inte träffas. Om de ställer in möte efter möte är det naturligtvis ett bekymmer som måste hanteras. Men nog om detta. När det gäller språkförståelsen är det ett problem att unga människor inte förstår varandra över de nordiska gränserna. Det måste man ta på allvar. Detta är en fråga inte minst för eftersom det i de utredningar som Kulturfonden har gjort har konstaterats att problemen är störst mellan ungdomar i och . Mellan dem är förståelsen minst. Man bör faktiskt titta på detta lite djupare. Jag är även intresserad av ett besked om hur ministern funderar när det gäller arbetet med Västnorden. Vi pratar väldigt mycket om och det samarbete som sker gentemot . Det är jätteviktigt, men vi får inte tappa bort Västnorden. Det är lätt gjort. Fundera lite grann kring hur man kan få in även dem i resonemangen kring ! Avslutningsvis vill jag säga något om ordförandeskapet 2008. Vi har haft ordförandeskapet tidigare, och då har oftast regeringen haft en dialog om innehållet i ordförandeprogrammet med den svenska delegationen. Jag skulle uppskatta om ministern i detta sammanhang kunde säga att vi självklart ska ha den dialogen innan programmet spikas definitivt. 135 Statsrådet () replik: Jag börjar med språkförståelsen och konstaterar att när jag gick i skolan fick vi i alla fall lära oss de nordiska nationalsångerna den danska, norska och så vidare. Jag vet faktiskt inte hur mycket man lär sig om respektive lands språk i skolan . Låt mig föra den frågan och de tankarna vidare till och höra vad som ingår! Jag vet att man i ofta lägger in danska på schemat som tillval i skolan. Inte minst ungdomar i åker ju över och arbetar mycket i . Vi måste naturligtvis ha en språkförståelse för att få den här naturliga integrationen, så den frågan tar jag med mig. När det gäller programmet för kan jag när vi ses beskriva de stora dragen, trots att programmet inte är fastställt. Låt mig få beskriva hur vi tänker och vilka programpunkter vi tänker lägga fokus på, så får jag höra reaktionen. Sedan går vi vidare. 136 HANS (): Det är alldeles utmärkt att diskuteras i riksdag. Det handlar inte endast om ett geografiskt område, en sida i skolans världsatlas, utan om allas vår närmiljö. Det nordiska är vårt hem och vårt arv. kan man i debatten rent av uppfatta det som en livsstil. Låt mig först själv få avslöja en del geografiska detaljer som hos mig har skapat ett särskilt intresse för det nordiska. bor och lever jag i det som var en del av . För inte än genomfördes en då hård försvenskningsprocess. var något som innan detta band samman och höll ihop. Även om mitt hjärta finns i hämtar rötterna näring i , precis som . Med delar av släkten från blickade jag under mina första år ut över . var det svenska svaret på förlusten av handelsstaden efter det krig 18081809 som i betecknas som rikssprängningen. var också något som band samman och höll ihop. Det går kanske att nu tala om en renässans för en rörlighet och ett utbyte som paradoxalt nog var vanligare och mer omfattande än . De gränser som dragits med mänsklig hand genom fredstraktater och överenskommelser korsas numera av nyfikna och driftiga medborgare och företag. Genom utbyte, samarbete och genom att pröva det som finns på andra sidan uppstår nya tankar, idéer och innovationer. I spåren kommer nya företag, kulturella uttryck och rent av familjer. Av den anledningen är jag glad över den och statsrådet ambitiösa arbete med att undersöka vilka gränshinder som finns mellan och i , mellan och i samt mellan och i bland annat . Perspektivet i detta viktiga arbete är den enskilda människans. Hur är det att som individ arbeta i ett land, bo i ett annat och ha egendom i ett tredje? Hur fungerar de sociala systemen? Är lagstiftningen en hjälpande hand eller ett hinder? Under statsrådet värdskap har hearingar genomförts. Själv hade jag förmånen att delta i både den hearing som genomfördes i ett snöigt och i den hearing som genomfördes någon månad senare i . Just den praktiska dimensionen på rådande gränshinder har framhävts. I som genom Ikeaetableringen pulserar av framtidstro och skapandets energi beskrevs vad som händer när två städer i två länder är på väg att växa samman. Det är en mängd dokument som produceras av myndigheter på båda sidor av en älv, som egentligen ska binda samman i stället för att skilja åt. Det kan handla om polis och andra myndigheter som med befälsledning har svårt att verka på andra sidan gränsen. Även om brottslingen, liksom miljöutsläpp, inte känner gränser tvingas ibland de rättsvårdande organen att göra halt. De stora mängder kontanter som omsätts i det växande butikslivet i , med som flaggskepp, kan inte enkelt återföras till och genom att eurosedlarna sätts in på banken österut. En upptäckt gjordes av regler som tvingar svenska bevakningsfirmor att föra pengarna till , västerut, för insättning eftersom det finns en gräns som skiljer åt. Sedan ska väl pengarna tillbaka till via flygfrakt till och innan de åter kan nå finska från Ikeaetableringen i . I har Sydsvenska beskrivit problemen i den lilla . Hon vill jobba men stöter på ett antal hinder. Dansk praktikplats kan inte betalas med svensk ersättning. Man får inte stämpla upp till heltid om halvtidsjobbet ligger på den danska sidan av . Svenska bemanningsföretag kan inte hyra ut personal till . Om lyckas få jobb i måste den danske arbetsgivaren betala de svenska arbetsgivaravgifterna om hon arbetar extra i . Nya problem uppstår om blir förälder med . Detta sker som, glädjande nog, allt fler pendlar över . kan en ny ökning iakttas. Statsrådet sade att varje gång hon frågar är det tusen fler som pendlar över . I finns många jobb som speciellt lockar unga, och i finns bra boendemöjligheter till vettiga priser som attraherar. En särskild form av nordiskt utbyte kan idrotten sägas vara. har vi tagit till våra hjärtan efter gårdagens svenska seger med 50. För någon dag sedan väckte precis som har påpekats i debatten matchen i mellan och stor uppståndelse. Det talande, herr talman, var kanske inte det jämna läget fram till dess en åskådare sprang in på planen och förstörde matchen, utan att just denne dansk bodde på andra sidan i . Det visar, om inte annat, hur arbetsmarknadsregionerna blir allt större och fördjupas. Nordiskt utbyte blir lätt högstämda tal och vackra formuleringar. För att ska fyllas med ett för medborgarna riktigt innehåll gäller det att man i politiken funderar på hur det ska kunna vara enklare att bedriva affärsverksamhet i exempelvis och hur och ska kunna bo och verka på ett naturligt sätt på båda sidor om . Det handlar också om hur det egna betalkortet ska kunna användas i ett annat lands affärer, om uttagsavgifter i bankomater, om infrastruktur och utbildning. Avslutningsvis vill jag berätta något om höstsession i . Ett av de ärenden som då diskuterades var samexistens med den kloke och välformulerade prins av som huvudtalare. Trist nog markerade mot att en representant för det muslimskt dominerade deltog. Just den typen av brutalisering som representerade är det viktigt att vi alla är tydliga emot. Kulturell och etnisk samexistens är några av de viktigaste utmaningar vi står inför under denna vår gemensamma och delade samtid. Vad vi ständigt blir påminda om är hat, oförsonlighet och misstänksamhet. I det globala samhället behövs röster som talar om balans, moderation och förståelse. Vi i har alla förutsättningar att vara en av samexistensens röster. Det ska vara en röst som vill försöka förstå men också ange försoningens väg. Jag tror att vi kan göra detta förhållandevis enkelt med hjälp av vår gemensamma förankring i historia, tradition och kultur. Samexistens är att leva i fred och harmoni men också i glädje över mångfald. Det handlar om kulturer men också om religioner. Även om är ett sekulariserat område är vi påverkade av vår gemensamma historia och delade identitet. är nu på väg att åter bindas samman i en region, precis som förenar och och binds samman av berg och skogar. Detta är vårt gemensamma . Det är mer än ett kartblad. Det är ett område för kultur och utveckling, för företagande och ett gott liv. Låt oss i alla länder och självstyrande områden göra det ännu enklare att vara nordbor. Vid Nordendebatten finns det all anledning att hoppas på att det går att redovisa hur ytterligare ett par konkreta vardagsproblem för oss nordbor har åtgärdats. Vi ska ge svar på och frågor. Vi ska ge svar till butiksägarna i . Vi ska ge svar till de boende på gränsen mellan och . 137 (): För att lösa många av de problem vi står inför, för att berika varandra materiellt, kulturellt och intellektuellt är internationella möten och överenskommelser oerhört betydelsefulla. Vi har bland annat FN och EU, men vi har också den nordiska samverkan och det nordiska samarbetet, ett samarbete inom som har pågått och som innefattar inte enbart de nordiska länderna utan också de självstyrande områdena , och . Vi har redan här , herr talman, hört om det intensiva arbete som pågår för att få en lösning när det gäller de gränshinder som försvårar rörligheten för nordbor. Men vi har också hört om de inre gränshindren och hur vi kan överbrygga där kulturer och religioner blir barriärer. Det är viktigt att arbeta med ökad förståelse, som var inne på. Som nyvald i blev jag oerhört glad över att se hur klimatfrågorna lyftes upp på agendan. Jag var också mycket glad åt att statsrådet särskilt nämnde klimatfrågan i sitt anförande. Vid ett av tillfällena var miljöministrarna samlade tillsammans med oss parlamentariker i miljö- och naturresursutskottet, och det var ett otroligt berikande möte. Det pågår ett intensivt arbete och intensiva ansträngningar där vi med gemensamma krafter ska bidra till återhämtning. I de här ansträngningarna det är det som är så unikt med , som jag har upplevt det inbegrips också länder som inte tillhör . Jag kan bara nämna , som är en viktig part i de här överläggningarna och det här arbetet. Läget i är allvarligt, därför är miljö- och naturresursutskottets arbete med att driva på de olika ländernas regeringar också oerhört betydelsefullt. En annan fråga som också har beröring med miljön är alla de forskningsinsatser som sker i Polartrakterna. De rön som har kommit fram vid forskningen i och i har faktiskt legat till grund för bland annat FN:s klimatpanels, IPPC:s, rapporter. Sammantaget är det över tusen forskare från ett 60-tal länder som ingår i det här arbetet, och här finns med som en part. Medel får vi från många länder, från många källor och forskningsbudgetar. Men det som är så fascinerande är att forskarna lyckas att miljontals år tillbaka i tiden få fram spår av hur den ekologiska situationen har sett ut. Med det här kan man alltså arbeta vidare och även visa på vilka insatser som krävs. Detta år uppmärksammas insatserna särskilt med Polaråret. Det handlar om både livsbetingelser och forskning. Andra talare har belyst så många olika områden. Jag har bara velat koncentrera mig på de miljöfrågor som har behandlats. Men utöver det som jag har nämnt har givetvis andra miljöfrågor också tagits upp. De har handlat om energi, om sjötransporter, utsläpp av avfall till sjöss och drivmedelsfrågor. Med detta har jag bara velat framhålla vikten av, som jag känner det, att finns med och att får arbeta med så många viktiga frågor. Det är en viktig samarbetslänk. Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet. 138 (): Som siste talare kan man säga att det mesta redan är sagt så det kanske är onödigt att gå upp i talarstolen.