prot · GU0964 · 2007-02-21 00:00:00 — Vad betyder det att eller har haft betydelse för en förundersökning? Vad betyder det egentligen? Och vad betyder det att det är så få fall där domstolen säger nej till en begäran om tillstånd? Hur många fällande domar finns det? Hur kan vi öka vårt krav på den här översikten och den parlamentariska kontrollen? Jag stod säkert här även och sade detta. Socialdemokraterna, som då hade större maktposition än , lovade att det skulle bli bättre. Det tyckte vi alla, och har det faktiskt blivit bättre. Det intressanta, herr talman, är att vi alla tycker det, inte bara vi som står bakom förslaget utan även reservanterna tycker att det blivit bättre. Men självklart kan saker och ting bli ännu bättre. Det är självklart, eftersom det handlar om viktiga saker. har alltid slagits för integritetsfrågor. När vi tar ett beslut om hemliga tvångsmedel, till exempel hemlig teleavlyssning, vill vi veta effekten av det hela. Vad kom det ut av det? Var det meningsfullt? Ledde denna avvägning någonstans? Det skedde , 2005, då socialdemokratin styrde landet, i viss mån med hjälp av andra partier. Det har blivit bättre. Om det förhållit sig så olyckligt att vi fortfarande varit i opposition hade jag med tanke på denna redovisning medgivit det kan jag lova, herr talman att det blivit bättre. Säkert hade jag inte varit helt nöjd, för det är jag sällan. Det ska vi inte heller vara när vi har en kontrollfunktion. Vi ska inte vara helt nöjda. Allting kan bli lite bättre. Det har det blivit också i detta fall, vilket känns bra. Det kan emellertid bli ännu bättre. Vi vill veta hur många fällande domar det lett till, någon reservant talade om överskottsinformation, vilket jag tycker också är viktigt, alltså att vi är på tårna och kontrollerar att den sköts ordentligt. Vidare tror jag att nämnden blir ett komplement för att vi ska kunna känna trygghet vad gäller kontrollen över de hemliga tvångsmedlen. Sammanfattningsvis instämmer jag i det som sagts. Möjligen tycker jag att de som känner behov av att vi ska ansluta oss till reservanterna i stället borde komma till oss. Det verkar lite enklare och kanske också lite bättre. Det har alltså blivit bättre, och vi ställer oss bakom skrivelsen och utskottets förslag. 33 (): betänkande JuU4, som debatteras, gäller hemliga tvångsmedel. Själva idén med hemliga tvångsmedel har vi från sida haft stora problem med, främst för att det handlar om ett informationsöverskott. Det innebär att vi får olika typer av information som vi hoppas att den goda staten klarar av att hantera så att det kan leda till bra saker och lösa brott. Problemet i detta fall är att den parlamentariska kontrollen inte är riktigt vad den borde vara. Dessutom ser vi ett problem med att själva redogörelsen för de tillstånd som funnits för just hemlig avlyssning varit av sådan art att vi inte riktigt kunnat se att uppklaringsfrekvenserna levt upp till de krav som ställts. ser vi att det blivit bättre, även om den egentliga frekvensen ligger . Det kan vara bra. Just det här förslaget är emellertid inte det stora frågetecknet utan det är en del i den upptrappning av hemliga tvångsmedel som vi kommer att få se de närmaste tre fyra åren. Från sida vill vi därför ansluta oss till den reservation som har till betänkandet, det är alltså reservation 2. Efter diskussioner i gruppen har vi kommit fram till att inte följa den tidigare idén om att yrka bifall till förslaget i betänkandet, utan i stället lyft upp frågan om en reservation. Vi vill därför yrka bifall till reservation 2. 34 (): Jag måste i efterföljd säga att det hela inte blir enklare när man är allra sist ut. Jag har dock hunnit göra några reflexioner med anledning av debatten. Jag håller i allt väsentligt med om det som säger. Hon tar upp viktiga saker och redovisar enligt min mening ett sant historiskt händelseförlopp. Hon sade att tvångsmedelsanvändningen innebär en kränkning av enskildas integritet. Jag skulle vilja lägga till att det innebär lite mer än så. Det innebär att statsmakterna också gör våld på de medborgerliga fri- och rättigheter som vi enligt grundlagen har, låt vara att det sker i brottsbekämpande syfte. Därför är det naturligtvis oerhört viktigt att den uppföljning som gör blir så bra som det över huvud taget är möjligt. Jag har haft förmånen att följa dessa rapporter sedan jag kom in i 2002. När man lägger dem bredvid varandra måste jag säga att det är svårt att se hur rapporterna utvecklats fram till , för nu har det skett materiella förändringar i redovisningen. Det mycket kryptiska begreppet har tvångsmedlet haft någon betydelse för förundersökningen har fått en mer väldefinierad innebörd, vilket givetvis är mycket bra. Det är också bra att det yttersta måttet på effektiviteten i tvångsmedelsanvändningen, nämligen andelen fällande domar, öppet redovisas. För mig som är starkt intresserad av rättssäkerhetsfrågor är det glädjande att ytterligare förbättringar aviseras i regeringens skrivelse. Det gäller bland annat en stark parlamentarisk kontroll. En sådan kontroll inom ramen för en nämnd ska naturligtvis inte finnas i stället för den redovisning som sker till utan vara ett tillägg till den. Jag vill avsluta med att säga att jag mot den bakgrunden är lite förvånad över framför allt Socialdemokraternas reservation i ärendet. Den nya justitieministern har tillbringat i . Man skulle kanske, herr talman, kunna efterlysa lite större tålamod hos dem som haft i till sitt förfogande. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Särskild utlänningskontroll Föredrogs justitieutskottets betänkande 2006/07:JuU5 Särskild utlänningskontroll (skr. 2006/07:18). 35 (): Jag vill inleda debatten med ett lite längre citat. Anklagelsen för terroristbrott är mycket suddig. Den kan ge intryck av att terrorister begår en särskild sorts brott som det krävs särskilda lagar för att bemöta. Men så är det inte. Allt som terrorister kan tänkas begå är förbjudet sedan urminnes tider: mord, sabotage, allmänfarlig ödeläggelse, kidnappning och så vidare. Skillnaden mellan terrorister och andra förbrytare är i lagens mening inte deras gärningar utan deras etnicitet. Vit svensk kan definitionsmässigt aldrig vara terrorist, samtliga icke-vita utlänningar i kan vara det. Skillnaden mellan terrorister och vita är brutalt enkel. Mot vita behövs bevis. Det behövs inte mot svartskalle, ty då kan terroristlagstiftningen träda i funktion. Om svartskallen är oskyldig vill säga, ty dessa lagar tillämpas bara mot oskyldiga. För finns det bevis om mord, sabotage eller kidnappning så döms de ju som vanligt. Domstolarna dömer problemfritt svartskallar om det finns bevis. Terroristlagarna är till för oskyldiga. Och en vit svensk kan självfallet aldrig behandlas på det sättet. Dessa ord är inte mina. De kommer från . Han ska ha äran av att ha skrivit dem. De är emellertid värda att under dagens debatt tas i beaktande av kammarens ledamöter. Det vi nu diskuterar, särskild utlänningskontroll, handlar nämligen i grund och botten om att det ska finnas en särskild lagstiftning, som inte berör mig eller eller Ertsborn eller någon annan i denna kammare utan den som är utlänning och det som gör det extra straffbart att vara just utlänning, med straffpåföljder som inte finns för den som sedan generationer är född i landet. Det är en farlig utveckling, för den påverkar inte bara möjligheterna till rättssäkerhet för utländska medborgare utan också hur vi tänker och funderar. ställde under valrörelsen en fråga genom ett opinionsinstitut till ett stort antal svenskar. Frågan var: Tror du att kampen mot terrorismen, i och i världen, påverkar svenskarnas inställning till personer med utländsk bakgrund negativt eller tror du inte det? Svaret, vilket jag tror att kammarens ledamöter egentligen är medvetna om, var överväldigande. var övertygade om att kampen mot terrorismen, som den har kommit att kallas, påverkar våra uppfattningar negativt. Och, om någon partiföreträdare är intresserad av det, en majoritet i samtliga partier hade denna uppfattning. Inte oväntat var majoriteten tydligast bland väljare. Kanske än mindre oväntat var att majoriteten var minst bland väljare. Men majoriteten av alla partiers sympatisörer ansåg att det här var en farlig utveckling eller att man åtminstone påverkades negativt i sin uppfattning. Det här är ett mönster som vi har kunnat se tillbaka. har det diskuterats olika tvångsmedel i kammaren, både och vid tidigare tillfällen. Det är alltid lätt att säga att ett tvångsmedel är befogat just vid det tillfälle då det ska införas, precis som att en lagstiftning kan tyckas vara befogad just vid det tillfälle då den införs. Tänk om det fasansfulla inträffar! Tänk om en terroristhandling begås! Ska vi då inte kunna säga att vi gjorde allt vi kunde? Men i skuggan av vad som då sker med de små stegens tyranni inför man ett samhällssystem som få egentligen är förespråkare för. Det är ett system av kontroll. Det är ett system av repressalier. Inte minst är det i det här fallet också ett system av misstänkliggörande. Det här är bakgrunden till att under den allmänna motionstiden föreslog att man skulle avskaffa den särskilda lag för utlänningskontroll som vi diskuterar. Skrivelsen i sig har ju inte föranlett någon motionsrätt, men vi är glada att ändå har anslutit sig till vårt förslag från motionstiden och att vi åtminstone är två partier i kammaren som vill avskaffa denna diskriminerande lagstiftning. I grunden är argumentationen inte så svår. Lagen är onödig. De saker som den förväntas hantera är möjliga att hantera ändå med annan lagstiftning. Man ska bestraffa brott naturligtvis i om det är där handlingen begås. Man kan också lämna ut utländska medborgare till de stater som de kommer ifrån om man önskar det. Den lagstiftningen finns på plats ändå. Därför är den lagstiftning som vi diskuterar ingenting annat än ett enda stort misstänkliggörande av människor med annan etnicitet än den som de allra flesta i kammaren representerar. Jag yrkar bifall till reservationen och föreslår att kammaren tar chansen att avskaffa svartskallelagen. 36 (): Brott ska beivras. Terrorism ska bekämpas. Vi har en världsordning där det så kallade kriget mot terrorismen har största prioritet. Av rädsla för att hamna på efterkälken vill vara med på tåget till vilket pris som helst trots att några egentliga hot inte verkar föreligga för del. Vi ska helst vara bäst. Den förra regeringen, som vi stöttade, hade en justitieminister som såg som sin uppgift att verkligen eskalera detta. Den justitieminister vi har var tidigare väldigt kritisk mot det som den förra regeringen gjorde avseende den typ av frågor som vi också tagit upp i dagens två tidigare debatter. Tyvärr verkar hon bara ha fortsatt, och hon gör det hon ska göra så att inte framstår som mindre duktigt i EU-klassen. Problemet är inte att det finns partier i som på något sätt skulle försöka stötta organiserad brottslighet, för det gör det inte. Problemet är snarare att det finns för många partier som blundar för de bieffekter som denna tänkta lagstiftning och den nuvarande lagstiftningen har för de människor som helt oskyldiga drabbas av detta. Vi har en lag om särskild utlänningskontroll som vi tillsammans med vill upphäva. Vi har en reservation om detta i betänkandet, och jag vill lyfta fram den. Vad det handlar om är att denna lag lyfter fram och pekar ut människor och skapar den alienering som är så farlig. När vi är ute och träffar folk på gatan, i föreningar och i olika andra sammanhang brukar vi försöka lyfta fram det goda i att ha en lagstiftning så att alla vet vad som gäller. får vi då frågan: Är jag särskilt utsatt? Då brukar vi svara: Nej, alla är lika inför lagen. Vi har en grundläggande rättssäkerhet som gäller för alla i detta land. Därför blir en sådan här lag väldigt otydlig, eller snarare övertydlig. Jag tänker på paradoxen i att en särskild grupp av människor i vårt land beroende på sitt utlänningskap eller grad av utlänningskap pekas ut på ett särskilt sätt. Denna del av texten, som vi särskilt har lyft fram, tenderar också att vara nitisk såtillvida att det finns en uppdelning redan i grunden. När jag är ute och träffar människor och ska försöka lyfta fram det goda med en tydlig lagstiftning riskerar jag alltid att få frågan: Men vad duger den här lagen till? Varför har vi en lag som heter lagen om särskild utlänningskontroll? Den otydligheten tror jag att vi råder bot på genom att upphäva denna lag. Jag yrkar bifall till den reservation vi har tillsammans med . 37 (): Detta handlar i likhet med förra ärendet om en årlig skrivelse från regeringen. Den har lämnats av alliansregeringen. Som tidigare nämnts i debatten har dock alliansregeringen inte hunnit regera så många dagar ännu, vilket innebär att den skrivelse som har lämnats egentligen är en granskning av den socialdemokratiska regeringen. Granskningsperioden är från till . Det innebär att alliansregeringen delvis kommer att granska den socialdemokratiska regeringen också i nästa års skrivelse. Denna skrivelse kommer och är ett sätt för oss att utöva en parlamentarisk kontroll över hur lagen om särskild utlänningskontroll tillämpas. Vad är då denna lag? Jag tror att det finns anledning att ta upp det, för i vissa delar landar denna debatt väldigt fel och blir väldigt slarvig. Jag måste säga att jag reagerar mycket starkt på begreppet svartskallelagen. Terroristlagarna kom första gången och permanentades 1975. Motivet var att kunna bekämpa internationell terrorism, att göra det möjligt att hindra terrorister från att komma in i , stanna kvar här och använda som bas. Det handlar om att ta hänsyn till rikets säkerhet. Det handlar om att motverka terroristbrott. Motivet är ganska tydligt. Också ett rättssäkert samhälle måste kunna skydda sina medborgare men även människor bosatta i landet som finns här bland annat av asylskäl. Vi måste ha en skyddande lagstiftning. Hur ser hotläget ut ? Ja, det finns väl inga direkta hot mot just . Dock finns det naturligtvis alltid en risk att man använder som bas för annat. Jag ber att få påminna om att det inte är särskilt länge sedan det skedde terroristdåd i , där bussar sprängdes . Det är strax . Jag vill påminna om . Jag vill påminna om . Jag vill återigen påminna om att lagen är av ganska gammalt datum och har ansetts motiverad. Den kom 1973 och permanentades 1975. Vad hände mer 1975? slog medlemmar ur den så kallade Röda armé-fraktionen till. De kom ursprungligen från någonting som kallades för det socialistiska patientkollektivet. Man angrep den tyska ambassaden. Motivet var att från svensk mark kräva att 26 fängslade västtyska terrorister skulle släppas och att skulle ordna en med besättning. Denna skulle finnas på . Man meddelade ganska snabbt att man skulle skjuta militärattachén, och mycket riktigt, sköts militärattachén med fem skott. fick man inte riktigt som man ville, vilket innebar att man beslutade att man skulle skjuta också handelsrådet . Militärattachén avled inte . Svenska poliser fick en möjlighet att hämta honom. Man var tvungen att i princip klä av sig naken för att göra det, men han avled senare på sjukhuset. Detta år permanentades terroristlagen. Det finns ibland motiv även för ett rättssäkert samhälle att kunna skydda sig. Man ska inte använda den här lagen för en diskussion om etnicitet. Då tycker jag att man förstör diskussionen, såvida det inte är tyskar, som det handlade om i det här fallet. Men det är inte fråga om en svartskallelagstiftning utan det är fråga om en möjlighet för samhället att få skydda sina medborgare men också människor som kan finnas här av bland annat asylskäl. Det som är mest förvånande är att inte har motionerat om det här förut. Det är första gången man tar upp det. De här skrivelserna brukar föranleda ett enigt utskott, och brukar delta, likaväl som i ett enigt utskottsbetänkande när det gäller skrivelserna. De har inte behandlats över huvud taget den senaste mandatperioden. Man kan fråga sig vad har kommit på och vad det är , kanske lite slarvigt, har råkat snubbla på. Vad är nytt? Har världen blivit så mycket tryggare ? Vad är motivet? I motivet sägs det att det här är rättsosäkert som det saknas tvåpartsförfarande och liknande. Men jag tror att det är viktigt att också påpeka att i de fall man ska tillämpa lagen måste det hämtas yttrande från . Om det inte är väldigt brådskande, och de fallen kan ju finnas, ska man också inhämta yttrande från tingsrätten, där även den person som eventuellt kan utvisas har rätt att få delge sin uppfattning. Det är inte så hemligt, det är inte så rättsosäkert som man försöker göra gällande. Det är till och med så att i det fall man kan fastslå att det är en terrorist som är farlig för oss skyddar vi ändå den personen om han skulle vara hotad. Det innebär att han har möjlighet att få stanna kvar i landet, med en liten begränsning. Han måste göra en anmälan. Frågan är om vi inte ändå kan anse att det i det fallet är lämpligt. Missbrukas den här lagen? I den här skrivelsen kan alla läsa att den har tillämpats två gånger , inga nya fall. Egentligen är det personer som har begärt att få besluten omprövade. Totalt har man tillämpat lagen 34 gånger. Det handlar inte om mer. har granskat rättstillämpningen ganska . sade då att granskningen inte gav vid handen annat än att ärendena handlades med iakttagande av enskildas grundläggande fri- och rättigheter som de utformats i lagstiftningen. Granskningen har inte gett anledning till något ytterligare uttalande. Jag blir lite fundersam just därför att jag lyssnade på en interpellationsdebatt i går där interpellerade justitieministern och också identifierade att det kan finnas hot mot iranska asylsökande här i landet, i första hand kanske från den iranska regeringen. Men det finns faktiskt en möjlighet att även organisationer kan ha ett syfte att komma åt flyktingar och asylsökande här i landet och därmed också utöva terroristbrott. På något sätt måste här ha slagit knut på sig själv. I interpellationsdebatten med justitieministern i går insåg han att samhället måste kunna vidta någon form av åtgärder för att skydda medborgare här. Men anser han det inte, då är det svartskallelagstiftning. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag och med att citera efter ambassaddramat. Det handlar om utvisningen: Det var ingen lockande framtid att ha tyska terrorister sittande i svenska fängelser med risk för fritagningar. Bifall till utskottets förslag! 38 () replik: Vad är det vi får höra som försvar för den här lagstiftningen egentligen? Jag har hört två argument. får hjälpa mig om det finns fler i hans något yviga argumentation. Det ena är att det är en gammal lag. Den har funnits förut. Det finns många gamla lagar som kan förtjäna att ses över och eventuellt också avskaffas. Vi behöver inte dra en rad av dem som vi tidigare i historien har avskaffat. Det är inget skäl i sig att lagen är gammal. Sedan gör en uppräkning av terroristaktioner genom tiderna. Det är en intressant historisk exposé. Han försöker liksom antyda att vill man inte ha den här lagstiftningen vill man vara lite mildare, mjukare, kanske rent av förlåtande och välkomnande till de aktiviteter som har utförts från terroristers sida. Men, och det är min första konkreta fråga, hade de aktioner som nämner varit lagliga om den här lagstiftningen inte hade funnits? Hade det plötsligt saknats straff i för kidnappning, mord och vad det nu var mer av brottslighet som vi kunde räkna upp. Jag tror inte det. Det är intressant att följde interpellationsdebatten i går. Jag hoppas att fler gjorde det. Den finns ju att läsa i efterhand på hemsida om man så önskar. Den handlade om att och har tillåtit att personer från den iranska regimen har spionerat på flyktingar och andra svenska medborgare. Men lagen om särskild utlänningskontroll har ingen betydelse i den frågan. Där är det bara att gå direkt och pröva om brott har begåtts. Det finns inga bekymmer med det. Men har valt att inte göra det och att i stället sekretessbehandla uppgifter just med hänvisning till terroristlagstiftningen. Den interpellationsdebatt vi hade i går har uppenbarligen missförstått. 39 () replik: Jag skulle vilja börja med att fråga om han står för begreppet svartskallelagstiftning. Jag tycker att det är kränkande, för det handlar inte om etnicitet. Det skulle, vilket jag knappast tror, kunna handla även om norrmän. Gör inte det här till en etnisk debatt! gör en historisk exposé, säger . Låt mig då fråga : Finns inte terrordåd? Har inte en stat eller ett land behov av att skydda sig? Jag vill hävda det. Det är kanske där vi har olika uppfattningar. Men gör det inte till en etnisk fråga! Terrordåd är förbjudna. Man får inte mörda. Man får inte bränna. Syftet med den här lagstiftningen är faktiskt att förhindra att brottet uppstår. Eller är lösning: Låt dem härja fritt och lagför dem i efterhand! Det här drar in integriteten för människor som kommer härifrån som har syftet att komma åt någon som finns i det här landet. Det är sant och det är riktigt. Jag vill hävda att ett land som måste kunna skydda sig mot den typen av brott. Där skiljer vi oss uppenbarligen också åt. Det är ett bekymmer när utländska stater väljer att förfölja sina tidigare medborgare. Det är betydligt svårare att komma åt. Men fallet kan likaledes vara att det inte är en stat utan en organisation, kommunistisk eller någon annan, som vill förfölja människor här. Där har vi en möjlighet att tillämpa den här lagen. Eller anser att det är skillnader i hur man förföljs? 40 () replik: Jag är inte säker på att logiken blev klarare av det anförandet. gjorde den klassiska finten som jag tror att kammaren ska vara medveten om. Om man inte vill ha den här lagstiftningen är man egentligen av en annan uppfattning om huruvida terrorism ska bekämpas eller inte. Jag faller inte i den fällan. Jag bemödar mig inte ens om ytterligare kommentarer. Jag går till frågan om svartskallelagstiftning. Vi kanske ska byta ord till icke-svensklagstiftning, särskild lag för bekämpande av icke-svenskar. Om det är bättre beteckningar för dig så använd dem i stället. Jag tror att de flesta människor i det här landet är väl medvetna om att det är få norrmän som kommer att prövas om de inte är just svartskallar enligt denna lagstiftning. Det är långt mycket vanligare att det är personer med mörk hudfärg och svart hår som betraktas som terrorister. Det är just där misstänkliggörandet uppstår. Jag vill kort informera om att det finns något som kallas för förberedelse till brott också i de flesta andra lagstiftningar. Den här lagstiftningen hjälper oss inte på ett sätt som annan lagstiftning inte skulle göra för att förhindra förberedelse till brottslig verksamhet i . Förberedelse till terroristbrott eller annan brottslighet är inte heller tillåtet, och det kan bestraffas. Kan inte i sin sista replik i det här replikskiftet tala om för oss vilka förberedelser till brott som denna lagstiftning vill komma åt och kan komma åt som inte annan lagstiftning redan täcker? Jag försöker vädja till att se mer överblickande på detta. Är inte lite orolig för vad det är för samhällssystem vi håller på att bygga när människor upplever att kampen mot terrorismen har inneburit att vi har så mycket mer negativa uppfattningar om människor från andra länder? 41 () replik: Låt oss konstatera att terrorn byter ansikte. Tack och lov försvinner vissa terrorgrupper tyska och italienska. Nya terrorgrupper dyker upp. Det är i första hand inte fråga om etnicitet. Jag ska inte tacka , men det är bra att du snyggar upp lite grann och tar bort begreppet svartskallelagstiftning och ändrar det till icke-svensklagstiftning. Det är bra att du inte gör detta till en debatt om etnicitet. Vad du gör här är att du själv pekar ut dem med annan hudfärg som terrorister. Det är slarvigt. Jag tror inte att det var ditt syfte, men det var den slutsats du själv kom fram till.