prot · GU0994 · 2007-04-19 00:00:00 — Vi har satt upp mål för klimatpolitiken i , och tuffa mål inom EU är på gång. Vi har en nollvision i trafiken. Regeringen har lagt fram ett förslag till nya hastighetsgränser där man i det ena fallet säger att man förutsätter att lämnar ett förslag som innebär att koldioxidutsläppet inte ökar utan ligger kvar eller minskar. Det är nödvändigt om man inte ska öka klimatpåverkan. Det är självklart. Min fråga är: Kan man indirekt tolka detta som att det kommer att innebära att de generella hastigheterna i trafiken kommer att minska? 54 Statsrådet (): Regeringen har, mycket riktigt, lagt fram en proposition som ska hanteras i med anledning av de transportpolitiska målen att minska antalet dödade i trafiken. har som underlag en utredning för att påvisa om det går att hitta rätt hastighet till rätt vägstandard. Om vi kan göra det kan vi minska antalet dödade med mellan 40 och 50 . Förslaget gäller att hitta hastighetsgränser med tiosteg. Som jag sade gäller det att hitta rätt hastighet för rätt vägstandard. I princip har vi en väldigt dålig vägstandard här i landet. Vi ska använda 70-, 80- och 60-stegen så att vi hittar rätt hastighet för den standard som finns i landet. 55 (): Jag konstaterar att ministern, liksom alla övriga borgerliga trafikpolitiker, har väldigt svårt att rakt ut säga att om man ska kunna leva upp till målet för koldioxidutsläppet, nämligen att det ska vara oförändrat eller minska, innebär det att hastigheten i genomsnitt ska vara oförändrad eller sjunka med de nya hastighetsbegränsningarna. Jag skulle vilja att någon borgerlig politiker förklarar för mig hur det går till om man generellt ökar farten i trafiken och bevarar eller minskar koldioxidutsläppen. Jag hoppas att ni menar vad och säger, nämligen att om detta ska genomföras innebär det att man generellt ska sänka farten, även om man på några ställen höjer den. 56 Statsrådet (): Jag tror inte att uppfattade vad jag sade. Vi har ett vägnät som till stor del är väldigt olycksdrabbat. Det handlar om att hitta rätt hastighet till rätt vägstandard och en acceptans hos trafikanterna så att de håller hastigheterna och känner att det är rätt hastighet i förhållande till standarden. Jag tror också att det är viktigt att ge möjlighet att höja hastigheten där vägstandarden är bra och där man har åtgärdat för ett olycksfritt och säkert trafikflöde. Därför ges det möjlighet att höja, men upprinnelsen är naturligtvis att vi har olycksdrabbade vägar där man behöver sänka. Uppdraget är att inte öka utsläppen. Med tanke på hur vägstandarden är runt om i landet tror jag att vet att det handlar om att sänka hastigheten för att hitta rätt nivå på de olycksdrabbade vägarna. Skatteavdraget för hushållsnära tjänster 57 (): Jag har en mer övergripande fråga till . Regeringen har lagt fram sitt förslag om skatteavdrag för hushållstjänster. Det är ytterligare ett orättvist skatteförslag som gynnar höginkomsttagare. Ett skäl till att det blir så orättvist är att regeringen har valt att tillåta extremt stora avdrag. En förmögen familj kan genom att handla hushållstjänster för det motsvarar i princip en hel årslön för många vanliga människor sänka sin skatt med . Jämfört med eller är taket för det svenska avdraget mer än dubbelt så högt, . Jag vill fråga varför regeringen har valt en så extrem höginkomsttagarprofil på avdraget. 58 Utbildningsminister (): Ett enkelt svar är att regeringen gör det som alliansen har lovat. Det här var ett mycket tydligt vallöfte just på denna nivå. Det är också det vi går in till Europeiska unionen och begär tillstånd att få genomföra. Vi gör det av två grundläggande skäl. Vi gör det för att de familjer som kan utnyttja detta ska få en högre livskvalitet, bättre jämställdhet, kunna fungera bättre på jobbet och kunna fungera bättre med sina barn. Vi gör det också för att flera människor ska komma i jobb så att svarta jobb blir vita jobb. Då kanske vi får flera jobb över huvud taget, vilket som bekant är den övergripande prioritet vi har i den här regeringen. Vi gör vad vi har lovat. Vi gör det för att få fart på jobben. 59 (): Det var väl inte riktigt svar på frågan. Jag undrade varför just ska ha ett system som extremt gynnar höginkomsttagare. Det ska naturligtvis läggas till alla andra skatteförändringar som också gynnar dem som är rika eller har höga inkomster. Frågan är: Varför ska det svenska systemet vara så mycket generösare för dem som är rika jämfört med andra system i ? I en internationell jämförelse är det här extremt. 60 Utbildningsminister (): Man kan naturligtvis alltid diskutera sådana här gränser. Det som är intressant är att för varje krona som utnyttjas av detta avdrag skapas sysselsättning. Det är i alla fall vita jobb möjligen är en del av dem nu svarta. Det är vit sysselsättning som skapas. Jag tycker inte att man behöver vara så jättebekymrad. Att vi gör detta beror framför allt på att vi vill att familjer i mer vanliga inkomstlägen ska kunna utnyttja den här möjligheten. Många familjer med två heltidsarbetande föräldrar tycker att det är väldigt jobbigt att få livspusslet att gå ihop. Att få fram hushållstjänster till rimligare priser är ett sätt att höja livskvaliteten och skapa ny sysselsättning. Det tycker jag är hedervärda ambitioner. 61 (): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister . lämnade ett förslag till bredbandsstrategi till regeringen. I förslaget konstaterade PTS att det finns problem med hur bredbandsmarknaden fungerar och att det är svårt för konkurrenter till Sonera att komma in på det så kallade accessnätet på samma villkor som Sonera. PTS föreslog att man skulle genomföra en separation av nätet för att garantera transparens och likabehandling. Att Sonera inte alltid skött sig så bra bekräftades i går när och på lovade att de skulle bättra sig. Min fråga till infrastrukturministern är: Vilka slutsatser drar regeringen av PTS förslag till bredbandsstrategi och den debatt som har varit kring Soneras accessnät? Kommer regeringen att genomföra några åtgärder? 62 Statsrådet (): Tack för frågan. lämnade en rapport om en möjlig bredbandsstrategi till regeringen med ett antal förslag på hur man kan gå vidare med strategin. har konstaterat att marknaden för bredbandstjänster inte fungerar tillfredsställande. En av de åtgärder som man föreslog var en vertikal separering så att tillgången till accessnätet eller kopparnätet skulle bli mer konkurrenstillgängligt och därmed bättre. Regeringen har därför beslutat att ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämna förslag till en ny reglering som gör det möjligt för att ålägga den som är dominant aktör att genomföra en vertikal separation just för att säkerställa en öppenhet och en transparens. 63 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tror att det är bra att man börjar titta på denna fråga. Men jag undrar varför man väljer att göra en vertikal separation. Varför gör man inte en strukturell som innebär att man lägger dem i två olika bolag? 64 Statsrådet (): Det blir kanske ett lite teoretiskt språk här. Både en strukturell och en så kallad funktionell separation är detsamma som det som jag sade om en vertikal separation. Det är en av anledningarna till att regeringen inte vill binda sig för en speciell modell. Men vi lägger tydligare fokus på det som har diskuterats om säkerställande, likabehandling och transparens för att på det sättet stärka konkurrensen och möjligheterna för att ytterligare bygga ut bredband och bredbandstjänster till alla hushåll i det här landet eftersom har halkat ned på listan när det gäller detta och inte längre ligger i topp. Vi ser en stor möjlighet att utveckla detta och skapa bättre möjligheter för våra konsumenter och för hushållen att få ytterligare bredbandsutbyggnad i det här landet. 65 (): sade statssekreteraren i att torskbeståndet i är räddat. är just hemkommen från de senaste överläggningarna inom EU där bland annat torskfrågan diskuterades. Jag hoppas att ministern har blivit informerad av statssekreteraren om det ljusa läget på torskfronten. En fråga som diskuterades vid den senaste överläggningen och som man ska återkomma till nästa gång handlar om stoppdagar och hur dessa ska förläggas, så kallade effort-begränsningar. De ska också på förslag från kombineras med så kallade fiskedagar eller havdagar. Det är ett system som man diskuterar att ha på . undrar jag om ministern kan svara på hur man ska kunna kombinera dessa två system, ett system med stoppdagar och ett system med havdagar. Det skulle vara intressant att få reda på. 66 Jordbruksminister (): Det är riktigt att frågan om utvecklingen av torskbeståndet speciellt i under de senaste ministerrådsmötena har varit föremål för många och breda diskussioner. Anledningen till det är att vi kom överens om en begränsning av kvoten på vårt möte , innebärande att begränsningen blir större om vi inte får till stånd en återhämtningsplan. I detta arbete ingår att hitta lämpliga åtgärder så att man kan kombinera ett system med stoppdagar och havdagar, vilket skulle hjälpa bland annat det kustnära fisket att upprätthålla sin verksamhet. Detta i sin tur är viktigt, som jag ser det, därför att detta fiske ofta är kombinerat med annan verksamhet, till exempel turistverksamhet, vilken ger mycket utkomst och sysselsättning i vårt land. 67 (): Att kustfisket är viktigt har vi varit överens om i denna sal . Men vi har kanske allihop varit lika dåliga på att åtgärda det. När det gäller att kombinera havdagar och stoppdagar är det så att när man fiskar på kvot och har ett antal stoppdagar så har kustfisket hur många havdagar som helst, utöver stoppdagarna. Men om det ska införas fler stoppdagar och om det ska införas havdagar blir det ytterligare begränsningar för kustfisket. Jag förstår inte hur ministern ska kunna kombinera dessa två system om man inte bara ska ha havdagar för kustfisket. 68 Jordbruksminister (): Eftersom vi ännu inte har ett utkast till en förvaltningsplan för går det egentligen inte att svara på den framställda frågan. Jag konstaterar bara att de ministrar som diskuterar denna fråga, och det är i första hand ministrarna från länderna runt , har ambitionen att kombinera kvotsystem, stoppdagar och havdagar på ett sätt som gör att vi i första hand värnar det kustnära fisket. Detta kan i sin tur innebära att bara ett av dessa tre system tillämpas för dem som har båtar under till exempel . Men eftersom vi inte har något konkret förslag på bordet är frågan i sig omöjlig att besvara. 69 HANS (): Min fråga riktar sig till arbetsmarknadsminister . Den gängse synen i arbetslivet är att trygghet hör samman med tillsvidareanställning, heltidsarbete och månadslön. Därutöver är alternativet att driva eget företag, vilket ofta är förenat med ett stort personligt risktagande. konstaterar vi tyvärr att det startas allt färre nya företag i jämfört med övriga . Egenanställning brukar kallas den tredje vägen till jobb och innebär att den enskilde erbjuds anställning i så kallade egenanställningsföretag för att starta och yrkesmässigt driva egen företagsverksamhet inom service- och tjänstesektorn. Vinsterna för den enskilde är snabb och enkel verksamhetsstart, och vinsterna för samhället är att fler människor kommer i egenförsörjning. Dessutom minskas andelen svartjobb. Min fråga är: Hur ser arbetsmarknadsministern på egenanställning som metod för att få människor i arbete, bryta utanförskapet och stimulera nyföretagande? 70 Arbetsmarknadsminister (): Det finns en projektverksamhet som heter Egenanställning. Jag har tyvärr inte haft möjlighet att besöka dem , men jag känner till projektet, och jag har läst en del om det. Som jag minns det är det delvis finansierat med Equal-pengar, alltså pengar från den europeiska socialfonden. Och en hel del av den verksamhet som man har bedrivit har man också bedrivit i nära samarbete med till exempel ett ganska stort antal arbetsförmedlingar, andra myndigheter och organisationer på arbetsmarknaden runt omkring för att erbjuda en bra plattform. Erfarenheterna är, precis som säger, väldigt goda. Och vi behöver många vägar till och tillbaka till arbetsmarknaden. Detta är en väg, den är viktig, och den har visat sig fungera. Man skulle nästan kunna kalla det institutionaliserat egenföretagande, det vill säga att man får det stöd och den hjälp som man annars har ganska svårt att få. Jag är väldigt positiv till denna verksamhet. 71 HANS (): Jag tackar för svaret. genomfördes en internationell konferens här i om just egenföretagande, och många exempel runt om i visades upp. Dessutom var representanter från svenska myndigheter, , arbetsförmedlingen och så vidare, med. Det var kanske inte helt förvånande att man märkte att det fanns en viss brist på flexibilitet att hantera denna tredje form av anställning. Man var varken fågel eller fisk utan väldigt mycket mittemellan. Många människor som är i gång att starta företag eller verksamhet inom egenanställningsformen märker ofta problem med hantering av a-kassan och bristande flexibilitet att se om man är anställd, företagare eller någonting annat. Min följdfråga till ministern är: Finns det några tankar om eller förslag på hur man ska kunna underlätta i regelverket för dessa människor? 72 Arbetsmarknadsminister (): Det är oerhört viktigt som jag ser det att vi på ett ännu högre plan undanröjer systemhinder mellan våra olika myndigheter. Det gäller inte bara den här specifika frågeställningen, utan det gäller i övrigt inom arbetsmarknadspolitiken och inom förvaltningspolitiken i stort. Till exempel när det gäller personer som är långtidsarbetslösa eller som är i behov av rehabiliteringsåtgärder eller av andra skäl behöver extra hjälp så är det fullständigt oacceptabelt och orimligt att de ska behöva anpassa sig efter de offentliga systemen och behöva slussas runt mellan , arbetsförmedlingen, sjukvården, kommunen och vad det kan vara. Det måste vara vårt ansvar att organisera den offentliga sektorn på ett sådant sätt att vi möter deras behov och snabbare hjälper dem tillbaka till arbete. Det är en generell åsikt som jag kommer att jobba för under resten av mandatperioden, och den gäller definitivt också i den här frågan. UD:s agerande i fallet med fängslade svenskar i 73 (): Min fråga riktas till utrikesminister . har fyra personer från hållits i ett militärfängelse i i ett militärfängelse som man dessutom befarar ingår i det nätverk av hemliga fängelser som använder för att kunna hålla personer fångna och kunna förhöra dem utan omvärldens insyn. Inga anklagelser har riktats mot de här personerna, och de vet inte vad de är misstänkta för. Fram till för en månad sedan hävdade UD att man inte hade någon aning om vilka dessa personer var och var de hölls. Men senare har det framkommit att UD faktiskt visste det, utan att låta de anhöriga få veta något. Vad håller UD på med, och vad avser utrikesministern att göra åt detta? 74 Utrikesminister (): håller i sedvanlig ordning på med mycket. När det gäller ärenden som dessa är det nog viktigt av hänsyn till de personer som det handlar om att man kan hantera ärendena med en rätt betydande sekretess. Jag kan försäkra att vi har haft en mycket hög verksamhetsnivå när det gäller kontakter med personerna i fråga, när vi har kunnat lokalisera dem med de berörda myndigheter som kan finnas, med advokater i förekommande fall och, i ett av fallen, med en 17-årig flicka som vi fann vara gravid. Med henne etablerade vi mycket tidigt via olika kanaler kontakt och kunde sedan genom särskild diplomati se till att hon kunde komma till . I de övriga fallen fortsätter, det kan jag försäkra frågeställaren om, verksamheten med en betydande intensitet. Det ligger dessvärre i sakens natur att det är mycket bestämda begränsningar för de informationer som jag kan lämna offentligt om det vi gör. 75 (): Tack, utrikesminister ! Av de olika kanaler som här nämns är en säkert . framkom i ett program i att har utövat utpressning mot anhöriga till dem som hålls fängslade. Detta är väldigt anmärkningsvärt. Det kan vara av typen ange dina landsmän så fixar vi loss din bror. En annan sak som utrikesministern har på sitt bord är detta med varför krishanteringen här hemma inte har fungerat när det gäller dessa fall. Varför har inte de anhöriga från första början informerats om att det har samordnats när det gäller informationen till dessa personer mödrar och fäder och kanske framför allt när det gäller att kunna ge dem en grund så att oron kanske inte behöver vara på den höga nivå som varit fallet? Jag hoppas att utrikesministern också i fortsättningen håller en hög beredskap när det gäller detta ärende. 76 Utrikesminister (): Jag skulle inte säga att vi inte ska vara oroliga. Det ska vi vara i sådana här fall. Vi har löpande konsulärt tillträde till de här personerna, om jag är rätt underrättad. Det har i ett tidigare skede varit kontakter med de anhöriga, och det har varit kontakter med de anhörigas advokat, så det har löpande varit kontakter av olika slag. Det är riktigt som påpekas, att vi i ett visst skede har utnyttjat en möjlighet som fanns via Säkerhetspolisen att få konsulärt tillträde till ett antal av personerna, till tre av dem. Det är så om jag får göra den lite allmänna utvikningen att varje sådant här fall är speciellt. Varje fall kräver sina speciella insatser. kan det vara en som gör en förtjänstfull insats. kan det vara så att Säkerhetspolisen har kontakter som vi i övrigt inte har. Vi kommer att utnyttja alla de kontakter och alla de möjligheter som finns i konsulära fall som detta. eller Säkerhetspolisen, alla ska de ha ett tack för den hjälp som de ger. Dialog med om räkkvoter 77 (): Jag tänkte ställa en fråga till jordbruksministern. var vår jordbruksminister på ett fiskemöte i EU. Det här mötet föregicks naturligtvis av att vi hade en diskussion i . Då diskuterade vi bland annat räkor, räkkvoter. Ministern sade då till mig att i stället för att ta upp det här på skulle det tas upp i en bilateral med eftersom det var som hade hand om just räkkvoterna. vill jag höra hur det gick med de där räkorna. 78 Jordbruksminister (): Det har slutits ett avtal mellan den europeiska union som ingår i och vad beträffar ett antal kvoter som vi gemensamt har att dela på. Det har inte inneburit att vi fått några räkor från . 79 (): Förra gången vi hade den här diskussionen handlade det om att skulle få en ökad andel av den här kvoten. Det var det som den här bilateralen med egentligen skulle handla om. Ministern sade då till mig att det här skulle ske i närtid. har det snart gått , , så jag undrar: Är det så att det har blivit någon bilateral med angående mer räkfiske till , eller är det så att ministern faktiskt kom med en liten luring där? 80 Jordbruksminister (): Det har varit en bilateral med inom den europeiska unionens ram, av det skälet att vi ingår i den europeiska unionen och gör det med vårt fiske och vår fiskepolitik. Vi kan alltså inte förhandla ensidigt med . Däremot har unionen använt i de förhandlingar som unionen har haft med . För att få någonting måste man byta med någonting annat. I den uppgörelse som är träffad mellan den europeiska unionen och har man bland annat från fiskehåll framställt önskemål och sagt: Byt inte bort någonting för att få ytterligare räkor till ! Avpolitisering av universitets- och högskolestyrelserna 81 (): Den nya regeringen har haft två viktiga strävanden: dels att reformera utnämningspolitiken, dels att öka självständigheten för universitet och högskolor att byta utbildningsfabriken mot den fria akademin. Båda dessa strävanden strålar samman i det initiativ som regeringen har tagit när det gäller att avpolitisera universitets- och högskolestyrelserna och att se till att universiteten och högskolorna själva får större möjligheter att bestämma vilka som ska styra dem. Jag vet att det här initiativet är någorlunda färskt men skulle ändå vilja fråga utbildningsministern vilka erfarenheter som finns av regeringens initiativ och av den reform som regeringen har genomfört. 82 Utbildningsminister (): De här nya styrelserna ska börja gälla och kommer att utses . Det är en offentlig handling vilka högskolorna och universiteten vill ha med där. I går såg jag ett tv-inslag där det redovisades en del statistik. Jag tycker att vi ska vara väldigt nöjda med hur den här processen har fallit ut. Det var ju lite småstökigt tidigare. En del remissinstanser var inte överförtjusta över det förslag vi lade fram. Men verkar det ha blivit väldigt bra. Det har kommit in förslag som innebär en kraftig avpolitisering av de här styrelserna, inget yrkesförbud för politiker. De duktiga politiker som högskolorna verkligen vill ha kommer att vara kvar. Men vi slipper de politrucker som trycks på uppifrån och som skickar en så olycklig signal vad gäller högskolans frihet. 83 (): Det är naturligtvis glädjande att den här reformen har fallit väl ut, åtminstone enligt de preliminära bedömningar som kan göras. finns det skäl att också titta lite framåt. Det har påpekats i ett tidigare inlägg att vi har avverkat av den här mandatperioden. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern vilka ytterligare planer som finns när det gäller att stärka universitetens och högskolornas självständighet. Det kan naturligtvis handla om ytterligare regelförändringar. Men det gäller också den finansiella autonomin, den finansiella självständigheten större möjligheter att disponera sina egna medel och förhållandet mellan fakultetsmedel och medel som kommer utifrån både från andra offentliga finansiärer och från andra privata finansiärer. Hur ser utbildningsministern på den utvecklingen? Finns det ytterligare planer på att stärka universitetens och högskolornas självständighet? 84 Utbildningsminister (): Det är en otroligt viktig frågeställning som diskuteras i många länder. Inte minst i våra grannländer har man tagit steg i den riktning som talar om. I blir högskolorna stiftelsedrivna. De kommer att förbli statligt ägda men får en friare ställning i förhållande till statsmakterna. I har man liknande tankar. Jag har skrivit i propositionen att vi när den här reformen väl är avklarad ska tillsätta en utredning som får fundera på ytterligare steg. Det ska vi absolut göra. Det är så som säger, att ett mer grundläggande förhållningssätt är att se till att den offentliga finansieringen av forskningen blir så generös att bara däri ligger ett frihetselement så att säga. Man får så stora anslag tryggade att man känner att man själv fattar de strategiska forskningsbesluten och inte är beroende av politisk välvilja. Det är också, som jag framhållit i tidigare svar här, en väldigt viktig utgångspunkt för oss. 85 (): Jag har en fråga till infrastrukturminister . i opposition hade samtliga borgerliga partier som ingår i regeringen alltid betydligt högre anslag för väginvesteringar än vad den dåvarande regeringen hade. har precis talat om för att det finns vägar i vårt land som är dåliga. Trots att vi dessutom har en konjunktur som är starkare vi får gå tillbaka till för att se lika starka tillväxtsiffror som vi hade har regeringen presenterat en vårproposition där man inte gör stora väginvesteringar. Man räknar inte upp anslagen. Det oroar oss socialdemokrater, men det oroar också många andra. har pekat på att man riskerar att missa en tillväxtpotential som motsvarar i . Min fråga till infrastrukturministern är naturligtvis om de borgerliga i opposition hade fel när det handlar om behovet av väginvesteringar. 86 Statsrådet (): Alliansen gick till val på att skapa nya jobb och minska arbetslösheten. Det löftet har den här regeringen infriat. minskar antalet arbetslösa. Vi skapar förutsättningar för att människor kommer i arbete. Vi skapar förutsättningar för nya jobb i alla delar av landet, med utveckling i alla dess delar och företag. Parallellt med det här arbetet görs en översyn av den väg- och järnvägsplan som var ansvarig för. Jag vill faktiskt veta hur den ekonomiska ramen ser ut för alla de löften som gavs tidigare. Det ser inte speciellt bra ut.