prot · GV0935 · 2007-12-03 00:00:00 — är erkänt skickligt inom den , framför allt i kustnära försvar. Den försvarsindustrin har specialiserat sig på stealth- eller smygteknik både under ytan med de luftoberoende Stirlingmotorerna på våra ubåtar och över ytan med signaturanpassningstekniken på Visbykorvetterna. Det är inte lite stolthet jag känner när jag ser filmerna på amerikanska hangarfartyg som tagits i smyg av den svenska ubåten . Vi kom, vi såg och ingen hade en aning om var vi var. Heder åt både besättningen och tillverkaren ! När jag 1990 gjorde värnplikten på kustkorvetten jagade vi ubåtar veckor i sträck. I ubåtsjaktsstyrkan ingick många enheter robotbåtar, kustkorvetter, patrullbåtar, minröjningsfartyg, helikoptrar, ja, jag har säkert glömt någon. löser korvetten alla dessa uppgifter. Den kanske inte har flygförmåga än men väl förmåga till minröjning, ubåtsjakt, ytstrid, havsövervakning och sjöfartsskydd. Det är alltså en mycket modern och kostnadseffektiv konstruktion men än så länge relativt oprövad. Den fartygsutvecklingen tog ett stort steg in i och med utvecklandet av Visbysystemet. Det var ett helt nytt koncept, och ny teknik medför ofta fördyringar, fråga vilken biltillverkare som helst. Skillnaden för bilindustrin är att den inte i huvudsak styrs och regleras av nationella stater och politiska beslut. När det blir aktuellt att kika på nästa medlem av den familjen bör, enligt min mening, Visbykonceptets förmågor läggas i vågskålen. Det är ett koncept som man försöker efterlikna världen över. Där har vi i ett stort försprång. Regeringen tillsätter nu en genomförandegrupp som ska se över materielförsörjningen till våra förband. Det är bra att man ifrågasätter hur pengarna används. Det gör ingen större nytta om vi tillhandahåller de modernaste av materiel till förbanden och det inte finns resurser att öva med dem. är det viktigt att vi inte håller an på militär forskning och utveckling. Det är viktigt att det förs en tydlig och djupgående dialog mellan den politiska nivån, Försvarsmakten och försvarsindustrin. Försvarskapaciteten är det som ska stå i fokus. Det ankommer på oss politiker att se till varenda krona vi driver in av medborgarna. Resurserna ska användas effektivt och till rätt prioritering, processerna ska vara transparenta och pengarna lätta att spåra. För försvars- och säkerhetspolitiken tillkommer att man måste vara långsiktig och ha en bred parlamentarisk förankring. Det är viktigt att klart definiera de behov som Försvarsmakten har och sedan låta aktörerna, svenska såväl som andra, presentera lösningar till dessa. Regeringen avser att göra en sammanvägning av Genomförandegruppens arbete, Försvarsberedningens rapporter och Försvarsmaktens perspektivplanering samt återkomma till med en långsiktig inriktning av försvaret. Detta välkomnar jag verkligen. Det är både mycket efterfrågat och nödvändigt. Många är de jag träffar inom försvaret, från kadetter till höga officerare, som i och med omställningen från invasionsförsvar till insatsförsvar efter försvarsbeslutet fortfarande famlar. Bevisbördan ska dock inte i första hand läggas på dem utan på att man saknat tydliga politiska målsättningar med det svenska försvaret. Det är många som ser fram emot det arbete som regeringen nu inleder. 43 () replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik när började predika för marinen. Det förvånar mig eftersom den hotbild vi nu har inte är militär. Jag utgår från att vi är helt överens om det, och också försvarsministern har sagt att vi inte har någon militär hotbild mot oss. I stället är det andra, nya typer av hot som kommer. säger du, , att du vill utöka marinen. Enligt analys av vårt försvar är marinens medverkan i internationella uppdrag för det första mycket begränsad, och för det andra, om jag inte är helt felunderrättad, har de ubåtar som vi haft varit i och tränat. Ni vill alltså ur ett försvarspolitiskt perspektiv utöka marinen vilket för oss känns väldigt, väldigt märkligt. Jag vill därför gärna ha en förklaring till det. 44 () replik: Jag tror inte att riktigt lyssnade på vad jag sade. Det må vara hänt för vi har diskuterat ett antal timmar. Det jag sade var att det är min förhoppning att man, när man tittar på nästa medlem av den familjen, väger in Visbykonceptets olika förmågor. Det kan vara eller som behoven uppstår. De kan lura precis bakom knuten, vad vet jag. Det beror på vad Försvarsmakten lägger fram och definierar som sina behov. Det var det jag sade. Jag talade inte om en utökning från nuvarande nivå. Visbykorvetterna är väl utvecklade att gå i internationella vatten, till skillnad från deras företrädare, den förra generationens korvetter. Det är också en av anledningarna till att man anpassade de Visbykorvetter som ännu inte är levererade till Försvarsmakten, men som levereras under resten av mandatperioden och som fortfarande kommer att prövas. 45 () replik: Jo, jag hörde nog vad du sade, . Jag tolkar det så att du menar att hotbilden förändrats mycket radikalt. Vi tycker att det ska finnas minröjningsfartyg. Vi anser att vi behöver det. Vi säger att om vi vill ha kontroll över svenska farvatten ska vi ha Stridsbåt 90 och ett fåtal kustkorvetter för att kunna lösa just den uppgiften. Vi behöver inga ubåtar. Vi vill skära ned ganska radikalt utifrån den hotbild som jag utgår från att vi, återigen, är överens om. Det var därför jag reagerade på att du vill se över, underförstått bygga ut, detta. Vad är det för hotbild du eventuellt ser som vi inte ser? Det var utifrån det jag ställde frågan. 46 () replik: Det är klart att har frihet att tolka hur han vill. Det är en del av den politiska diskussionen. Låt mig ta fasta på det som nu faktiskt säger. Skära ned radikalt, säger han. Det är det som står för, och det är riktigt, det tänker göra. Låt mig citera ur partiprogram: bör upphöra med export av vapen, nedrusta och ersätta värnplikten med en frivillig värntjänst. Jag citerar vidare: vill vi avskaffa det militära försvaret helt. Ja, herr talman, avser att skära ned försvaret radikalt. 47 (): På något sätt kände jag att jag ville gå upp i debatten. Försvarsministern angrep mig trots att jag inte hade anmält mig som talare i dagens debatt. Jag vill nog påstå att jag under de två mandatperioder som jag varit med i inte har sett en så här arg och arrogant försvarsminister i en försvarspolitisk debatt. Vad det beror på kan man fråga sig. Kan det bero på opinionssiffrorna, eller kan det vara så att det känns som lite osäkert fyra nyanser i grått är det kanske, sett till dem som har varit uppe i talarstolen? Det enda positiva som kom fram i försvarsministerns tal var den omställning av Försvarsmakten som vi socialdemokrater står bakom och som vi har inlett samt det som har skett i förhållande till besparingen på 10,5 miljarder och fram . Ändå har vi ett vasst försvar, ett försvar som kan gå ut internationellt och möta hotbilder över hela konfliktskalan. Det är en socialdemokratisk produkt! Men försvarsministern står här och slår sig för bröstet och har utgångspunkten att det är han som står för detta. har man haft regeringsmakten. I princip har det blivit om inte kaos så i alla fall ganska rörigt på det försvarspolitiska planet. Finns det någon som har en trovärdighet när det gäller att diskutera morgondagens, framtidens, försvarspolitiska inriktning så är det, känner jag, vi socialdemokrater. Jag önskar och hoppas att försvarsministern i nästa debatt framöver har någon form av sans och förnuft när det gäller inlägg och inriktning i sina tal. 48 Försvarsminister () replik: Jag kan nämna att anledningen till att jag nämnde namn är att jag haft interpellationsdebatter med honom på precis det tema som flera ledamöter tagit upp, det vill säga hur man ska se på budgeten för försvaret framöver. sade då till mig: Vi kommer att ta fram en analys och peka på om vi når upp till våra målsättningar. Om vi inte gör det ska vi ta ansvar för det och peka på det och i så fall ändra inriktningen på vår budget. Det är klart att det är ett ganska intressant besked från en ledamot i försvarsutskottet att den budget man lagt fram kanske inte alls är lagd, utan man får se. Vad jag också invänder mot är att andra hävdat att det finns en budget för bara och att det för resten inte finns några mer siffror. Jag läste då ur partimotion 2007/08:Fi277 av med flera. Där står det: Denna kraftigt minskade kostnad för gör det möjligt att minska materielanslaget utan att det påverkar flygvapnets förmåga. Att på detta sätt minska materielanslaget står därmed inte i strid med behovet av en säkerhetspolitisk bedömning Vi menar därför att det är möjligt att 2009 minska anslaget med och med . I Socialdemokraternas partimotion finns det alltså ingen sådan reservation som och andra har gjort anspråk på. Det finns inget krav på en analys. Därmed är den beskrivning felaktig som i tidigare situationer och andra här har gjort. Det som finns är att man första året ska lägga på 350 miljoner. Det är alldeles korrekt; ingen invänder mot det. Däremot ska man för de kommande två åren först ned med 3 miljarder och sedan med 4,5 miljarder. Det är precis detta som jag menar att debatten är till för att klargöra eftersom det inte är det budskap som Socialdemokraterna ger här i kammaren eller när de besöker olika platser ute i landet. I nästa replik återkommer jag till vad konsekvenserna av Socialdemokraternas budgeteringsteknik skulle bli för försvarsindustrin. 49 () replik: Jag vet att ordföranden i försvarsutskottet svarat på precis de frågor som försvarsministern här ställer. Det står han naturligtvis bakom fullt ut. Jag tror att trovärdigheten när det gäller att hantera den försvarspolitiska inriktningen historiskt och sett till tryggheten finns hos en socialdemokratisk regering, för vi har visat att det går att göra en förändring, att det går att göra besparingar men också att rikta om Försvarsmakten så att man kan gå ut internationellt och verka över hela konfliktskalan och skapa förutsättningar för att växa fram som en del i den militära alliansfriheten men ändå i alliansen i samt att gå ut och klara av mycket tuffa situationer runt om i vår omvärld. Det har visat sig att det fungerar, och resultatet står vi nu inför. Jag menar att försvarsministern inte kan ta åt sig äran för det och säga att det är han som har skapat detta. Han har ju inte ens varit med och skapat detta, utan det har skapats långt innan försvarsministern blev försvarsminister. Det är alltså trovärdigheten i politiken som är utgångspunkten. till vad som har skett är frågan om det beträffande trovärdigheten i försvarspolitik och inriktning har blivit ett positivt eller ett negativt resultat. Det är den kopplingen jag gjorde. Därför tycker jag att det är viktigt att peka på det. Jag tror inte att försvarsministern behöver vara orolig. Ja, jag vet att han inte behöver vara orolig, för vi kommer att leverera det vi har lovat. Det kommer vi att göra på ett mycket trovärdigt och inriktat sätt. 50 Försvarsminister () replik: Allt det som säger är bra, men det han säger om budgeten är fel. Det ni ställer i utsikt dels när ni besöker försvarsindustriorter i landet, dels här i kammaren är inte det ni har motionerat om i . Det är inte den politiken ni bedriver. Om det finns någon grund för irritation från någon i denna kammare så gäller det väl just detta med att säga en sak ute och göra en annan sak här i kammaren för att sedan bli irriterad när någon påtalar det. blir ni synade. Det ni sagt har inte varit korrekt. Jag har läst upp vad ni i en partimotion av med flera har motionerat om. Jag noterar också att det sade här i kammaren i en debatt med mig också var att vi har ett sådant utgångsläge när det gäller budgeten att vi ska analysera. Vi ska ta fram uppgifter för att se om det finns förutsättningar för att spara lite över 4 miljarder. Men det är inte så man har uppträtt i . Det finns alltså skrivningar som är väldigt konkreta. Socialdemokraterna skriver: Vi menar att det är möjligt att minska anslaget 2009 med 3 miljarder och med 4,5 miljarder . Detta är er politik! Det är klart att ni försöker slinka undan där. Ni pratar här hellre om som lämnade regeringen än om er politik. Det är klart att det då uppstår utrymme för frågor. Det som kommer att hända för försvarsindustrin om er politik förverkligas är så att säga att det upparbetade behov som är inplanerat när kostnaden för JAS utgår kan anskaffas. Det handlar då om stridsfordon, om artilleri, om halvtidsmodifieringar av fartyg, om helikoptrar och om Visbykorvetter. Ni drar undan pengar, resurser, och även benen för detta. Det måste vi påpeka. När riksdag behandlar partiernas budgetar för försvaret är det viktigt att det är seriöst. Vi anser inte att ni har hanterat frågan seriöst. Ni lovar runt men håller tunt. Läs er egen partimotion, ! 51 () replik: I mitt inledningsanförande glömde jag en sak som jag tror är ganska viktig, nämligen att en stor del av den tid som försvarsministern ägnat åt sitt huvudanförande och åt sina repliker har använts till att titta på den socialdemokratiska politiken. Jag kan tänka mig att det är oerhört viktigt, för där kan nog försvarsministern hitta stabilitet och trygghet. Men även bland de borgerliga företrädarna finns det de som i de områden där de bor vitt och brett pratar om försvarsmateriel som kommer att läggas i påse, eller i papperskorgen. Vidare handlar det om att se till att människor blir friställda människor med en relativt hög kompetens och med utvecklingsmöjligheter vad gäller den framtida Försvarsmaktens förmågor. Sådan är verkligheten också hos er moderater, så jag tror inte att man så mycket ska slå sig för bröstet och tala om vad vi socialdemokrater säger när vi är ute och pratar om vår politik. Trovärdigheten ligger, som sagt, i att vi faktiskt har en hel del erfarenhet. Försvarsministern har inte vare sig i sitt anförande eller i någon av sina repliker nämnt om ytterligare 34 miljarder i besparingar som man lite luddigt skriver om när det gäller Försvarsmaktens inriktning . Finns det någon konsekvens i försvarsministerns resonemang? Nej, det känner inte jag att det finns, utan det vi har mött är en arg, arrogant och något besviken försvarsminister. Men jag hoppas att vi i framtida interpellationsdebatter kan se en gladare försvarsminister och en försvarsminister som är mer uppåt när vi har kunnat skapa förutsättningar för att lyckas när det gäller insatsen från och när det gäller att se till att står starkt i Europeiska gemenskapen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 5 § Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2007/08:SoU5 Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. (prop. 2006/07:129). 52 (): Barnen och ungdomarna är vår framtid, som det heter ett välbekant uttryck. Att barn och ungdomar ska ha det så bra som möjligt under sin uppväxttid är en självklarhet för de flesta. Men tyvärr inträffar saker som stör den trygga uppväxten, och då behövs samhällets skyddsnät. En viktig del av detta skyddsnät är den sociala barn- och ungdomsvården som vi ska debattera. Regeringen har lagt fram en proposition om utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården. Med anledning av denna proposition har två motioner med sammanlagt 25 yrkanden väckts. Dessutom ska vi behandla ett 20-tal motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2005, 2006 och 2007. Propositionen innehåller förslag om ändringar i reglerna om skydd och stöd för unga inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det är förslag som syftar till att stärka barns och ungas ställning och att en bättre vård utvecklas. Informationen till den unge via LVU-omhändertagande ska förbättras. För barn och unga som vårdas i ett familjehem eller i ett hem för vård och boende ska en genomförandeplan upprättas. Dessutom får inte barn placeras i ett enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård, det vill säga jourhem, eller i ett familjehem om inte förhållandena i hemmet är utredda av en socialnämnd. Vidare ges utökade möjligheter att kontrollera alkohol- och drogpåverkan hos dem som vårdas i särskilda ungdomshem. Utskottet tillstryker förslagen i propositionen och avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns 14 reservationer och ett särskilt yttrande. Efter dessa inledningsord, fru talman, kan debatten om den sociala barn- och ungdomsvården börja. Jag är övertygad om att debattörerna kommer att redovisa intressanta tankar om hur samhällets skyddsnät ska fungera när det gäller den sociala barn- och ungdomsvården. 53 (): Jag vill börja med att säga att jag stöder alla reservationer men vill lyfta fram två för omröstning här i kammaren. Det är först reservation nr 10 där liksom vill inrätta ett nationellt riskbarnscentrum. Det är också reservation nr 12 från om att också personalen på hem för vård och boende för barn och ungdom ska ha anmälningsplikt om missförhållanden, en lex precis som det finns i äldreomsorgen, och att ska få ett tydligt uppdrag att barn och unga på ett lätt sätt ska kunna höra av sig dit om det finns missförhållanden på det ställe i barn- och ungdomsvården de befinner sig. Kommuner som missköter tillsynen av barn placerade på institution eller familjehem ska kunna få sanktionsavgifter. Vi ska diskutera ett antal förslag som berör barn och ungdomar som behöver samhällets stöd. Det är barn och ungdomar som befinner sig i en väldigt svår livssituation som är så svår att de har blivit placerade i familjehem eller i institutionsvård. När samhället omhändertar barn och ungdomar tar samhället på sig ett mycket stort ansvar. Därför är det så viktigt att barn och ungdomar och familjer får det allra bästa stödet och att insatser som görs är så bra som de någonsin kan bli. Vi måste lyssna på vad barn och ungdomar själva tycker och känner. Det är oftast inte kärleken mellan barnen och föräldrarna som brister. Det är många olika skäl som gör att man inte klarar av att ta hand om sitt barn på ett tillräckligt bra sätt och ge det vård, trygghet och stödja barnets utveckling som man skulle behöva göra som förälder. Barnet kan ha hamnat snett, och familjen räcker inte till för att ändra på ett destruktivt sätt att bete sig. Eftersom det är en sådan genomgripande handling att flytta barn från deras närmaste är en av de allra viktigaste sakerna att vi måste försöka förebygga och sätta in tidiga insatser och tidigt stöd. Det är inte som är den allra största och viktigaste arenan, även om kunskap och som samarbetspartner är viktig att ha med. Vi har mödra- och barnavårdscentraler som tidigt kan stötta blivande föräldrar. De kan se om det redan är någonting kring det lilla barnet. Vi har möjlighet att utveckla olika former av föräldrastöd så att man klarar av att vara en förälder. Vi har förskolan som är så oerhört viktig. Där befinner sig väldigt många barn. Man träffar barnen i stort sett alla vardagar . Man har mycket tidigt möjlighet att se och sätta in stöd både när barnet behöver stöd och när det finns något mellan föräldrar och barn. Det är viktigt att förskolan inte har för stora barngrupper utan har utrymme för att kunna se och ge stöd eller samarbeta ihop med andra. Skolan är också väldigt viktig. Där går alla barn i oftast . Det måste finnas tillräckligt många vuxna i skolan för att kunna upptäcka och ge stöd till barn och ungdomar som behöver det. Det behövs en skolhälsovård som är så utbyggd att den kan jobba förebyggande och som förutom skolsköterska och skolläkare har kuratorer och psykologer. Det måste finnas resurser för att samarbeta mellan förskola, skola, socialtjänst, fritidsverksamhet, hälso- och sjukvård och för att förebygga brottslighet polis och kanske åklagare. Det är mot denna bakgrund som jobbsatsning ska ses. Det handlar om att fler människor ska jobba där vi verkligen behöver fler. Det gäller bland annat förskola, skola och fritidshem. Men vi behöver också socialsekreterare som har tid att jobba förebyggande. Det är där vi gör vår stora jobbsatsning i . Bakgrunden till de förslag som vi diskuterar är utredningen till enchans som tillsattes av den förra regeringen och lämnade sitt förslag . hade en representant i den utredningen. Vi är positiva till de flesta förslag som regeringen lägger fram. Vi tycker att det görs en översyn av lagstiftningens bestämmelser om skydd och stöd till utsatta barn. Man ska se över helheten och se om det behövs nya insatser och nya skrivningar i lagen för att på ett bättre sätt kunna ge barn och ungdomar stöd. Vi tycker att det är väldigt bra och viktigt, och skriver in det i lagen, att barn ska ha rätt till information. Man ska också dokumentera att de har fått informationen, vad den innehållit och hur den har getts. Det är också bra att man utvärderar och följer upp familjecentralerna. Vi tycker att de är väldigt positiva och viktiga. Det är bra att man tydliggör ansvaret hos av familjehem. Alla hem ska vara godkända, och jourhem ska också vara godkända. Man kan inte lägga över det ansvaret på någon annan som kanske sköter och ger stöd åt familjehemsverksamheten, utan det är socialnämndens ansvar. Det vi hade velat ha med lite mer om, förutom det som tas upp i de reservationer som jag redogjort för här, gäller genomförandeplanen som vi hörde om . Det gäller hur vården i familjehem och på institution och stödet när man kommer hem så att man klarar sig fortsättningsvis ska genomföras. Vi hade velat att man hade skrivit in att planen skulle göras ihop med barnet och dess anhöriga. Det skulle klart framgå att syskon ska ha kontakt med varandra när de inte placeras på samma håll. Vi vet att det ibland har blivit så att syskon har fått leva utan den kontakt de ska ha, i stor oro för varandra. Vi har en diskussion om hur det har fungerat för barn som under tidigare årtionden blivit placerade i familjer eller på barnhem. Vi vet att det inte alltid fungerade bra. Vi vet till exempel att syskon inte alls placerades tillsammans. , fru talman, vill jag säga att vi från sida hade velat ha ett nationellt riskbarnscentrum. presenterade på uppdrag av den förra regeringen ett förslag till ett nationellt riskbarnscentrum för barn som blivit utsatta för misshandel eller sexuella övergrepp. Det nationella centrumet skulle bidra till att utveckla och förbättra kvaliteten i insatserna, sammanställa god praxis och aktuell forskning om våld och övergrepp mot barn, hur man tidigt upptäcker det, hur man handlägger det och följa upp insatser. Regeringen och kommittén har velat vänta på utvärderingen av försöksverksamheten med barnahus. Barnahus är ju ett samverkansarbete. I stället för att ett barn som har blivit utsatt för våld eller övergrepp ska få träffa , barn- och ungdomspsyk den andra och polisen den tredje har man samlat alla resurser med människor som är speciellt kunniga i att arbeta med barn på ett ställe. Man vill vänta på att den verksamheten utvärderas. Vi tycker liksom och brottsofferjouren att det är olika verksamheter. Att barnahusen direkt går in och hanterar enskilda barn och utreder brott och i samband med det ger det stöd som behövs till barnet och barnets nära har inte den funktion som ett nationellt riskbarnscentrum skulle ha. Det finns anledning till oro. Misshandel och aga av barn har inte minskat . Det ligger på samma siffror som . Vi har ett antal fall som exemplifierar de siffrorna. Ungefär 3 000 barn mellan noll och är, enligt den utredning som tittar på detta, utsatta för allvarlig och grov misshandel av föräldrar eller någon närstående. Jag tycker inte att det finns anledning att vänta med ett nationellt riskbarnscentrum. Våra barn är egentligen allas. Föräldrar är naturligtvis oerhört viktiga. Vi kan inte få en bra barndom utan bra stöd från samhället för alla barn, men det behövs också extra stöd för de barn som far illa. Vi har alla ett ansvar som vuxna att rycka in och säga ifrån om vi ser ett barn som far illa. 54 ():