prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — säger ja till jämställdhet, men vi delar inte lösningar för hur man utvecklar i alla avseenden. 29 () replik: Problemet är fortfarande, , att och deras stödpartier inte har lagt fram ett enda skarpt förslag för ökad jämställdhet i . Det är väl snart den enda ministern som inte har lagt fram en enda proposition, ett enda skarpt förslag, på sitt område. har lagt fram en proposition, och den gällde produktsäkerhetslagen. Den handlar inte om jämställdhet. Vi efterlyser fortfarande: Var är förslagen till ökad jämställdhet i ? Här måste man också ta hänsyn till de negativa förslag som och deras stödpartier har lämnat. Rättspsykiatrisk vård vid grova brott 30 (): Det är allmän debattimme. Jag tänker beröra en allvarlig fråga som jag har tänkt mycket på utifrån en fruktansvärd händelse i utanför . En man mördade då sin unga hustru i sängen med 13 knivhugg. Hon är död och han lever vidare. Domen blev inte fängelse i , utan mannen dömdes till rättspsykiatrisk vård. Han bedömdes att ha varit psykisk sjuk när mordet begicks och därmed inte ansvarig för sin gärning. , , bedömdes mördaren vara frisk och skrevs ut och frigavs. En läkare beslutade detta. Mannen som mördat lämnade kliniken som en fri man i häkte och vård. Jag anser att detta är fullständigt orimligt. Vad är det för signaler samhället skickar ut om sin syn på en sådan händelse? Det är självfallet så att en mördare med psykiska problem ska erhålla psykiatrisk vård, men det kan inte vara rimligt att en läkare gör bedömningen sjuk och straffri och en annan gör bedömningen frisk och straffri . Var gränsen går för psykisk sjukdom eller inte måste uppenbarligen vara en stor gråzon. Ändå avgör läkares bedömning om påföljden för ett vanvettigt mord blir vård eller i fängelse. Antingen är man helt psykiskt sjuk eller helt frisk. Då är det inte konstigt att den som har mördat ofta hävdar minnesluckor eller psykisk sjukdom, förutom att oftast blåneka. är ibland ett naivt land med stor tilltro till experter av alla de slag. Uppenbarligen har vi också en fantastisk rättspsykiatrisk vård som fullständigt botar en psykiskt sjuk mördare. Detta upprör många människor. Jag anser att det inte finns någon knivskarp gräns mellan om man är helt frisk eller psykiskt sjuk. En människa har ett ansvar för sina handlingar även om det kan finnas olika grader av psykisk sjukdom inblandad. En mördare som dömts till rättspsykiatrisk vård bör därför inte friges , utan domen bör ange i vård eller fängelse innan frigivning kan ske. Den svenska lagstiftningen är tyvärr lite naiv. Den behöver skärpas. Jag sätter tilltro till att regeringen och justitieminister kommer att agera i denna fråga. 31 FINN () replik: Jag vill först tacka för att han uppmärksammar ett oerhört angeläget problem och inte minst den frustration som medborgarna i hela östgötaregionen har känt över detta vansinnesdåd. Kommentaren jag kan ge och glädja oss med är att våra partier gemensamt nu deltar i regeringen och att det faktiskt har kommit en proposition från , som bereds i socialutskottet, med just inriktning på att ta tag i en fråga som den tidigare regeringen inte har vågat närma sig man har sett denna, som du mycket riktigt påtalar, anomali i lagstiftningen. Det är därför min absoluta förhoppning och tro att vi med den nuvarande regeringen ska få rätsida på detta. 32 () replik: Jag vet att det är på gång. var det alltså en enda läkare som gjorde bedömningen att patienten var frisk och som beslutade om frigivningen. Jag vet att det finns förslag om att det i alla fall ska vara en liten grupp människor som fattar ett sådant beslut. Det är bra om det är på gång. Men det som jag också är ute efter är att man, om en person efter ett sådant här dåd döms till vård och eller fängelse, även sätter en tidsgräns för hur länge personen ska vårdas eller, om han eller hon blir frisk, sitta i fängelse. Ligger det också i de tankar som diskuteras? 33 FINN () replik: Jag kan inte föregripa beredningen i utskottet, men vi tar med oss detta. Jag tycker att det är mycket kloka inspel från min kollega i detta viktiga ärende. 34 FINN (): Detta är ett kort ideologiskt anförande. Frihet och rättvisa är politiska slagord. Begrepp som trygghet formuleras som ett av politikens kanske viktigaste områden. Olika politisk värdegrund gör dock att man tolkar innebörden av ord på olika sätt. Tolkningarna bör tydliggöras innan dessa används som slagträn i den realpolitiska debatten. Kollektivismens tolkningsföreträde över enskilda människor har gällt under 70 av . väljare vill nu annat. Låt oss därför i denna kammare öppna för en efterlängtad ideologisk begreppsanalys. Sakfrågedebatten blir då lättare att följa för medborgaren. För socialisten är frihet för individen ett tveksamt begrepp och inget mål i sig. Utraderad egoism och oskiljaktiga individer skapar ett slags kollektiv frihet som upplevs som en definition av rättvisa. När alla är lika är alla fria, vilket är rättvist, men om någon inte är lik saknas kollektiv frihet och följaktligen råder orättvisa. Lika behandling är underordnat ett resultat som ger lika utfall för alla. Trygghet garanteras med kollektiva beslut och regleringar framför självbestämmande bland enskilda. Som moderat och allianspartist vill jag se varje enskild individs behov i en gemensam välfärd. Frihet är när individen skyddas mot onödiga inskränkningar av en kollektiv stat. Kollektiva systemlösningar ger alltför lätt omfattande individuell ofrihet. Rättvisa är att medborgarna behandlas lika men utan strävan efter likformighet mellan individerna. En sådan fri och rättvist behandlad individ blir tryggare. För att ingen ska komma till skada när individuella behov och möjligheter lyfts fram så tydligt, knyter vår filosofi ihop individens rättigheter med ett eget ansvar och egna skyldigheter i samhället. Sammanfattningsvis, fru talman, tvingar en kollektivistisk syn lätt enskilda individer till lagstiftning inom lagstiftningens ram. Vi får alltför ofta abdikera från egna unika drömmar till förmån för någon annans ideal. Vanmakt och frustration skapas hos många men också ett inhumant och ineffektivt samhälle. Med den nya regeringen ges äntligen möjligheten att ändra på denna inställning. I detta anförande instämde (). 35 (): Skogen är en viktig del av det svenska landskapet och en samhällsresurs som vi inte kan vara utan. Jag tänker då inte bara på skogen som ger virke till byggnader, ved till uppvärmning, massa till papperstillverkning och bränsle till fordon, utan skogen är också en resurs i friskvården. Vi promenerar i skogen, plockar svamp och bär. Skogen kan betyda mycket inom rehabilitering och friskvård. Därför är det viktigt att öka tillgängligheten i skogen och skapa områden som är lämpliga för barn, skogar som får äldre att känna sig trygga och som kan väcka barndomsminnen till liv hos dementa. Vi ska också satsa på naturguider som hjälper besökare att förstå vad de ser i skogen. Skogen är en av våra viktigaste exportnäringar och bidrar med nästan 90 miljarder till handelsbalans. Det svenska jord- och skogsbruket utgör en viktig länk i omställningen av energi- och transportsystemen. välkomnar satsningar på forskning och utveckling inom energiproduktionen från skoglig biomassa. Målet är att det svenska skogsbränslesystemet ska bli världsledande. Ett större uttag av grenar, trädtoppar och klenvirke från gallring och röjning gör att det inte blir problem med virkesförsörjning till byggen och industrin. När det gäller skötseln av skogen behöver den enskilde skogsägarens roll uppvärderas. Han eller hon lägger ned mycket kraft på att sköta sin skog men möter motgångar i form av stormarna och och av granbarkborren. Men det finns trots allt många skogsägare i som vill satsa på skogen, även unga människor som vill ägna en del av sin framtid åt skogsbruket, och de behöver uppmuntras på olika sätt. Här bör staten ställa upp. Statligt ägande av skog är inte ett självändamål. Statlig skog kan med fördel avvecklas genom att en utförsäljning av statligt ägd skog sker i småposter till skogsbrukare. Det småskaliga skogsbruket är en garanti för att skogen ska vara en framtida resurs. Skogen ger rekreationsvärden och ger ekonomi åt landet. Vi som politiker har en viktig uppgift att skapa långsiktiga spelregler och styrmedel som uppmuntrar skogsägarnas företagsamhet och engagemang för sin tillväxtnäring. Globaliseringens inverkan på svensk industri 36 (): Jag vill tala om globaliseringens inverkan på svensk industri. Globaliseringen har varit en förutsättning för svensk industri att utvecklas och få tillväxt. Exporten har ökat, och detta har varit väsentligt för den svenska välfärden och givit resurser till skola, vård och omsorg. Våra stora företag har utvecklats väl i den internationella konkurrensen. har vi dock sett att våra marknadsandelar har minskat på olika marknader och att produktion av kostnadsskäl har flyttat till exempelvis , och . Vad är det nu som sker? Jo, teknikutvecklingen och tekniköverföringen går enormt snabbt till länder som och . utexamineras i dessa länder 750 000 civilingenjörer efter studier i hemlandet men också vid internationella universitet i och . Jag har fått förmånen att göra internationella affärer , bland annat till länder som , , , och , och har främst sett en fantastisk utveckling i framför allt och . Vad gäller stålproduktionen exempelvis har byggt upp en tillverkning på , vilket det tog att göra. Nya och senaste teknologier införs i med rasande fart. Att de dessutom har en enorm kostnadsfördel av våra lönekostnader och producerar produkter med allt bättre kvalitet gör att främst produktionen av standardprodukter flyttas till och . köper teknologi och kopierar teknologi. Det är näst intill omöjligt att vinna en juridisk process om patentfrågor i . Globaliseringen är en möjlighet till ökad export till av olika produkter, exempelvis miljöteknikprodukter. De stora svenska företagen har etablerat sig i och och fortsätter att göra så. flyttar också mindre företag produktion från . I denna högkonjunktur kan det vara svårt att prata om en framtida energikris, men vi måste nu i fatta långtgående och viktiga beslut. Regeringens tillsättning av en central grupp vad gäller globaliseringen är en bra åtgärd. Staten och företagen måste satsa mer på forskning och utveckling för att vi ska få fram nya, mer sofistikerade produkter. I budgeten ökar de statliga anslagen för forskning och utveckling. Vi måste få fler patent accepterade i och utomlands. Tyvärr har de svenska patenten minskat i antal . Vi måste se till att vår utbildning förbättras, inte bara på universitets- och högskolenivå utan också i med mer praktisk utbildning. Regeringens program ligger helt rätt när det gäller hur vi ska göra på utbildningssidan . Vi måste också se till att vi får ett företagsklimat i som är av världsklass där det är lönsamt att satsa på nya företag. Nya skatter på energi 37 (): kommer att behandla ett betänkande från skatteutskottet som heter Allmänna motioner om energiskatter m.m. Det låter föga upphetsande. Men från ideologiska synpunkter är det ett mycket intressant aktstycke. Där framgår skillnaden väldigt tydligt mellan de partier som vill ha, ungefär som sade tidigare, ett kraftfullt svenskt konkurrenskraftigt näringsliv och dem som vill betrakta som en isolerad ö. Då är det väldiga förändringar som har inträffat sedan valrörelsen. Vi kan nu säga att det är två partier som när det gäller framför allt elbeskattningen isolerar sig, nämligen och . Det är intressant att notera att i detta betänkande har Socialdemokraterna inte några reservationer. Man har övergett den bisarra tanken på till exempel flygskatt bara i , medan de två andra partierna står kvar vid det. vill ha en lång rad skatter som försämrar för svensk konkurrenskraft och industri. Jag förstår att Socialdemokraterna inte kan ställa upp på det, för vi som har varit med vet att socialdemokratiska kommunalråd med jämna mellanrum har uttryckt sitt stora bekymmer i bland annat artiklar i . Ett sextiotal undertecknare från olika kommuner säger: Vi klarar inte jobben. Det är den stora skillnaden. Hur ska vi klara jobben? Det kan vi inte göra genom att fortsätta att betrakta som en isolerad ö. vill naturligtvis ha mycket häftiga skattehöjningar på elektricitet och på fossilbaserad kraftvärme, torv och allt möjligt. Dessutom vill man ha skatt på socker, djurförsök och så vidare. Det är lite bisarrt, och så kan det få vara på den punkten. Men man vill också ha isolerade svenska skatter på sjöfarten, och det är inte något bra för svensk industri. Man kan tycka att detta är en udda fråga, men vi kan inte införa en kilometerskatt på svensk sjöfart utan att det får återverkningar på vår arbetsmarknad och ytterst på våra företag. På samma sätt är det med . De vill ha mycket hårdare avfallsskatter och så vidare, kilometerskatter på flyg naturligtvis och höjd skatt på kärnkraft. Detta är, fru talman, ytterst någonting som man isolerat kan tycka är väldigt bra. Men totalt sett innebär det väldigt kraftiga hot mot den svenska arbetsmarknaden. Det kommer att innebära precis samma sak som den föregående talaren var inne på, att svenska företag kommer att flytta till andra länder. 38 FINN () replik: Jag tycker att det var ett mycket intressant inlägg. I mitt eget anförande diskuterade jag rågången mellan socialism och allianspolitik. Har jag förstått dig rätt om jag säger att rågången lite grann handlar om att småpartierna har lätt att kräva så mycket att vi står inför det som kallas de små stegens tyranni, det vill säga att små enskilda förändringar som läggs till en massiv helhet kan bli hämmande för utvecklingen? Är det rätt uppfattat? 39 () replik: Jag tycker att Finn tolkar detta betänkande alldeles riktigt. Det är just sådan politik som leder till att vi får väldiga besvär i det här landet. Det var nuvarande landshövdingen i , , som formulerade det här: De små stegens väg mot tyranni. Det är precis det som vi på väg att göra om vi följer förslagen från och . Dessbättre inser de fyra partier som sitter i regeringen, och i det här fallet får de stöd av Socialdemokraterna, att om vi ska klara företagsamheten och om företagen ska kunna ge många nya jobb i måste vi ha konkurrenskraftiga företag. Då måste vi ha basförutsättningar för att klara konkurrensen, inte minst när det gäller energi. Men sådana saker som kunskap är ännu mycket viktigare. Jag tackar alla som har deltagit i den allmänna debattimmen med många intressanta inlägg. vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 4 § Anmälan om kompletteringsval till utrikesutskottet vice talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i utrikesutskottet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i utrikesutskottet () 5 § Utökning av antalet suppleanter i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 21 till 22. Kammaren medgav denna utökning. 6 § Val av extra suppleant i Företogs val av extra suppleant i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i () 7 § Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 8 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:472 Till Interpellation 2006/07:472 Statsbidragen till handikapporganisationerna av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 9 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2006/07:101 till finansutskottet 10 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU13 11 § Allmänna helgdagar m.m. Föredrogs betänkande 2006/07:KU15 Allmänna helgdagar m.m. 41 (): I betänkandet KU15 behandlas elva motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Det gäller nationaldagen, flaggdagar, belöningssystemet och en . Utskottet har avstyrkt samtliga motioner. En motionär vill att vi flyttar nationaldag till , den dag då vi 1919 fick allmän och lika rösträtt. Det är en lovvärd tanke, men det känns som att vi redan har haft denna diskussion . Det tog innan blev nationaldag, och att det blev var inte en självklarhet. firas som och nationaldag. Enligt utskottets mening saknas tillräckliga skäl att bryta denna tradition. I tre motioner begärs att ska bli allmän flaggdag. Det var vid toppmötet i som det beslöts att fira denna dag som . Flera länder inom EU har valt att lyfta fram gemenskapstanken genom att flagga under . Därför bör enligt motionären bli allmän flaggdag även i på samma sätt som firar FN-dagen som allmän flaggdag. Med anledning av är det många olika aktörer som anordnar aktiviteter för att lyfta fram EU-frågor och på så sätt bidra till ökad kunskap. I ett yrkande begärs dessutom att dagen för val till blir allmän flaggdag. Det har också inkommit motioner om att avskaffa flaggdagar. Då gäller det flaggdagar med kunglig anknytning. Monarkin har vi diskuterat i ett tidigare betänkande här i kammaren , och min positiva ställning gav jag uttryck för då. Det är självklart att vi i en monarki också hyllar vår konung, drottning och kronprinsessa på deras högtidsdagar med att hissa svenska flaggan. Utskottet är inte berett att förordna att nya flaggdagar införs och inte heller att vissa nu gällande flaggdagar tas bort. Det har även inkommit en önskan om en . Det vore enligt motionen ett naturligt sätt att visa en senkommen uppskattning av en av våra största hjältar . blev hedersmedborgare i . Detta uppmärksammas därför i många delstater denna dag som en officiell minnesdag för . Minnesdagar till hans ära finns även i andra länder, dock inte i hans eget hemland . Utskottet vill framhålla betydelsen av att minnet av insatser hålls levande. Det kan självfallet finnas anledning att i olika sammanhang hedra minne. Utskottet är emellertid inte berett att frångå sitt tidigare ställningstagande. Forum för levande historia har regeringens uppdrag att främja högtidlighållandet av Förintelsens dag . Andra dagar förutom allmänna flaggdagar och kyrkliga högtidsdagar som har getts särskild beteckning i svenska almanackor är bland annat internationella , den nämnda och internationella . Slutligen tar betänkandet upp två motioner om ett offentligt belöningssystem. reformering av det svenska belöningssystemet föregicks av ett grundligt beredningsarbete. har återkommande avslagit motioner om att reformera ordens- och medaljväsendet samt vissa andra frågor rörande det offentliga belöningssystemet. Utskottet är inte redo att återinföra detta. Jag avslutar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på alla motioner, men uppskattar om alla som har möjlighet hissar flaggan på . Det behöver inte nödvändigtvis vara en allmän flaggdag för att man ska hissa flaggan och visa att vi är stolta EU-medlemmar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Kommittéberättelse 2007 Föredrogs betänkande 2006/07:KU16 Kommittéberättelse 2007 (skr. 2006/07:103). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU16 Namnlagen. 42 (): Vi ska nu debattera civilutskottets betänkande CU16, Namnlagen. Jag vill börja med att yrka bifall till vår socialdemokratiska reservation nr 1. Namnlagen är en fråga som berör, upprör och engagerar människor i betydligt större utsträckning än vad man kan tro vid första anblicken. När jag möter människor, och efter att ha diskuterat frågan ingående och ha gått igenom tidigare betänkanden och beslut, kan jag konstatera att frågan är långt ifrån enkel. Hur ska vi ha det med för-, mellan- och efternamnen? Ska man kunna ta ett gårdsnamn, ha dubbla efternamn, ett bindestreck var man vill eller skapa nya familjenamn genom att slå ihop sina tidigare namn? Hur ser vi på könsneutrala eller internationella namn och på varierade namnslut beroende på om man är man eller kvinna? Ska man retroaktivt kunna byta namn på alla dokument och handlingar vid ett könsbyte, och ska inte människor själva ha rätt att välja namn som vuxna? Listan på exempel kan göras längre, och den ger en likartad bild. Den nuvarande namnlagen behöver förändras. Den grundar sig på ett föråldrat synsätt på namnets betydelse såväl ur familjerättslig synpunkt som ur värderingsmässig synpunkt. Det är dags för en ordentlig modernisering av den svenska namnlagen. Frågan bör utredas i syfte att ge utökad rätt för medborgare att själva få bestämma sitt och sina barns namn. Vi socialdemokrater har inte svar på alla frågor men anser det vara angeläget för den nya regeringen att gå till mötes och skyndsamt genomföra det påbörjade arbetet med en översyn av namnlagen. Regeringen har aviserat att direktiv till en utredning kommer att beslutas tidigast . Enligt vår uppfattning är det inte acceptabelt att vänta så länge med att tillsätta utredningen. Frågan är inte enkel. Det självklara kan vara långt ifrån självklart som det svåra kan vara betydligt enklare än vad vi tror. Hur det än är med det kommer utredningen kring namnlagen att ha ett enormt omfattande och krävande arbete framför sig, och det kommer att ta tid. Vi anser därför att regeringen bör besluta om direktiv till namnlagsutredningen. Det här är en fråga som har diskuterats. Det har gjorts ett tillkännagivande, och ett tidigare underlag är påbörjat. initierades åtgärder för att förbereda direktiv till utredningen. Ta vid, skriv till och förbättra underlaget till direktiv, men framför allt: Agera! Detta betänkande kring namnlagen från borgerligheten är väl ändå ett praktfullt självmål. 43 (): Namnet är en viktig del av varje människas identitet. Tänk bara hur noga vi är med att våra namn ska bli rätt stavade! Men för en person som upplever sig tillhöra ett annat kön än det biologiska är det därför smärtsamt att tvingas bära ett namn som inte stämmer överens med identiteten. Dagens namnlag är, som föregående talare sade, förlegad och omodern på många sätt, och ett tydligt exempel är behandlingen av de transsexuella. är det inte möjligt för alla att välja ett förnamn som stämmer överens med könsidentiteten, och är det ju populärt att välja. Vi uppmanas att välja i princip allt från vilket dagis våra barn ska gå på till var man ska placera sina pensionspengar. Men man får inte välja vad man vill heta. Endast transsexuella som kan uppvisa läkarintyg på att de genomgår eller har genomgått utredning har denna rätt. Utskottet uttalade i förra årets betänkande att det förutsatte att frågor om transsexuellas rätt att välja namn skulle behandlas inom ramen för översynen av lagen om fastställelse av könstillhörighet. har den utredningen presenterats, men vi kan tyvärr se att det inte blev så. Utredningen har inte heller tagit upp problematiken med att det inte är möjligt enligt namnlagen att få intyg, betyg med mera ändrade retroaktivt. Det är inte svårt att föreställa sig alla svårigheter som uppstår för , som förut hette , när han ska söka jobb med intyg i sitt gamla namn. Är det verkligen rimligt att betyg och andra meriter ska förlora sitt värde för den person som ändrat juridiskt kön? inkom 55 ansökningar om ändring av könstillhörighet, och antalet ansökningar ökar stadigt. Individers problem med handlingar där namnet är felaktigt kommer därför att öka. Vi får inte heller glömma bort alla dem som av olika anledningar väljer att inte ansöka om medicinsk behandling. Dessa personer har som sagt inte ens rätt att byta till ett namn som passar deras identitet . Namnlagen bör finnas till för att stärka och skydda människors rätt till de egna namnen, inte tvärtom. Livet kan bli tillräckligt komplicerat ändå för den som har en annan könsidentitet än den som det omgivande samhället erkänner.