prot · GV0928 · 2007-11-21 00:00:00 — Enligt KI:s analys skulle jämviktsarbetslösheten ha blivit en procentenhet lägre om arbetskostnadsökningarna stannat på 4,2 i stället för . Det hade betytt 45 000 färre arbetslösa och en reporänta som kunnat ligga lägre. Delar finansministern uppfattning att utfallet av avtalsrörelsen bidrar till högre arbetslöshet och högre inflation? 51 Finansminister () replik: Låt mig ändå vara tydlig med att skälet till att vi kommer att lyckas med rättvisan och att väljarna i valet kommer att utvärdera oss i fråga om att vi har lyckats med rättvisan är att vi sätter jobben främst. Skälen till att ni fick åse stigande förmögenhetsskillnader, vidgad inkomstspridning, kvarvarande mycket stora inkomstskillnader mellan män och kvinnor och en könssegregerad arbetsmarknad var att utanförskapet inte minskade under de socialdemokratiska åren därför att ni konsekvent vägrade att sätta jobbpolitiken främst. En sak kan vi vara väldigt klara över, och det är att om vi nu skulle genomföra de åtgärder som ni har motionerat om att göra det mindre lönsamt att arbeta, att göra det dyrare att anställa för viktiga grupper och att försämra entreprenörsklimatet genom att återinföra förmögenhetsskatt skulle vi få färre jobb också , ett stigande inflationstryck i den svenska ekonomin och löneökningar som dämpade sysselsättningsutvecklingen. Jag är övertygad om att vi nu ser en stark sysselsättningsutveckling i svensk ekonomi. Inte minst ser vi att sjukfrånvaron nu minskar och att sysselsättningen i breda grupper stiger. Det kommer vi också att kunna bevara . Min övertygelse är att de reformer som vi har fattat beslut om i denna budget och som är på väg att genomföras kommer att bidra till att vi kommer att klara en god sysselsättningsutveckling också . Det är det som vi kommer att debattera när vi möts i valrörelsen varför ni misslyckades med jobben och varför vi lyckades med jobben, varför vi hade en politik för full sysselsättning och ni hade en politik för massarbetslöshet. 52 () replik: Jag ställde en rak fråga till finansministern. Det har kommit nya uppgifter från om lönekostnadsökningarna. anser att utfallet i årets avtalsrörelse bidrar till högre arbetslöshet och högre inflation. Jag frågade om finansministern om han delar den bedömningen. Detta är nya fakta som har kommit på bordet efter att regeringen har lagt fram sin budgetproposition. Det hade varit på sin plats att hade kommenterat om han delar uppfattning eller ej därför att detta kullkastar mycket av den ekonomiska politiken. Jag ska ta upp en annan fråga. Vi möttes här för en månad sedan och debatterade din budgetproposition. Vi hade olika åsikter. Det ska vi ha. Det tillhör våra roller, och det tillhör demokratin. Men på en punkt bad jag om någonting som inte handlade om den ekonomiska politikens inriktning. Jag bad att oppositionen skulle få information om läget i den finansiella sektorn mot bakgrund av den amerikanska bolånekrisen. Under den dryga månad som har gått har den internationella oron tilltagit i styrka. Som jag sade i mitt inledningsanförande drabbas , kanske inte lika mycket som andra länder men vi drabbas också. Min enkla fråga till dig är: Kommer du att bjuda in oppositionen till information för att vi ska få veta hur regeringen ser på läget i den finansiella sektorn? 53 Finansminister () replik: Om vi hamnar i en situation där de ansvariga myndigheterna och gör bedömningen att vi har några allvarliga stabilitetshot i tycker jag att det är väldigt naturligt att vi kan ta en sådan diskussion. Jag vill gärna understryka för att jag uppskattar mycket det stora ansvarstagande som den tidigare regeringen tog för de offentliga finanserna. På denna punkt vill jag också ge en eloge därför att det är centralt. Om skulle hamna i finansiell instabilitet bör vi eftersträva att hantera det på ett bra och brett sätt. Hamnar vi i en sådan situation där vi inte är kommer jag naturligtvis att ta ett sådant initiativ som efterfrågar. Jag kan också tillägga att bland andra jag själv i löpande har informerat om de diskussioner kring finansiell stabilitet som förs i Ekofin och i samband med IMF-årsmöte och i andra sammanhang. På det sättet har vi givit en bred och fullödig information till . Men låt mig understryka att jag tycker att det är viktigt att är klar på denna punkt, vilket jag uppskattar. Och vi kommer definitivt att återkomma om bedömningen av den finansiella stabiliteten skulle förändras. Men konstaterade här att vi inte var överens i budgetdebatten, och det är tydligt att vi inte är. Vår budget lades fram därför att vi gjorde bedömningen att det fanns en risk att de avtal som slöts och det allmänna efterfrågeläget i ekonomin och den samlade bedömningen som ligger till grund för vår politik riskerade att leda till en något svagare sysselsättningsutveckling. Då har vi lagt fram ett brett program, inte minst med sänkta skatter, förändringar av sjukförsäkring, förändringar av a-kassa och förändringar av arbetsmarknadspolitik som möter denna utveckling. Det gör att jag är övertygad om att vi kommer att ha en stark och god sysselsättningstillväxt också . 54 () replik: Jag kan tänka mig att det har kliat på när han har fått sitta och vänta så länge på att få ordet. Så nu är han väl på hugget, misstänker jag. Jag tänkte läsa lite grann ur er budgetproposition. Där står följande: Vi vill fortsätta att reformera arbetsmarknaden. Avtalsrörelsen gav löneökningar som dämpar sysselsättningsökningen . Vill vi komma tillbaka till full sysselsättning måste vi genomföra ytterligare åtgärder. Det är därför som vi föreslår en närmare koppling mellan arbetslösheten i en viss kassa och de avgifter som utgår. Hur ska en höjd a-kassa och försämrad försäkringsmässighet i försäkringen bidra till att nästa avtalsrörelse leder till att vi får en bättre fungerande lönebildning som är mer förenlig med prisstabilitet och full sysselsättning? Man skulle med andra ord kunna säga att regeringen ser de fackliga låglönesatsningar som framför allt har gynnat kvinnor som ett stort problem och vidtar åtgärder för att trycka ned dessa krav. Det sker som regeringen med sin politik gör allt vad den kan för att gynna redan starka grupper. Bland annat går två tredjedelar av skattesänkningarna till den rikaste tredjedelen. Vi har tidigare hört uttrycka oro för denna löneökning. Men jag har aldrig hört uttrycka någon oro för den skeva fördelning som ni väljer att förstärka. av aktieutdelningarna går till de rikaste . Det måste också ses som ett problem. Att vinsterna ökar men att man inte återinvesterar i företagen och att lönernas andel i förhållande till vinster och produktion inte heller ökar utan snarare är historiskt låga borde också kunna ses som ett problem av en finansminister. Jag skulle vilja höra finansministerns ord här. Varför är låglönesatsningar på framför allt kvinnor ett stort problem för den framtida sysselsättningen när ni nu har genomfört stora reformer som ni själva säger kommer att leda till en arbetslöshet på 2009? 55 Finansminister () replik: och jag har debatterat dessa frågor tidigare. Jag kan dra mig till minnes tidigare debatter där det har sagts att arbetslösheten skulle öka, att låglönejobben skulle komma och att lönerna skulle sänkas. Det var en lönesänkarallians som gick till val i valrörelsen . ser vi de snabbaste och starkaste löneökningar för låglönegrupper som vi har upplevt . Om vi räknar in skattesänkningarna är det en mycket kraftig förbättring av den ekonomiska standarden för dem som har de lägsta inkomsterna. Det blev inte högre arbetslöshet. Det blev fasta anställningar, inte låglönejobb. Det blev inte lönesänkningar, utan det blev stigande löner för de grupper som behöver det allra mest. tror jag att vi kan se framför oss en fortsatt utveckling som vi sett i de siffror som vi har haft , där fler kvinnor arbetar antalet arbetade timmar ökar och inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor på länge kan komma att minska. Vi ser att utrikes födda kommer in på arbetsmarknaden i en takt som vi inte har upplevt på mycket . Ökningen är 40 000 jämfört med . Det är en mycket kraftig ökning av sysselsättningen för ungdomar . Vi ser en trendmässig förstärkning av sysselsättningen bland äldre. Vad händer med rättvisan i ett land där fler utrikes födda får jobb, där fler kvinnor arbetar fler timmar, där ungdomarna får jobb och där de äldre blir kvar på arbetsmarknaden? Jo, när sysselsättningen ökar förbättras rättvisan. Man kan aldrig koppla isär rättvisa och jobb. Man kan aldrig koppla isär rättvisa och det faktum att arbetslöshet bygger skillnader och klyftor. Det är därför som vår politik för full sysselsättning också är en politik som kommer att minska inkomstskillnaderna och minska skillnaderna i ekonomisk standard för människor. 56 () replik: Jag skulle kunna rekommendera att läsa sin egen budgetproposition. Där står det att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökar; det är rätt intressant. Jag skulle kunna säga så här: Sänkt a-kassa är ett sätt att sänka lönenivåer. Du liksom jag vet att om man tvingar människor att ta jobb till en viss del av a-kassan som denna sänkts blir det ett sätt att pressa lönerna nedåt. Om man sedan lyckas med det är en annan fråga, eller hur? Ni skriver i er egen budgetproposition att ni ser att årets lönerörelse är ett problem just därför att löneökningarna har varit för stora. Helt klart har ni ju den ingången. Jag skulle vilja läsa upp några punkter för . Ni har försämrat sjukförsäkringen och sjuk- och aktivitetsersättningen. Ni har försämrat möjligheterna till deltidsstämpling. Ni har stoppat lagförslaget om heltid. Ni har stoppat handlingsplanen för en höjning av kvinnors löner. Ni gömmer inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män i er egen statistik och talar om hushåll. Ni har ökat antalet visstidsanställningar och stoppat den reform som var på väg fram när det gäller att minska dem och att öka antalet trygga anställningar. Ni har genomfört stora skattesänkningar framför allt när det gäller män och då förmögenhetsskatten. har gått till män. Ni inför ett hemmafrubidrag, och ni inför överklassnära tjänster. Lågavlönade kvinnor ska gå hem till högavlönade män. Det här är en politik som visar inte på er blinda fläck utan på ert stora svarta hål i just synen på hur man ska komma till rätta med skillnaderna mellan kvinnors och mäns möjligheter, skyldigheter och rättigheter i livet. Detta gör mig väldigt orolig. Ni går systematiskt in för att försämra för kvinnor just därför att de är födda till kvinnor. Det borde göra dig, , orolig. Du betecknar dig ju som feminist. Jag hoppas att vi ska kunna vara överens om åtminstone en fråga här . Därför tänkte jag avsluta replikskiftet med den. Ensamstående kvinnor får inte lämna över föräldrapenning till någon annan. Det gör att de har en ytterst utsatt situation när deras barn blir sjuka. Tänker finansministern göra något åt detta? 57 Finansminister () replik: Vi har tidigare hört vänsterföreträdare och hör vi hävda att man när man stramar upp a-kassan sänker lönenivån. Att man sänker lönenivån måste betyda att löneökningstakten är negativ och att lönerna då sjunker. Jag kan dra mig till minnes två tillfällen då vi stramat åt a-kassan. Det ena tillfället var 1997 när den socialdemokratiska regeringen, mycket klokt, valde att strama åt därför att det var statsfinansiellt nödvändigt och därför att man inför sin kongress ville argumentera för att det skulle vara en omställningsförsäkring i a-kassan. 1998 hade vi en snabb sysselsättningstillväxt, en mycket kraftig minskning av arbetslösheten och en mycket god löneökningstakt. vi stramade åt var 2006. har vi en kraftig minskning av arbetslösheten, en kraftig ökning av sysselsättningen och en mycket god löneökningstakt. Man kan naturligtvis diskutera ekonomiska teorier. Men det är ju en händelse som ser ut som en tanke att vi varje gång vi gör detta får stigande löner, en stigande sysselsättning och en sjunkande arbetslöshet. Så när och var har det inträffat att lönerna sjunkit i samband med att man har stramat åt och tydliggjort arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen? Jag har då inte sett det. Hur bygger vi vägar för att minska skillnader? Ja, det gör vi med tre åtgärder: med en bra produktivitet som gör att vi har råd med stigande löner, med en god sysselsättningsutveckling som gör att utanförskapet minskar och med ett stigande antal arbetade timmar som gör att fler människor kan få utveckla sin fulla potential på arbetsmarknaden, inte minst kvinnor. Det här är precis vad vi gör. Jag är djupt övertygad om att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor kommer att bli mindre som ett resultat av den mycket aktiva sysselsättningspolitik som vi nu för. Det kommer naturligtvis att bli en stor fråga i den kommande valrörelsen. Det är min övertygelse att detta kommer att vara ett av de viktigaste skälen till att ge alliansregeringen ett förnyat mandat för att fortsätta på vägen tillbaka till full sysselsättning. 58 () replik: Regeringen vidtar några klimatåtgärder. Bland annat handlar det om höjda miljöskatter. Jag tycker att ska ha en eloge för det. I min fråga tänker jag dock koncentrera mig på era antiklimatåtgärder. Nästan hälften av alla stockholmare tar bilen till jobbet. När det gäller tjänsteärenden åker bil i stället för att välja kommunala alternativ. Hälften av alla dessa bilresor görs av ensamma bilförare. Bara en liten del av det totala resandet i landet utgörs av kollektivtrafik. Mätt i avstånd reser vi totalt fyra gånger längre med bil än vi reser kollektivt. Det här visar en resvaneundersökning som gjorts av , , och som sträcker sig över perioden 20052006. Det är den hittills största resvaneundersökningen som gjorts på nationell nivå. till landet som helhet är det som tar bilen till jobbet. I är motsvarande siffra . Trafiken står för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser. Trafikökningen äter upp de vinster vi får genom att effektivisera fordonsparken. Vi måste jobba mer effektivt med att få in miljöbränslen. I storstäderna är resorna kortast men tar oftast längst tid. Den genomsnittliga svensken reser per dag. I det läget satsar den på att bygga Förbifart för 25 miljarder. Man skjuter inte till nödvändiga medel till järnvägsinvesteringar och kollektivtrafik. Jag skulle vilja fråga hur regeringens strategi ser ut för att öka kollektivtrafikresandet i storstäder. Har regeringen målsättningen att minska de klimatpåverkande utsläpp som trafiken ger upphov till? 59 Finansminister () replik: Det är naturligtvis glädjande att tar klimatfrågorna på allvar och därför ger regeringens viktiga åtgärder på det området ett starkt stöd. Jag tror att vi ska vara medvetna om att vi om vi ska klara av Sternrapportens uppdrag att minska koldioxidutsläppen till negligerbara kostnader måste utnyttja de mest effektiva styrmedlen. En enkel kalkyl kan ge vid handen att skulle kunna klara det målet om de gick upp till samma typ av koldioxidbeskattning och samma typ av bränslebeskattning som vi i har. Det handlar inte om att förändra samhället, känner vi, utan det handlar om att lägga en rejäl kostnad på den som släpper ut. Därefter får de ekonomiska systemen anpassa sig. Koldioxidbeskattning samt handelsrätter och handelssystem är de två effektiva åtgärderna. Vi går i bräschen för detta både nationellt och internationellt. försöker göra gällande att högerregeringar med moderata inslag har problem med att använda styrmedel i miljöpolitiken. Jag vill då bara påpeka att det är regeringarna i , , och regeringar där det finns starka inslag av partivänner till mig som höjer bensinskatten. Det är de som vågar ta steget att ytterligare lägga belastning på utsläppen därför att det hör till de viktiga åtgärderna. Vi återkommer gärna och diskuterar infrastrukturen. Jag kan konstatera att vi i den här budgeten tillför medel till infrastrukturen. Vi ska komma med en infrastrukturproposition under nästkommande år. Det kommer att innebära ytterligare satsningar naturligtvis både på vägar och på järnvägar. Men vi måste också ha en realistisk uppfattning om hur det svenska transportsystemet ser ut och därigenom också ha en rimlig fördelning mellan väg och järnväg. Vi behöver både järnvägar och vägar. Det är, tror jag, en viktig insikt för hela att vi också måste ha vägnät som fungerar. 60 () replik: Om lyssnade ordentligt kunde han höra att jag inte alls pratade om att ni inte tycker om ekonomiska styrmedel. Tvärtom gav jag er en eloge för att ni höjer bensinskatten och för att ni använder ekonomiska styrmedel även om ni inte gör så mycket som skulle krävas i den situation vi nu är i. Ni tar i alla fall ett litet steg på vägen. Däremot gör ni inte tillräckligt vad gäller att också göra nödvändiga investeringar för att se till att människor har alternativ, se till att det finns kollektivtrafik att välja i stället för att åka bil till exempel. Det krävs satsningar på järnväg och kollektivtrafik för att ge människor de möjligheterna. Det är där ni brister. Kostnaden för Förbifart är beräknad till 25 miljarder, ungefär lika mycket som det svenska samlade biståndet eller per kilometer. Byggtiden beräknas till , och tidigaste byggstart blir ungefär 2011. Att investera ungefär 25 miljarder och i ett projekt som ökar växthusgaser som späder på klimatproblemen är helt fel väg att gå. Förbifart utgör en central del i en politik som i stället skapar kraftiga ökningar av trafiken och dess klimatpåverkan. Man måste göra det ena, , men man måste också vara konsekvent. Man kan inte med andra handen vidta åtgärder som motverkar och ökar på problemen och utsläppen som ger ett icke klimathållbart samhälle. 61 Finansminister () replik: ger regeringen en eloge men argumenterar sedan egentligen mot sig själv. och är överens om att vi inte primärt ska jobba med ekonomiska styrmedel, utan politiker ska välja teknik. Subventioner, regleringar, styrning och planekonomins instrument ska vara vägen att hantera miljöproblemen. Jag tror att vi kan vara övertygade om att med en sådan politik skulle vi hamna i en sits där människor skulle uppleva att klimathotet också var ett hot mot vår ekonomiska välfärd. Jobbar vi med en effektiv miljöpolitik som bygger på handelssystem, som bygger på koldioxidskatter och som bygger på att den som släpper ut också får betala för det kan vi hantera klimatfrågan till en rimlig kostnad, och vi kan också uppnå samhällsekonomiska vinster genom att sänka andra skatter. Vi ska naturligtvis återkomma med infrastrukturfrågorna och diskutera vilka satsningar som ska göras på vägunderhåll och på järnvägsunderhåll, vilka nyinvesteringar som ska göras, vilka satsningar i närtid som behövs och hur de långsiktiga planerna ska se ut. Jag för gärna den diskussionen, men den behöver nog vänta in att vi får en infrastrukturproposition där vi kan ge en samlad bedömning av hur regeringens politik också på detta område visar sig vara offensiv när det gäller tillväxt och klimatfrågor. 62 (): Inledningsvis vill jag naturligtvis framhålla att Socialdemokraternas reservation i finansutskottets betänkande, som presenterades av , står vi socialdemokrater i skatteutskottet självfallet bakom. när finansutskottets debatt är avslutad ska vi återgå till en diskussion om skattepolitiken i den budgetproposition som regeringen har lagt fram. Jag tycker att det är viktigt, när vi diskuterar detta, att också utgå ifrån vilken verklighet vi befinner oss i. Jag kan konstatera att den borgerliga riksdagsmajoriteten redan har genomfört ett antal orättvisa skatteförslag, men man arbetar vidare och har lagt fram ytterligare ett antal på bord som vi ska ta ställning till. har man tidigare motiverat detta och motiverar det nu återigen med att det här ska skapa fler jobb. Vi hörde alldeles finansministern argumentera utifrån detta också. Det är då intressant att se vad som händer i verkligheten. Jag tog del av arbetskraftsundersökning , där man redovisade sysselsättningen jämfört med hur sysselsättningen var . Det är visserligen så att sysselsättningen har ökat med 81 000. Men vad som är viktigt att komma ihåg är att under Socialdemokraternas senaste regeringsår så ökade jobben med 153 000. Något som kanske inte har varit lika uppmärksammat är faktiskt att i SCB:s siffror redovisar man också att andelen sysselsatta inte har ökat , utan den siffran är oförändrad. Sysselsättningen ligger på enligt det nya EU-mått som regeringen också arbetar med för åldersgruppen . Där är sysselsättningsläget , och andelen sysselsatta i denna grupp har alltså inte ökat i . Det pekar på en väldigt viktig fråga, nämligen att den så kallade jobbpolitik som den nuvarande regeringen företräder alltså inte har ökat sysselsättningen egentligen. Jobbpolitiken har inte lett till det man har sagt tvärtom. Vi har faktiskt minskat de sysselsattas andel av befolkningen jämfört med under Socialdemokraternas senaste år i regeringsställning. Därmed har också skattepolitiken på det här området varit ett misslyckande. Den har inte lett till fler jobb. Sysselsättningsökningen, såsom den har utvecklats, beror ju faktiskt på att vi är inne i en högkonjunktur och att den högkonjunkturen i sig naturligtvis har skapat nya jobb. Men det så kallade utanförskapet har inte förändrats. Det är det som är akilleshälen för den borgerliga regeringen. Man har alltså inte lyckats med de åtgärder som man har presenterat för att skapa fler jobb. kommer man med nya förslag. ska vi ta bort förmögenhetsskatten. Fastighetsskatten säger man att man ska ta bort fast Lagrådet säger att det är en fastighetsskatt. Det ska också bli ytterligare lättnader för så kallade hushållsnära tjänster med motivet att det ska ge fler jobb. Någon helhetssyn av vad olika skattesänkningar för de välbeställda leder till finns inte från regeringens sida. Det har inte gjorts några offentliga utredningar där oppositionen har fått möjlighet att delta. Det är en kortsiktig politik. Den leder till nästa val, men vad som händer efter nästa val kan inte svenska folket veta eftersom den här regeringen över huvud taget inte talar med oppositionen och försöker nå blocköverskridande skatteöverenskommelser, som den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde. Man för heller inga samtal med arbetsmarknadens parter, vilket också är ganska uppseendeväckande eftersom det har stor betydelse för hur lönerörelserna ska se ut framöver hur skattesystemet utvecklas. Skattesänkningar presenteras som politiska utspel. Det ska låta käckt, och människor ska tro att det här blir så mycket bättre för . Men verkligheten är en annan, och kommer reaktionerna. Finns det någon av de borgerliga ledamöterna i här som känner sig lycklig över hur fastighetsskatten har hanterats? Ett annat område som vi har varnat den borgerliga riksdagsmajoriteten för är frågan om avdrag för hushållsnära tjänster, som innebär att man med två inkomsttagare i en familj kan få köpa tjänster för och dra av hälften i skatt. kommer också effekterna av de förslagen. Vi kunde läsa i om hur börjar få in olika ansökningar om avdrag för hushållsnära tjänster och hur människor på olika sätt försöker ta fram underlag som innebär att man får göra större avdrag än vad det i själva verket handlar om, eftersom systemet är oerhört krångligt och komplicerat och ger utrymme för skatteflykt, eller vad man nu vill kalla det för. Det finns ett exempel på en faktura som har kommit in, där man säger att det bara kostar att fälla ett träd medan det kostar att få gräsmattan klippt. Det ska ju granskas. Det är ytterligare ett exempel på att man får avdrag för det ena men inte för det andra. Byggfirmor som utför garagestädning gör det nu till väldigt höga kostnader, därför att det kan man få avdrag för. På område efter område ser vi nu hur branschen, också genom olika intervjuer som har gjort, på olika sätt försöker kringgå skatt genom att lyfta upp frågor som människor kan få göra avdrag för, tjänster som man så att säga faciliserar och som innebär att människor på olika sätt kan undgå skatt.