prot · GV0924 · 2007-11-14 00:00:00 — Det är nämligen människor som sliter och arbetar och som kanske av misstag råkar fylla i fel blanketter. Dessa blanketter är också väldigt krångliga. Människor som är sjuka känner sig både jagade och misstänkliggjorda. Det kan då vara värt att påminna om att detta faktiskt är ett socialförsäkringssystem och inte ett bidragssystem. Alla är vi med och bidrar, precis som när det gäller en hemförsäkring är olyckan framme ska vi kunna känna oss trygga och veta att vi inte står ensamma utan har en ekonomisk backup. Det är socialförsäkringssystemets uppgift. Det handlar inte om bidrag. Det har inte heller tyckt innan man kom in i denna regering. Finns det något samhällsekonomiskt perspektiv på detta? Ja, visst gör det det. Alla vill väl försvara socialförsäkringssystemen, och om det är några som utnyttjar systemen ska man faktiskt anmäla detta. Man kan titta på vad det så kallade bidragsfusket inom kostar jämfört med det skattefusk som finns . direktör har sagt att det så kallade bidragsfusket kostar en fjärdedel av skattefusket. Men vad är då anledningen till att man gör detta? Jo, självklart vill man få det att framstå som att systemet utnyttjas för att de åtstramningar som man gör inom sjukförsäkringen ska bli mer acceptabla. Troligtvis kommer man att fortsätta med en underminering av socialförsäkringssystemen. Vi avvisar så klart detta och föreslår i stället en förstärkning av i syfte att öka rättssäkerheten och kvaliteten på handläggningen. Vidare vill vi att staten ska införa en investeringsbudget för investeringar i till exempel vägar och järnvägar. Vi menar att staten precis som kommuner, landsting, företag och vi alla som äger en bostad borde betala av större investeringar . Jag tror inte att någon i denna kammare jo, förresten en kan betala sitt hus kontant, utan vi tar ett lån i banken och betalar tillbaka pengarna . Det tycker vi att man också borde göra i statens budget. Men om man nu föreslår en investering ska den in under utgiftstaken och då och då slåss om utrymmet för vård, skola och omsorg. Det gör att en större investering ibland måste dra ut på många fler år än vad som egentligen är samhällsekonomiskt bra eftersom man inte har detta utrymme under utgiftstaket. Därför avvisar vi regeringens förslag till ytterligare en amortering. Vi menar i stället att man borde ha en investeringsbudget. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. 142 (): är en mycket god talare. Jag associerade till den blankett som jag skulle fylla i till min mor för att söka bostadstillägg. Den var fem sidor, och man skulle kryssa i väldigt mycket. På ett ställe frågade varifrån min mor får sin allmänna pension. Hon skrev helt enkelt: Från er. Jag tänkte faktiskt ta upp en annan del. Först vill jag säga någonting positivt om regeringen. Det gäller förslaget att amortera delar av den samlade skulden i för väg- och järnvägsinvesteringar. Det är bra eftersom statens lån för infrastruktur i form av vägar och järnvägar är omfattande, och räntebetalningarna utgör en stor del av anslagen. På så sätt kan också en större andel av anslaget frigöras för viktiga investeringar och underhåll. Däremot anser vi att den fördelning av amorteringarna som regeringen föreslår är felaktig därför att den leder till ett ökat investeringsutrymme som främjar vägar i förhållande till järnvägar, vilket gynnar klimatförvärrande transporter och missgynnar klimatvänliga transporter. Trots att regeringen säger att man ska satsa på miljön och att man har förstått vikten av klimatproblematiken blir det ofta som vanligt i , nämligen att när det ska beslutas så blir det tvärtom. Hur är detta möjligt? Jag har inte riktigt förstått detta. Men jag hoppas att det blir någon typ av förändring under mandatperiodens gång. Vi i anser att fördelningen borde vara att minst dubbelt så mycket amorteras till den miljövänliga järnvägens fördel. Vi vill att av järnvägens skulder och av vägarnas skulder amorteras. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3 i betänkandet. 143 (): Det har gått regeringen lade fram sin första budget. har regeringen också återkommit till oss i för att begära tilläggsanslag och göra korrigeringar. Detta behov består till stor del av det väldigt omfattande reformarbete som vår regering har satt i gång, vilket har gjort det svårt att exakt beräkna de kostnader som kommer att uppstå . Jag ska börja med att ta upp den största posten av de 11 miljarderna, och det är, som vi har hört här, 10 miljarder som regeringen vill amortera på lånen för vägar och järnvägar. Detta gör man för att få lite ordning på lånestrukturen. Men man gör det också för att skapa utrymme för underhåll och vissa investeringar genom att de årliga räntorna och amorteringarna kommer att minska. Vad jag förstår ställer sig både socialdemokrater och miljöpartister i stort sett bakom detta, men de vill förändra fördelningen en aning. Däremot vill jag kommentera Socialdemokraternas uttalanden när det gäller amorteringen. Jag ser en liten glidning där. Det är som om hela amorteringen skulle gå att använda till investeringar sedan. Men så är det faktiskt inte, utan det är räntor och amorteringar som försvinner. Så offensivt som det anges i den socialdemokratiska motionen kanske det inte är. tycker att det är bättre att låna till investeringar. Jag vill bara kommentera detta. Framför allt vi i finansutskottet har faktiskt en uppgift att se till att har sunda, stabila och överskådliga statsfinanser. Att låna till hela investeringar tror jag är att utsätta statens ekonomi för en väldigt stor risk. Plötsligt ser verkligheten inte ut precis så som man trodde att den skulle göra när man tog lånen. ens hemmavid är det väl så att vi lånar ända upp till skorstenen när vi köper en bostad, utan vi och banken vill för säkerhets skull se till att det finns en grundplåt. Men i statens fall skulle det här, som sagt, vara en stor risk. Sedan har vi posten avseende ökade resurser till . säger nej här. Den nya regeringen har gett ett mycket omfattande uppdrag. Äntligen ska vi kunna arbeta med att få människor tillbaka i arbete och få ned sjukfrånvaron samt se till att vi har en rehabilitering i flera steg. Som sagts i debatten här gäller det att se till att de som blir sjuka kommer tillbaka i arbete . Det är det som betyder att vi kan minska utanförskapet och äntligen få ned den sjukfrånvaro som byggdes upp . Nej, här är det inte fråga om att jaga bidragsfuskare. Här är det fråga om att skapa ett förtroende för vår socialförsäkring. När man är sjuk ska man vara hemma, men en sjukskrivning som drar ut innebär en stor risk för den enskilde. Det är detta som regeringens politik handlar om. är felaktiga utbetalningar någonting som verkligen minskar förtroendet för socialförsäkringarna, så den förstärkning av administrationen som regeringen vill göra ska också avse att man ser till att rutiner följs och byggs upp och att felaktiga utbetalningar kan följas upp och minskas självklart! Också omläggningen av arbetsmarknadspolitiken innebär stora förändringar för a-kassorna i deras administrativa system. Likaså behöver de ett ökat anslag. Jag vill också nämna . Också här säger nej. , som här får ytterligare , är en viktig investering i en tydligare belysning och utvärdering av finanspolitiken och dess effekter. Det handlar om att vi ska få veta och få belyst av experter vilka effekterna kan tänkas bli av de åtgärder som vi beslutar om här i och som sedan vidtas. Det är det som är meningen med . Jag beklagar att tydligen tycker att man inte ska basera sina beslut på den typen av kunskap. I stället kallar man det för snäv ekonomisk teoribildning. Men den så kallade snäva ekonomiska teoribildningen innebär egentligen att man säger nej till den kunskap som faktiskt finns. Då tar man verkligen på sig ett stort politiskt ansvar. Jag ska väldigt kort kommentera några bemyndiganden. Det gäller anslag . Vi har gjort en korrigering i utskottet när det gäller regeringens förslag. Äntligen har regeringen tagit tag i detta med att reparera så kallade bidragsfastigheter kulturbyggnader. Reparationsbehovet är stort. När budgeten skrevs var det tyvärr inte klart hur långa avtalen, kontrakten, behövde vara så det saknades en tidsangivelse. Det där är nu löst. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till finansutskottets förslag i betänkande 11 och avslag på samtliga reservationer. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens samman-träde JuU9 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU3 Vilande förslag om hemlig rumsavlyssning m.m. Punkt 1 (Hemlig rumsavlyssning) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 255 för utskottet 32 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 82 m, 25 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 17 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 4 (Åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 256 för utskottet 31 för res. 3 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 83 m, 25 c, 23 fp, 18 kd För res. 3: 16 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 6 v, 4 mp Punkt 11 (Lag om ändring i ) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 272 för utskottet 17 för res. 8 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 83 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 15 mp För res. 8: 17 v Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 14 () 1. utskottet 2. res. 12 (v) Votering: 269 för utskottet 17 för res. 12 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 82 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 15 mp För res. 12: 17 v Frånvarande: 25 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 17 (Statens skadeståndsansvar) 1. utskottet 2. res. 13 (s) 3. res. 15 (mp) Förberedande votering: 106 för res. 13 15 för res. 15 168 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 149 för utskottet 105 för res. 13 32 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 23 fp, 18 kd För res. 13: 105 s Avstod: 17 v, 15 mp Frånvarande: 25 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp Punkt 18 (Offentliga ombuden) 1. utskottet 2. res. 16 (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 139 för res. 16 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 23 fp, 19 kd För res. 16: 107 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 19 (Skrivelsen om användning av hemliga tvångsmedel) 1. utskottet 2. res. 17 (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 138 för res. 17 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 82 m, 25 c, 23 fp, 19 kd För res. 17: 106 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU8 Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Vissa sjukförsäkrings- och pensionsfrågor, m.m. Punkt 1 (Läkarintyg ) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 138 för res. 1 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 23 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 107 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 23 s, 15 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 mp Punkt 2 (Uppföljning m.m. av läkarintyg ) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 138 för res. 2 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 23 fp, 18 kd För res. 2: 106 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp Punkt 3 (Avveckling av socialförsäkringsnämnderna) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 139 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 25 c, 23 fp, 19 kd För res. 3: 107 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 5 (Uppföljning med anledning av socialförsäkringsnämndernas avveckling) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 139 för res. 5 1 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 23 fp, 19 kd För res. 5 107 s, 17 v, 15 mp Avstod:1 c Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 20022006 Punkt 2 (Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 269 för utskottet 18 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 83 m, 25 c, 23 fp, 18 kd, 15 mp För res. 1: 1 s, 17 v Frånvarande: 24 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp Punkt 6 (Regionala utvecklingsfonder) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 256 för utskottet 32 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 19 kd För res. 2: 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 7 (Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 267 för utskottet 19 för res. 3 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 83 m, 24 c, 23 fp, 19 kd, 13 mp För res. 3: 17 v, 2 mp Frånvarande: 25 s, 14 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 10 §) Tilläggsbudget 2 (forts. FiU11) 144 HANS () replik: Jag vill fråga , och hon behöver inte svara mig utan de tiotusentals pensionärer som sitter framför tv-apparaterna och tittar på den här debatten: Varför ska pensionärerna betala en pensionärsskatt som är högre än den skatt som löntagarna betalar? Det blir mer för en pensionär som har i pension och mer för en pensionär som har ca . 145 () replik: Jag föreställer mig att frågar om alliansens jobbavdrag. Alliansen hade ett valprogram som gick ut på att få fler i arbete och att starta positiva cirklar. Vi kan konstatera att detta var en politik som fungerade. Det innebär att många fler har kommit i arbete och att ekonomin har vuxit. Det innebär att lönerna har stigit. Tillsammans innebär allt detta att även pensionärerna har fått ett rejält tillskott genom regeringens politik. beräknas pensionerna öka med 4 000 och året därefter med 6 000 . Alliansens politik leder till betydligt bättre pensioner, och det är bara genom en god ekonomi som vi kan garantera pensionärerna en god pension . 146 HANS () replik: Tack för det svaret, ! Det sista håller jag med om. Det är alltid en god ekonomisk utveckling som är en garanti för både pensionerna och välfärdssamhället i övrigt. Jag kan konstatera att med socialdemokratisk politik skapades det 1 000 fler jobb än med borgerlig politik. Det var utan en speciell straffbeskattning på pensionärerna. Jag förstår inte vad det ger för ekonomisk drivkraft i samhället att just pensionärer ska betala högre skatt. Hur skapar det fler jobb att pensionärerna betalar mer i skatt än löntagarna? Den ekonomiska teorin känner jag inte till; jag har över huvud taget inte hört talas om den. Kanske kan förklara hur det leder till fler jobb att en pensionär betalar mer skatt än en löntagare. 147 () replik: Jag försökte redogöra för den ekonomiska teori som finns och som visar att den metod som alliansen har använt jobbavdraget som innebär att man gör det lönsamt att arbeta, satsningen på åtgärder för att få människor i arbete och satsningen på åtgärder för fler företag medför att alla får det bättre. Jag vänder mig lite mot uttrycket pensionärsskatt. Det är inte det. Det är ett jobbavdrag för dem som arbetar för att få fler i arbete och mer pengar till pensionerna. 148 () replik: Jag konstaterar att det finns en blå linje i regeringens politik där man straffar sjuka, arbetslösa och pensionärer ekonomiskt. Man arbetar medvetet för att minska sammanhållningen i samhället och slå in kilar mellan olika befolkningsgrupper och beskriva vissa människor som tärande och andra som lönsamma. talar i sitt anförande om att regeringen satsar för att få tillbaka människor i arbetslivet. På vilket sätt får man tillbaka människor i arbetslivet och minskar framtida arbetsskador och sjukdomar genom att avveckla , dra ned på och kräva läkarintyg , vilket kräver oerhörda resurser från sjukvården? Hur hjälper det till att man minskar statsbidragen till landstingen och kommunerna 2009 och 2010, vilket innebär att man inte kan förbättra arbetsmiljön, korta vårdköerna och fortsätta jobba med kompetensutveckling och så vidare? På vilket sätt förbättras hälsan hos de människor som drabbas genom ytterligare karensdagar i a-kassan och minskade möjligheter för deltidsstämpling? Är man sjuk har man fullt upp med att oroa sig för på vilket sätt man ska bli frisk och på vilket sätt man ska komma tillbaka till sitt arbete eller söka ett arbete. Det man minst av allt behöver är att också oroa sig för sin ekonomi. Jag vet inte om vet hur det känns när det är kvar på månaden och pengarna i plånboken är slut. Men jag kan tala om att det är mycket tärande, det gör ont i magen och man bär på en ständig oro. ska inte lägga fram förslag som straffar människor som redan har det tufft ekonomiskt. Människor som är sjuka har rätt till ett samhällsstöd och till en återgång till arbetslivet utan att straffas ekonomiskt. 149 () replik: Jag vill i mitt svar hålla mig till det som återfinns i det ärende som vi diskuterar, nämligen tilläggsbudget 2. Alliansregeringen har föreslagit att ska få . Detta är för att redan nu kunna starta ett program för förbättrade rehabiliteringsåtgärder och för att se till att på ett effektivt sätt kan ställa om verksamheten så att den följer regeringens intentioner att få fler tillbaka i arbete och på ett mycket tidigare stadium. Som jag sade i mitt anförande ser vi äntligen en minskning av den fullständiga lavin av sjukskrivningar och förtidspensioneringar som vi har sett när den dåvarande regeringen höjde ersättningarna och taken. Det gav på något sätt enorma effekter som har gått ut över de människor som har blivit utsatta och utlåsta från arbetsmarknaden genom bland annat förtidspensioneringen. 150 () replik: Den förra regeringen kunde säkert ha gjort mer för att satsa på rehabilitering och arbetslivs- och arbetsmiljöforskning och för att anställa fler inom sjukvård och kommuner. Det gjordes goda försök, men man nådde inte ända fram. Det man inte gjorde var att straffa människor ekonomiskt. När sjukskrivningarna minskar och det blir fler förtidspensionärer väljer ni att straffa dem ekonomiskt. Men Socialdemokraterna har stretat emot väl, och har ni backat i den frågan. , du tog själv upp att ni jobbade för att få tillbaka människor i arbetslivet, och då måste jag ställa de frågor jag ställde som jag fortfarande inte har fått svar på. Varför straffar ni människor ekonomiskt genom till exempel neddragningar i sjukförsäkringen? En person som tjänar får mindre i plånboken. Det gäller framför allt kvinnor och deltidsanställda kvinnor. Deltidsanställning leder till sämre hälsa. Det visar forskningen mycket tydligt och också många av de erfarenheter som jag har från verksamhet. Du har inte svarat på det eller på vilket sätt läkarintyg ska skapa större resurser och korta vårdköer. Du säger också att ni satsar på . Ja, för att jaga dem ni kallar bidragsfuskare. Vore man ute efter en samhällsekonomisk vinst skulle man väl jaga skattesmitare. Men då får ni jaga i ert eget parti, och det är väl därför det inte är så populärt. Ni satsar inte på för att värna socialförsäkringen utan för att fortsätta undergräva socialförsäkringssystemen. har vi 10 000 färre anställda på . Jag tror inte att de upplever att det du säger är en förstärkning. Jag tror att de vänder sig mot det, och jag vet många som jobbar där som säger att de har alldeles för mycket att göra för att hinna garantera och säkerställa det arbete de gör. Det om något är en demokratifråga. 151 () replik: Jag vill återigen ta upp regeringens politik för fler i arbete som betyder att just de grupper som är i låglöneyrken har fått en väsentligt bättre ekonomi genom jobbavdraget. Det viktiga är att vi har fått många fler i arbete. Det är många fler som står på egna ben och kan tjäna sina egna pengar. Det arbete som visas i budgeten och som startas med de tilläggsanslag som vi står här och diskuterar innebär att vi vill se till att vi inte har lika många som de 750 000 som är sjukskrivna och förtidspensionerade . Framför allt de 550 000 som nästan har fått en dom genom att vara förtidspensionerade ska kunna komma tillbaka till arbete. Det är de resurserna som finns i det här ärendet. 152 (): Den tilläggsbudget som vi diskuterar nu innehåller många viktiga åtgärder. ges ökade resurser, 700 miljoner, för att förbättra myndighetens arbete med att minska sjukfrånvaron och underlätta för återgång till arbete. Arbetslöshetskassorna får 250 miljoner för att fullfölja de åtgärder som är aviserade och genomförda när det gäller förändringar i arbetslöshetskassorna. Det är viktiga åtgärder som understöder regeringens politik och som är huvuddragen som handlar om att minska utanförskapet genom fler jobb i nya och växande företag. Men den största och viktigaste åtgärden i den här tilläggsbudgeten gäller ändå infrastrukturen. Regeringen anvisar 10 miljarder för att amortera på den låneskuld som finns i som tidigare tagits upp för väg- och järnvägsinvesteringar. Den amorteringen stämmer väl överens med budgetlagens principer. Vi rensar bort gamla försyndelser, kan man säga, när man inte har fullföljt budgetlagens intention om att man ska anslagsfinansiera den typen av investeringar. Men vi skapar också ett utrymme för drift och underhåll av vägar. Det behövs verkligen. Underhållet är eftersatt. Det finns ett uppdämt behov på 20 miljarder när det gäller underhåll av vägar och 10 miljarder när det gäller underhåll av järnvägar. Det här ser människor i sin vardag. Man ser det i hål eller spår i vägnätet. Man märker det när man inte kommer till jobbet därför att tidtabellen när man åker tåg inte kan hållas. Det påverkar alla oss i vardagen. Det är svårare att ta sig till jobbet, skolan eller vårdcentralen. Att då inte underhålla vägar och järnvägar är bara dumt, och det ansvaret vilar tungt på den förra socialdemokratiska regeringen. Oppositionen verkar nu tycka att det här är rätt så bra. Men påstår att fördelningen mellan amorteringen på vägar respektive järnvägar skulle skapa ett investeringsutrymme som gynnar klimatfarliga transporter. Men då, herr talman, är det viktigt att göra ett klargörande. Det utrymme som skapas vid den här amorteringen används för drift och underhåll. Vi gör ingen ny lånefinansiering av investeringar. Det stämmer därmed väl överens med budgetlagens intention. Om man ändå tar kritik på allvar och funderar på vad de säger så kan man fråga sig: Vari ligger det klimatfarliga med att underhålla vägar och järnvägar? Vari ligger det klimatfarliga med att satsa på drift och underhåll och att börja beta av det här underhållsberget 20 miljarder på vägar och 10 miljarder på järnvägar? Vari ligger det klimatfarliga med att faktiskt fördela resurserna proportionerligt med de behov som finns? Lånefinansieringen är större på vägar än på järnvägar. Då är det naturligt att ha de proportionerna: 7 miljarder på vägar och 3 miljarder på järnvägar.