prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Men problemet med komvux, som ni nu plötsligt inte längre verkar vara särskilt bekymrade över, är att det har blivit ett förlängt gymnasium. Om vi ser till att våra ungdomar utnyttjar gymnasietiden som det är tänkt kommer komvux att ha all den kapacitet som behövs för att möta det behov som nu talar om. 117 () replik: Jag noterade med glädje den beskrivning som utbildningsministern gav av den globala utmaningen och behovet för att ligga i framkant. har jag svårt att få det att gå ihop. Jag vill inte gå in på de lokala kurserna och meritvärderingarna. Jag tycker att det har diskuterats ganska mycket. Jag har svårt att få det att gå ihop när det gäller förändringen av 25:4:an. Där är det speciellt tydligt att man först avskaffar ett system, och sedan ska man utreda hur man ska kompensera avskaffandet. Det är i alla fall det som står i utskottsmajoritetens övervägande. Det står att regeringen avser att ge i uppdrag att utreda reell kompetens. Vi i är inte totalt emot att ändra de här reglerna. Det betonar vi också i vårt yttrande, men vi är väldigt mycket emot att göra detta innan man vet. Det är samma konstiga signalsystem som när det gäller meritvärderingar där de olika yttrandena från etcetera är en utmärkt guidning för framtida elever hur man ska taktikvälja på bästa sätt. Varför gör regeringen på detta sätt? Det är ett väldigt otydligt, snedvridet signalsystem som inte främjar konkurrensmöjligheter internationellt utan snarare motverkar dem. 118 Utbildningsminister () replik: Jag har inte alls bilden av att vi är för snabba. Jag tycker att det finns ett behov av att höja kvaliteten på utbildningen i . Det är bråttom. Under iakttagande av det beredningsbehov som finns har vi lagt fram de förslag som behövs. sade i ett tidigare inlägg: Ni verkar så ivriga att infria era vallöften. Svaret är: Ja, så är det är naturligtvis. Vi tror på våra vallöften, och vi tror att behöver dem så fort som möjligt. Men vi ska självfallet inte göra någonting förhastat. System med reell kompetens finns ju redan. Alternativa antagningssystem tillämpas . Vi vidgar utrymmet för det. arbetar redan med att utforma sådana antagningssystem. Låt mig ta ett exempel som jag tycker är belysande. Jag tycker att de erfarenheter som en undersköterska har bör vara meriterande om han eller hon söker till sjuksköterskeutbildning. Det bör finnas instrument för att belägga den reella kompetens som denna undersköterska har om han eller hon söker till sjuksköterskeutbildning. Där är vi inte riktigt , men jobbar med den typen av nya antagningssystem. Vi sjösätter alltså inte någonting innan vi vet att det kommer att finnas möjligheter. 119 () replik: Det säger är väldigt betryggande. är det inte alls det som händer. De lokala antagningarna och vidgandet av dessa tycker även vi i är intressant, och det stöder vi. Men vad vi nu pratar om är att ni tar bort ett system som fungerar och som ger folk med yrkeslivserfarenhet förtur. De får förtur framför dem som kommer direkt från gymnasiet. har dessa människor också en erfarenhet, inte alltid direkt värderbar på papper, som andra inte har. Ni skriver att ni avser att ge ett sådant uppdrag. Ni har alltså inte gjort det . Men när man lägger fram förslag som ska bli till lag ska de vara så väl underbyggda att man inte måste ge uppdraget att utvärdera alternativ. Annars drar man direkt undan mattan under sina egna fötter. Det är den politiken vi är skeptiska till. Det är klart att vi ska fila på bättre system för att utvidga utbildningen i vårt land, men vi ska göra det i rätt form. Det är bra att man har bråttom med att infria vallöften, men det får inte gå ut över medborgarna, eleverna och studenterna. Det gör det i det här fallet eftersom vi inte har sett något reellt förslag om hur detta ska genomföras. 120 Utbildningsminister () replik: Inledningen på den här eftermiddagen blev väldigt intressant. läste i sitt första inlägg upp det pressmeddelande som den förra regeringen kom med . Då påmindes man om de målkonflikter och de gemensamma utgångspunkter som finns på området. Vi är båda för ett livslångt lärande. Men detta har lett fram till att vi i har världens äldsta studenter. Det är samma sak fast uttryckt på ett annat sätt. Även den gamla regeringen tyckte att det fanns anledning att stimulera direktövergångar från gymnasiet till högskolan. Det måste finnas fler platser tillgängliga för studenter som kommer direkt från gymnasiet. Även den regeringen såg att det är ett nationalekonomiskt problem för att vi har byggt upp system som gör att svenska ungdomar, eller vad man nu ska kalla dem, väntar innan de börjar tjäna pengar och hjälpa till i produktionen. Hur mycket vi än hyllar det livslånga lärandet, folkhögskolor och komvux och allt vad det heter och jag är helt övertygad om att allt det där behövs är det också viktigt att vi nu inser att unga människor inte ska spilla bort sina ungdomsår med utbildning av för låg kvalitet. Vad detta går ut på är att så många som möjligt ska plugga i gymnasiet så att de som vill kommer in på högskolan med gedigna förkunskaper. Jag tycker att det här är ett steg i rätt riktning. Sedan ska vi också satsa på en bra vuxenutbildning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU3 (skr. 2006/07:90 och redog. 2006/07:NR1). 121 (): Det betänkande vi nu ska diskutera handlar om nordiskt samarbete. Som ledamot i svenska delegation är jag glad över att få delta och till och med inleda debatten. Jag är också positivt överraskad över att statsrådet finns här i kammaren och kommer att delta i debatten. Det känns bra. värnar det nordiska samarbetet, och vi vet att vi inte är ensamma om detta. genomfördes en opinionsundersökning om nordbornas attityder till samarbete över gränserna. Undersökningen visar att det finns ett fortsatt starkt stöd för det nordiska samarbetet och att en majoritet av medborgarna önskar att samarbetet ska stärkas ytterligare. Undersökningen visar också att kunskapen om det nordiska samarbetet är stor. Jag har själv förmånen att få bära två nordiska identiteter inom mig. av mitt liv i och resten här i har format mig till en riktig nordist. De nordiska länderna är inte lika, kulturerna skiljer sig åt, och länderna har valt olika politiska riktningar. Några tillhör EU inte alla. Några är med i Nato inte alla. är med i EU:s valutaunion, medan övriga nordiska länderna har valt att behålla sina egna valutor. Ändå har vi gemensamma värderingar. Samhällsbyggena liknar varandra, och vi känner samhörighet med varandra. Vi känner och gillar varandra. Vi är många parlamentariker som lägger ned ett stort arbete i och dess olika utskott. menar att det saknas tillfällen att diskutera den nordiska politiken i samband med den nationella politiken. Visst redovisas rekommendationer från session till eller de nordiska ländernas regeringar i delegationens berättelse, men de rekommendationer som rådet efter omsorgsfullt arbete och under många arbetstimmar för såväl handläggare och administration som parlamentariker beslutat om gör inte några märkbara avtryck i ländernas politik. Därför efterlyser en större medvetenhet i regeringen om betydelsen av det nordiska samarbetet. Vi menar att resultatet av de rekommendationer angett löpande borde redovisas till . Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Det interparlamentariska samarbetet i växer , och så ska det vara i en värld där vi samarbetar länder emellan. Men vi kanske borde tänka efter hur vi på bästa sätt kan använda de resurser som finns. Det finns som sagt ett folkligt stöd för det nordiska samarbetet, och därför borde regeringen och också lyfta fram det samarbetet. Tyvärr verkar förutsättningarna i stället ha blivit sämre . svenska delegation har en självständig ställning som ett politiskt valt organ med ansvar för verksamhet inom sitt område. Så sägs det i betänkande som antogs när delegationens kansli sammanfördes med internationella kansli. Om jag jämför de kansliresurser som då 1994 fanns här i med dagens resurser måste jag konstatera att resurserna har mer än halverats. kanske jag är partisk, men min tolkning är att de nordiska frågorna i verkligheten har fått en underordnad ställning. Det tycker jag är synd. Det finns ett antal rekommendationer som är intressanta och som redovisas i delegationens berättelse. Jag ska nämna några av dessa. rekommenderar att aktivt arbeta för att implementera Nordisk handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet. Det kommer att bli intressant att följa den rekommendationen. De nordiska ländernas regeringar rekommenderas även att sätta in kraftfulla åtgärder för att förbättra tillgängligheten och komma till rätta med väntetidsproblematiken för barn och unga inom den psykiatriska vården. Jag ska beröra ytterligare en rekommendation, en tredje viktig fråga, nämligen Deklarationen om nordisk språkpolitik. I deklarationen konstateras att utgångspunkten för den nordiska språkpolitiken är att språk förblir starka och levande, att de samhällsbärande språken förblir samhällsbärande och att det nordiska samarbetet fortsatt ska bedrivas på de skandinaviska språken. Visst kan det vara svårt att hänga med i svängarna då en dansk kollega argumenterar för en fråga, men jag är ändå övertygad om att det för överlevnad är viktigt att hålla fast vid dessa principer. En av de viktigaste principerna är att det nordiska samarbetet även fortsättningsvis bedrivs på de skandinaviska språken, det vill säga danska, norska och svenska. Detta fastslås i språkdeklarationen. Finska tillhör inte de skandinaviska språken, som bekant är, och därför finns det tolkning också i nordiska sammanhang. I deklarationen lyfts också upp mångspråkighet och flerspråkighet som självklara inslag i våra samhällen. De nationella minoritetsspråken nämns speciellt i deklarationen, nämligen samiska, kvänska, meänkieli, och jiddisch samt finska i och tyska i . Man påminner om i deklarationen att nordisk språkpolitik har ett ansvar inför världssamfundet för att i synnerhet de språk som inte är nationalspråk någonstans fortlever och utvecklas och att alla minoritetsspråk kan fortsätta att existera. Det är viktigt att även teckenspråken tillerkänns en stark ställning. Här vill jag påminna om att i har inte teckenspråket en så stark ställning som de nationella minoritetsspråken, vilket jag anser att teckenspråket borde ha. Men när det gäller nationella minoritetsspråk finns det en del brister som borde rättas till. Till exempel lever inte upp till sina åtaganden mot nationella minoriteter när det gäller barnens rätt till modersmålsundervisning i förskolor och skolor. Sverigefinnarna har rätt att tala sitt modersmål i kontakter med myndigheter i endast fem nordliga kommuner, fastän av den nationella minoritetsgruppen finsktalande finns utanför förvaltningsområdet. Mitt eget modersmål finska riskerar att försvinna om inte barnen till finskspråkiga föräldrar får tala och undervisas i modersmålet redan från förskolan. Den nordiska språkdeklarationen avslutas med ett konstaterande: De nordiska ministrarna förpliktar sig till att förverkliga de långsiktiga målen i denna deklaration. Om också framgent ska ses som en föregångsregion när det gäller språkfrågor måste de nationella minoritetsspråkens ställning stärkas även i . 122 (): Vi är alltså framme vid årets debatt om det nordiska samarbetet. För oss som lägger mycket tid och kraft på det parlamentariska samarbetet och på att finna lösningar på gemensamma problem i de nordiska länderna är den här debatten en av de roligaste . Tyvärr kan jag konstatera att debatten tydligen inte är lika rolig för utrikesutskottets ledamöter, som lyser med sin frånvaro. Det är också roligt att den svenska samarbetsministern är närvarande och är en del av debatten. Det gläder mig särskilt att vi i dagens debatt inte hör den omfattande kritik från moderater och folkpartister som vi har vant oss vid . Jag tolkar det så att moderater och folkpartister i den nuvarande är mer positiva till det nordiska samarbetet än de som representerade dessa partier innan valet. Se där, herr talman, äntligen har jag funnit något som har blivit bättre sedan den moderatledda regeringen tog över. Att sedan de moderata ledamöterna har röstat för en sänkning av budgeten för det nordiska samarbetet är något som bara de kan förklara. Det nordiska och det europeiska samarbetet har många likheter. Båda syftar till att vara till nytta för medborgarna och underlätta rörligheten mellan länderna. Båda har en parlamentarisk församling och på ministersidan ett ministerråd. Det innebär att det nordiska samarbetet är ett viktigt instrument i det internationella samarbetet. Men vad som är riktigt roligt, och som det nordiska samarbetet har till skillnad från det europeiska, är den folkliga förankringen. En klar majoritet av de nordiska medborgarna vill till och med bygga ut det nordiska samarbetet. Trots att till exempel medierna inte uppfattar det nordiska samarbetet som viktigt är det starkt förankrat hos våra medborgare. För mig som förtroendevald riksdagsledamot är detta det absolut viktigaste. Det relativt smala, nordiska samarbetet har en starkare folklig förankring än det bredare EU-samarbetet har. Säkert skulle EU kunna lära mycket av det nordiska samarbetet när det gäller förankringen hos medborgarna, trots att förankringen av vårt samarbete är en av de frågor som vi ständigt diskuterar och känner att vi borde kunna göra bättre. Medborgarnas önskemål är ett gott argument för ett fortsatt och utvecklat nordiskt samarbete. har vi inom det nordiska samarbetet arbetat intensivt med att utplåna de gränshinder som fortfarande finns och som också fortfarande uppstår. Att vi så intensivt arbetar med denna fråga har sin grund i att vi alla vill främja integration mellan våra länder. Men vi vill även underlätta vardagen för alla de nordbor som av olika anledningar, arbete, studier eller annat, rör sig över de nordiska gränserna. Gränshinder är en sådan fråga som vi måste fortsätta att arbeta med i den svenska delegationen. Det är också en fråga som berör många, om inte alla, utskott i . Jag menar att det vore högst behövligt att regeringen och i sina förslag och beslut inte bara gör konsekvensanalyser om hur besluten står sig i förhållande till EG-rätten utan också hur de förhåller sig till övriga nordiska länders lagstiftningar. Jag vill påminna om att beslut som fattas i norska belyses i detta avseende. Globaliseringen har varit ett ofta diskuterat tema inom . Det program som vi har antagit har till syfte att de nordiska länderna tillsammans ska fånga upp de möjligheter som ett förstärkt nordiskt samarbete ger. Globaliseringen innebär att alla de fem länderna och de tre självstyrande områdena ska klara sig i en hård omvärldskonkurrens. I just detta ser vi socialdemokrater att det nordiska samarbetet kan få en ny betydelse och skapa nya resultat till nytta för de nordiska medborgarna. Globalisering är naturligtvis både en stor möjlighet och ett hot. På en öppen marknad måste vi naturligtvis skapa regler som förhindrar att länder och företag skaffar sig konkurrensfördelar genom att till exempel utnyttja arbetskraften på ett felaktigt sätt eller genom att förstöra vår gemensamma miljö. Dessa regler fastställer vi i politiska beslut. Tillsammans kan bli en global vinnarregion. Vi har de allra bästa förutsättningarna att nå dithän. De nordiska länderna placerar sig alltid i täten i internationella undersökningar, oavsett om det gäller ekonomi, jämställdhet, välfärd eller utbildning. Men i samma andetag som jag säger detta måste jag också säga att det nordiska samarbetet inte på något sätt är fulländat. Trots att integrationen i i flera avseenden är djupare än mellan någon annan grupp av länder kvarstår naturligtvis mycket att göra. De sociala trygghetsnäten vi i vanliga fall hyllar fungerar ibland dåligt över landgränserna. Som jag nämnde tidigare är gränshindersproblematiken fortfarande ett av de högst prioriterade områdena för rådet att arbeta med. Samarbetet kan breddas och fördjupas på många områden. Jag, som ordförande i kultur- och utbildningsutskott, ser möjligheter inom kulturområdet, som ju i grunden är det nordiska samarbetets kärna. Hur kan vi främja en förbättrad språkförståelse mellan våra länders medborgare? Hur kan vi ge utrymme för en möjlighet att se på varandras public service-kanaler på televisionen? Jag ser också möjligheter på utbildningsområdet, inte minst möjligheten till gemensamma utbildningar till hantverksyrken som håller på att försvinna på ett likartat sätt i alla våra länder. Jag ser också möjlighet till ett utvecklat forskningssamarbete. Det är ett arbete som påbörjades men som bör vara moget för ytterligare ett steg. Det finns många områden där samarbetsministern bör ha anledning att fördjupa både analysen och diskussionen med sina kolleger i . Det är inte helt enkelt, men det är en dialog som vi socialdemokrater bedömer som avgörande för hur det nordiska samarbetet ska gå vidare och vilken nationell förankring regeringen ska ha i detta arbete. Flera av de synpunkter som jag har valt att lyfta fram i mitt anförande har jag även lyft fram i den enskilda motion som jag har i detta betänkande. Tyvärr har utskottet valt att inte föreslå bifall till denna motion, trots all den klokhet som den motionen innehåller. Jag har inte heller själv tänkt yrka bifall till den eftersom utskottet inte har ställt sig bakom den. Men jag hoppas att den svenska delegationen och kanske till och med samarbetsministern i sitt fortsatta arbete tar till sig några av de punkter som jag har lyft fram. Jag tänker till exempel på vikten av språkförståelse mellan våra länder och på vikten av att ungdomar får möjlighet till praktik över gränserna genom Nordjobb. Jag tänker kanske till och med på den utredning som jag pläderar för i syfte att öka förståelsen för varför våra fem länder här uppe i norra placerar sig bland de främsta vad gäller konkurrenskraft. Vi är ju ändå bara omkring 25 miljoner människor i denna nordliga region. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 123 (): tidiga historia är fylld av krig. Som vår talman sade i sitt anförande på i går kan man konstatera att bröt sig ur den nordiska unionen 1523 för att bilda ett eget rike. Och man kan konstatera att den tidiga historien i var ganska mycket fylld av krig. har vi fred och samarbete, även om våra känslor då och då, när vi spelar fotboll mot våra grannländer, kan explodera lite häftigt. Men varför har då det nordiska samarbetet kommit att bli så naturligt som det är? Jo, vi har en gemensam historia. Vi har en gemensam kultur. Vi har gemensamma seder. Vi har närbesläktade språk och grannar. Den här uppräkningen skulle kunna fortsätta . Nordiskt samarbete är naturligt för oss. De är våra grannar. Många nordbor bor eller arbetar i grannländerna. 250 000 människor bor och lever i ett annat nordiskt land än där de har sitt medborgarskap. pendlar mer än 40 000 personer över gränsen in i ett annat nordiskt land. Det sker vid , och , , , , och , för att bara nämna några områden med en gemensam arbetsmarknad. En stor del av det nordiska samarbetet går ut på och måste gå ut på att underlätta för dessa människor att bo och arbeta i gränsområden och flytta utan bekymmer. Det handlar om att underlätta när det gäller att man ska få kunskap om regler i olika länder och om att underlätta när det gäller gränshindersproblematiken. Alla regler går inte att ändra. Jag tror att det är viktigt att vi säger det. Alla regler går inte att ändra. Det finns olika majoriteter och olika politiska åsikter i de nordiska länderna. Men mycket går att lösa och framför allt att upplysa om. Här gör Hallå och de olika nordiska samarbetsorganen i , , och en stor uppgift. Låt mig senare få återkomma till gränshinder och vad som är gjort och kanske också vad som bör göras. Nordiskt samarbete har, som sagts tidigare i den här debatten, en stark folklig förankring. Opinionsundersökningar visar att det finns ett starkt stöd för det nordiska samarbetet, och man vill att det ska öka ytterligare. Miljöfrågor och bekämpning av organiserad kriminalitet och gränshindersfrågan är det som anses viktigast att snabbt lösa. Låt mig, från den digra samarbetskarta som vi har, ge ett antal exempel på viktiga samarbetsfrågor. Gränshinder har jag tidigare nämnt. Jag antar att ministern återkommer till vad som har gjorts och vad som inte har gjorts och vad som kommer att göras det är förresten väldigt trevligt att se ministern här. Vi vill stärka i . Vi vill stödja en hållbar utveckling i och . Vi tar fram hur vi nordbor på ett bättre sätt kan dra nytta av globaliseringen. Vi talar om som en global vinnarregion där satsningar görs på forskning och innovation så att förblir en konkurrenskraftig och ledande region också . Klimatfrågan är en oerhört viktig fråga, som nämnts. Det handlar om vad vi gör för att kunna komma till rätta med denna stora fråga som ju på något sätt är en ödesfråga för jorden . Det handlar om Östersjösamarbete som vi har dels i , dels i den parlamentariska . Den miljön i är oerhört viktig. Jag tänker på alla dessa båtar som går i med farlig olja och på övergödningsproblematiken. De stora utsläppen av kväve och fosfor måste vi komma till rätta med. Det handlar om sjösäkerheten och också om de satsningar som har gjorts på att försöka få klassad som ett PSSA-område, det vill säga ett särskilt utvecklingsområde. Det handlar om globaliseringen. Vi hör larmrapporter om den globala uppvärmningen. I det nordiska samarbetet har vi funderat på hur vi i våra fem länder ska kunna dra nytta av varandras forskning och varje lands unika förutsättningar att förse oss med energi på ett sätt som tar hänsyn till miljön. Tillsammans med våra grannländer sätter vi miljöfrågorna i fokus. Den gemensamma strategin för att slippa konsekvenserna av klimatförändringar är viktig. Jag tycker också att det är glädjande att regeringen så tydligt visar att man tar gränsproblemen på stort allvar. Det är en ambitiös plan som har lagts fram för att man systematiskt ska beta av problem för problem och på så sätt underlätta för våra medborgare. Sedan kanske det ska vara slut på alla erkänslor för regeringen, men jag vill till framföra att vi tycker att initiativet som togs under statsbesöket i var berömvärt. På samma sätt som man i EU kan vara lite skeptisk man sväljer inte allt som kommer från kan man så klart vara skeptisk till en del saker även i det nordiska samarbetet. En del frågor kanske bör utvecklas eller kanske avvecklas. gör vi av med . Jag tycker att det finns anledning att kanske se över en del av detta och se om vi inte kan använda en del pengar lite mer effektivt. Från den konservativa gruppen har vi lagt fram ett besparingsförslag inom . Vi bör kanske också se över om rätt typ av verksamhet ligger på den nordiska nivån. Vissa saker som görs under det eller Nordiska ministerrådets hatt bör kanske varje enskilt land svara för självt. Men det är väl en fråga, antar jag, som man ser över. Vi har också konstaterat att man har minskat antalet ministerråd. Det gör också att man får större effektivitet. För oss som är nordiska vänner och ser det nordiska samarbetet som viktigt är det också viktigt att veta att varje krona används på ett bra sätt. Det är nog ingen tvekan om att det är lite för många projekt inom det nordiska samarbetet. Låt mig avslutningsvis ställa en fråga till ministern. Jag bor i . Vi har ett nära samarbete mellan och Østfoldsområdet i . sker en digitalisering. byter vi i och går över till digital tv. Det innebär att man i inte kan se på svensk tv. När går över till digitalisering har man valt ett annat system. Det innebär att man över huvud taget inte kan se respektive länders tv-program. Jag är medveten om att detta är svårt och att varje land väljer självt.