prot · GU09119 · 2007-06-04 00:00:00 — Jag tror att det är viktigt att vi pratar om detta också. Det är lätt att blicka framåt och se utveckling och ambitioner. Men gör vi inte hemläxan och gör det som den förra regeringen slarvade med när det gäller skötseln och underhållet på banan kommer inte heller nyinvesteringar att kunna få den positiva effekt som gör att det kan bli ett alternativ för vägtransporter. Det tycker jag är viktigt att se. Därför måste det göras prioriteringar för ett antal miljarder för att vi ska kunna göra rätt sak i rätt ordning. Men självklart är också den här debatten ett led i att skapa ett järnvägssystem som undan för undan kan möta de framtida behoven och förändringarna i vår omvärld. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:571 om postlådor i glesbygd 34 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att leva upp till de rekommendationer som PTS, , tagit fram och om jag avser att snabba på processen. Förutom Post- och , som hänvisar till, vill jag lyfta fram en genomförd Temoundersökning. Den genomförs och mäter hur befolkningen upplever kvaliteten i Postens service. Årets undersökning visar bland annat att åtta av tio, , av dem som får sin post utdelad i postlåda har lådan vid tomtgränsen. Vidare visar undersökningen att det bara är som uppger att de är mycket eller ganska missnöjda. Av undersökningen framgår att så många som av de tillfrågade uppger sig vara ganska eller mycket nöjda med hur postutdelningen är ordnad där man bor. Mitt svar till är att jag med stort intresse tagit del av Post- och och anser att jag därigenom fått ett mycket bra underlag för min bedömning. Med en detaljreglering minskar vi flexibiliteten och riskerar att ett stort antal postmottagare får längre avstånd än de har till sin postlåda. Enligt vad jag har kunnat inhämta har Posten erbjudit sig att flytta tillbaka den postlåda som är föremål för diskussion till dess ursprungliga plats, men detta har inte accepterats av de boende i området. Låt oss lyfta fram det positiva i att det fortfarande pågår en dialog mellan de berörda parterna och förlita oss på att det går att finna en lokalt anpassad lösning för postutdelningen och att den kan accepteras av de postmottagare som är berörda. 35 (): har genom sitt interpellationsinstrument att granska statsrådens ämbetsutövning, och det här är i allra högsta grad ett exempel på det. Det är inte särskilt länge sedan som och jag tillsammans med debatterade exakt samma fråga. Jag har debatterat den tidigare med andra statsråd, med . Det resulterade i den översyn som PTS har gjort. Det som är intressant är det som sade i en debatt om interpellation 230. säger så här: Låt oss inte använda en lagstiftning som slår fel och riskerar att hanteras på ett oflexibelt sätt. Jag har haft samtal med Posten av den här anledningen, och man måste naturligtvis också från Postens sida ha kunden i fokus, ha den sociala dimensionen i åtanke och föra ett normalt samtal. Med vanligt sunt förnuft kan man väldigt ofta komma långt utan att ha en trubbig lagstiftning. Uppenbarligen, herr talman, är det så att föredrar ett gammaldags regelsystem i stället för att ändra en lagstiftning så att vi kan få modern lagstiftning för Posten. När man läser hela utredningen kan man konstatera att det finns liknande regler i väldigt många av de europeiska länderna. Därför är jag lite förvånad över att man inte har gjort någonting . Man har gått så långt från Årböleborna att man har känt sig tvingad att återigen skriva till för att undersöka om postdirektivet verkligen följs i detta sammanhang. Är det inte skamligt, , att vi återigen ska stå här och schavottera inför för att vi inte kan lösa en bys problem med postlådor? Är inte detta lite skamligt trots allt? Vi känner inte till alla problemen när vi får frågorna till . kan det vara en tillfällighet, ibland ett missförstånd. Men i detta fall har vi debatterat, diskuterat, utrett och återkommit. Och återigen står vi på precis samma punkt som vi gjorde när denna fråga först kom till , nämligen att man ingenting vill göra. Regeringen vill ingenting göra. Är inte detta lite anmärkningsvärt? Låt mig säga någonting om erbjudandet till Årböleborna att Posten vill få en förändring till stånd. Ja, Posten har kommit dit och talat om hur de vill ha det. Men att sätta sig ned med hela byn, med alla dem som är drabbade och försöka hitta en lösning tillsammans som vi brukar göra enligt svensk tradition, att ge och ta, var man från Posten inte intresserad av. Det klarar man inte av. Man kom i stället med en lång harang över hur konkurrensutsatt man var och hela det som vi har hört så förut från Posten. Sanningen är, herr talman, att ingenting vill göra i frågan. Hon struntar i Årböleborna i dessa sammanhang. Jag tycker att detta är väldigt beklagligt, herr talman. 36 Statsrådet (): Först och främst ett förtydligande: Vi ska ha en god postservice i landet oavsett var man bor. Människor ska kunna bo där de vill och ha blomstrande företag. När tar ton på det här sättet blir jag lite olycklig. Det är ett lite tråkigt tonläge. Jag har den informationen efter förra debatten att Posten har erbjudit sig att sätta tillbaka postlådorna precis där de var när konflikten började. Därför tycker jag att det är så olyckligt att vi ska ha ett sådant tonläge när vi har fått den här informationen om inte har en annan information från Posten om att man inte är beredd att ställa tillbaka postlådorna där de var när konflikten började. Det är precis den lösning som jag hänvisade till även vid förra tillfället. Jag måste säga att i ett modernt samhälle funkar det inte med detaljstyrning. Jag har själv erfarenhet av detta. Jag lever på landsbygden, och jag har jobbat med den här typen av problem på just nivå. Det är inte statens detaljstyrning som underlättar utvecklingen i våra kommuner runt om i landet. Det gör flexibla lösningar, när människor kan samtala med varandra och hitta lösningar som fungerar utifrån lokala relationer och de enskilda boendes behov. Resultatet av de olika samtalen utgår jag ifrån stämmer med den information jag har fått, att man är beredd från Postens sida att ställa tillbaka postlådorna där de var när konflikten startade. Jag tycker att det är otroligt tråkigt med den ton som anger i debatten. Jag utgår från att har erfarenhet och kunskap om hur det är att det ser extremt olika ut beroende på var man bor i . Det är därför vi ska ha en mycket tydlig lokal dimension i den service som alla naturligtvis har rätt att få och i de regelsystem som har förbundit sig att följa. Vad det gäller hänvisningar till andra länder vet jag att det hänvisas till . Men inte ens postlagen i är så detaljstyrande som man säger att den är. Det är rekommendation att ingen ska behöva hämta sin post längre bort än en kilometer, men detta står inte i postlagen. Jag tror att det är bra att vi får olika perspektiv på detta. Jag är den första att värna om att den service som posten har att ansvara för ska fungera i alla delar av landet. 37 (): Ja, jag har en ganska både elak och raljant ton i den här debatten. Men jag tycker att någonstans måste gränsen gå när man säger: Det här ska lösas. Det här ska fixas. Jag har talat med Posten, som statsrådet uttryckte det i den tidigare debatten. Det är naturligtvis inte på det sättet man ska lösa det här problemet, utan det viktigaste är att man hittar en lösning som är acceptabel för alla parter. Vad jag i första hand tycker att man ska göra är att man ska sätta sig ned tillsammans med de här byborna och ta itu med problemen. säger att det inte fungerar med detaljstyrning. Nej, det är möjligt att delvis har rätt i det. Men flexibiliteten har ju inte haft den verkan som den skulle ha, för det var väl aldrig meningen att de allmänna föreskrifterna skulle vara detaljstyrande. De allmänna föreskrifterna skulle bara ange de absolut yttersta ramarna. Sedan har landet ändrats och vi står där vi står i den här frågan. Då måste man hitta ett regelverk som fungerar. Tyvärr, herr talman, har Posten inte alltid varit så flexibel i sina diskussioner med människor runt om i landet. Av den anledningen får vi ibland ha debatter i om Posten. Sedan vill jag bara säga, , att ja, jag bor i en förort till , och jag skulle gärna kunna diskutera de problem som vi har där. Det intressanta är att vi nog skulle kunna komma fram till att de problem som vi har där påminner mycket om glesbygdsproblemen i väldigt många avseenden, kanske inte när det gäller just detta med Posten, men i många andra avseenden finns det många likheter. Jag tror att jag trots allt har en ganska god insyn, framför allt genom att jag har haft kontakt, om inte så i alla fall , med människor som i sin förtvivlan har skrivit och bett om hjälp. Det intressanta i det här sammanhanget, herr talman, är att under förra mandatperioden var det ett antal centerpartister som stod här, åtminstone ett par och vår, och tog upp samma frågor. Men den majoritet som finns klarar inte att lösa de här problemen. Då tycker jag att det måste finnas någon gräns. Utredningen är gjord. Besluten väntar vi på, men besluten kommer inte. Det är därför så viktigt, herr talman, att använda det kontrollinstrument som interpellationsdebatterna utgör för att tala om att nu måste man sätta ned foten. Återigen: När kan vi se tydliga krav på vad Posten ska göra i det här avseendet? Om jag har läst svensk grundlag rätt finns det bara två sätt att hantera detta, och det är att utfärda en lag eller möjligen föreskrifter alternativt att göra något via en budgetpost. Det senare är ju lite svårare när det är statens bolag, men det är inte helt omöjligt. Jag frågar återigen : När kan Årböleborna förvänta sig att regeringen löser detta problem? 38 (): Den interpellationsdebatt som pågår nu ger onekligen perspektiv på tillvaron. Jag bor i storstaden och kan känna mig upprörd när posten är försenad eller två. Det för mig automatiskt tillbaka till vad jag ser som en grundläggande fråga när det gäller Posten, och det är att vi är tillbaka till glesbygdens problematik. Den hoppas och tror jag verkligen att regeringens politik kan komma till rätta med, därför att en mer fungerande arbetsmarknad gör det möjligt att fler personer både vill stanna kvar i glesbygden och också vill flytta dit. På så sätt finns det också en möjlighet att infrastrukturen ska kunna ge en bättre service när det gäller posten men också när det gäller sjukvård, skola och så vidare. Sedan måste jag säga att de siffror från som hänvisade till, som säger att av Postens kunder är ganska eller mycket nöjda, är fantastiska. I många andra verksamheter känner man sig mycket nöjda om av de svarande uttrycker att de är ganska eller mycket nöjda. Jag tror att har rätt inställning när hon inte vill gå in och detaljreglera. Om eller Posten centralt skulle gå in och styra postlådornas exakta placering och exakt hur brevbärarna ska dela ut posten tror jag att situationen skulle bli än värre för Årböleborna. Jag hoppas verkligen att en lösning kan komma till stånd, men den kan inte komma från vare sig riksdag eller regering. 39 Statsrådet (): Jag är den första att beklaga att postlådorna inte har satts tillbaka på sina ursprungliga platser. Jag upprepar att enligt den information som jag har fått har Posten erbjudit sig att flytta tillbaka den postlåda som är föremål för denna interpellation till sin ursprungliga plats men att detta inte har accepterats. Jag trodde att raljanta tonläge hade att göra med att jag har varit tydlig med att jag inte tror på en detaljstyrning. Jag skulle kunna åka runt och möta människor som fått postlådorna flyttade och finna att betydligt fler än skulle ha fått tusen meter till sina postlådor. Så stelbent är en lagstiftning som anges på det sättet. Det finns det andra exempel på. Vis av erfarenhet vill jag säga att det inte är statlig detaljstyrning som skapar förutsättningar för utveckling i det här landet. Naturligtvis har förändrats och ser annorlunda ut nu jämfört med , som hänvisar till. I Post- och underlag finns flera olika alternativ. Alternativet om det skulle vara 500, 1 till en brevlåda är att det blir en service som är sämre än en femdagarsservice med undantag. Då krävs det att man går vidare med undantag för att möta behovet av en betydligt närmre boendeutdelning. har sett till problemen med situationen beroende på att det sker förändringar på landsbygden likväl som i staden. Människor flyttar och ibland blir det tomma fastigheter. Då är det ganska logiskt att posten ändrar sina körrutter. Det kan innebära en förändrad situation för de boende på en sådan postutdelningsrutt. Detta kräver naturligtvis lokala samtal och relationer för att man ska hitta bästa möjliga lösningar för företagare och människor som bor där och så att det också fungerar för lantbrevbäraren. För mig är detta naturligt, till skillnad från att ha en stark tilltro till att staten i detalj ska reglera det. Det skulle få effekten att betydligt fler fick sämre service än den vi diskuterar . 40 (): Jag kan lämna över den kommunikation jag har haft med byborna under två , . Jag tror inte att det är en sådan bra och målande beskrivning över den besvikelse man kände när den nu sittande regeringen kom till makten och svek alla de löften man hade pratat om under hela förra mandatperioden. Det intressanta är att man skryter över Temoundersökningen. Men är väl ingen organisation som normalt sett brukar undersöka kundnöjdhet. Svenskt Kvalitetsindex brukar däremot göra det, och då blir det inte en så smickrande bild för Posten. Jag har inga helt nya uppgifter. Men 2005 var siffrorna 49,7 för privatkunder och 49,6 för marknadskunder. Det är inte så imponerande, och Svenskt Kvalitetsindex undersökning är betydligt mer omfattande. Vi går tillbaka till de tusen meter, eller en kilometer, som har diskuterats. Det är väl ingen som har sagt att alla ska ha tusen meter, men någonstans måste ett riktvärde finnas. I den flexibla värld som vill skapa är det någon annan än lagstiftaren som bestämmer spelreglerna. I det sammanhanget, , kommer faktiskt den lilla människan ofta i kläm, och här är det de som tycker att med fleras flexibla lösningar inte fungerar så bra för just deras behov. Jag får väl anses vara stockkonservativ, men jag tror att det är bättre med en tydlig lagstiftning än med flexibla lösningar där människor kommer i kläm. 41 (): tar till brösttoner också utifrån debatten med mig. Jag vill påminna om att den sittande regeringen är nytillträdd. Den tidigare regeringen hade på sig och har inte åtgärdat problemen som lyfter upp. Jag tror helt bestämt att en mer fungerande arbetsmarknad med fler arbetstillfällen i stor utsträckning kommer att komma landsbygden till godo, vilket i sin tur gör att också servicen kan bli bättre. Det gläder mig att det finns ett byalag i Årböle som aktivt driver byns frågor och också ser till att debatten förs. Men det som slår mig när jag sitter och lyssnar är att en avreglerad postmarknad med konkurrens uppenbarligen är något som fungerar mycket bra eftersom det också inom EU förs en debatt som syftar till att postmarknaden ska avregleras för att ge möjlighet till både bättre konkurrens och bättre service. Detta stöder Temoundersökningen som visar att det är en stor andel nöjda kunder. Men inget är så bra att det inte kan bli bättre. När det blir bättre får också Årböleborna en bättre postutdelningssituation. 42 Statsrådet (): Att det är som kom in på, nämligen att enskilda människor ofta kommer i kläm i sin relation till staten och statliga myndigheter, ska vi förstå och se allvarsamt på. Som statliga företrädare har naturligtvis var och en av oss ett ansvar att ständigt se till att vi förstår att vi är till för de enskilda individerna. Jag tänker inte försvara Posten i sig. Men om den information som ges mig innebär att postlådorna kan placeras tillbaka där de tidigare stod så förstår jag inte varför inte kan lyssna på detta. En del av den information som Posten ger mig är att man flyttar tillbaka postlådorna dit där de en gång stod. I så fall skulle denna debatt och diskussion vara avklarad. Men eftersom det inte finns ett intresse att acceptera detta ser jag inte att det i sig är en ny lagstiftning som skulle lösa problematiken. Jag vidhåller att en detaljstyrd lagstiftning är så stelbent som jag har beskrivit det. Det finns inget som säger, precis som påpekar, att alla per automatik skulle få tusen meter. Men vi som har arbetat på lokal nivå vet hur stelbenta myndigheter och den typ av lagstiftning som styr myndigheter blir i den faktiska verkligheten. Det är därför som jag inte är någon förespråkare av den sortens detaljstyrning . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2006/07:553 om kommunernas solidariska ansvar för flyktingmottagandet 43 Integrations- och jämställdhetsminister (): har med utgångspunkt från situationen i frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att samordna den nya mottagningsstrukturen och för att kompetensen från överförs till den nya strukturen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I den organisation som tar över uppgifterna ska övergripande arbeta för att det finns beredskap och kapacitet i landet att ta emot flyktingar som har fått uppehållstillstånd. Verket ska teckna överenskommelser med kommunerna om flyktingmottagande efter att ha fått ett underlag från länsstyrelserna. Länsstyrelserna ska ha den operativa uppgiften att förhandla med kommunerna om mottagande och introduktion i sina respektive län. ska förse länsstyrelserna med planeringsförutsättningar, bland annat i form av prognoser över behoven utifrån förväntat antal asylsökande, beviljade uppehållstillstånd, överförda kvotflyktingar och förväntat antal anhöriga till dessa, men även över hur situationen ser ut för dem som har valt att ordna boendet själva i en kommun. I planeringsförutsättningarna ska också ingå bedömningar från och länsstyrelserna om var i landet det finns bäst förutsättningar för arbete och egen försörjning. Detta ska utgöra en viktig utgångspunkt för mottagandet. Mottagande och bosättning ska i första hand ske i kommuner där det finns en god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. Länsstyrelserna kommer i dialogen med kommunerna att föra in ett regionalt perspektiv som kan ge förutsättningar för ett flyktingmottagande där fler kommuner kan bli delaktiga. Det pågår nu ett intensivt arbete för att överföra arbetsuppgifterna där både kompetens och erfarenheter tas till vara men där det också finns utrymme för nytänkande och förändringar. Genom regionala konferenser där , och länsstyrelserna deltar blir de olika frågeställningarna belysta och kan tas upp till diskussion. I detta ingår naturligt att frågor om samordning kommer upp på dagordningen för att den nya ordningen ska fungera optimalt. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över och lämna förslag om ansvar, utformning och finansiering av flyktingmottagandet samt andra insatser som sammantaget påskyndar och ökar möjligheterna till nyanländas etablering på arbetsmarknaden. I uppdraget ingår också att särskilt pröva hur roll och ansvar kan stärkas i hela processen. I detta ingår även att analysera vilka behov som finns av samverkan på regional nivå som påskyndar och effektiviserar etableringen. Min bedömning är att samordning och kompetens uppmärksammas och tillvaratas i det arbete som pågår med att införa den nya ordningen. I ett mer långsiktigt perspektiv har den utredning som regeringen tillsatt uppdrag som innebär att ansvars- och samordningsfrågor kan belysas ordentligt som grund för ytterligare åtgärder. 44 (): Först vill jag tacka integrationsministern för svaret, men jag är absolut inte nöjd. I stort sett är det sådant som man kan läsa innantill från snabbfakta som skickar ut. Jag önskade att när man ändå begär en debatt med integrationsministern man får lite mer konkreta svar än de här diffusa. Den här debatten har vi haft . Jag tror att det är den tredje gången vi diskuterar kring flyktingmottagningen och nedläggning. Först var det kritik mot den ogenomtänkta nedläggningen av . Därefter hade vi en lång debatt med flera riksdagsledamöter från flera delar av landet, inte minst från och , som lyfte upp den problematik som var kopplad till att ni håller på att skapa ett kaos i flyktingmottagarstrukturen på grund av inte bara er situation utan också situationen i världen. Vi har fått en konflikt i som ingen har grepp om och som har inneburit att fler och fler flyktingar söker sig hit. Det är en flyktingtillströmning som vi inte räknade med. Då sade Sabuni väldigt tydligt att hon hade hört signalen från oss ledamöter som var bekymrade. säger att det pågår ett intensivt arbete för att överföra arbetsuppgifterna. Jag vill inte påstå att det är en lögn, men det är nära på. Man ska ha fyra regionala möten. Man har ett möte kvar. Är det där kunskapsöverföringen ska vara? Om vi kollar konkret vad som händer nu så halveras den bemanning som har funnits på och som går över till . Man underfinansierar nu en mottagningsgrupp som egentligen hade behövt extra resurser. Ingen av de strukturer som blir i den nya ordningen har ett övergripande ansvar för att styra och beställa introduktionsplatser. har det inte. Länsstyrelserna kan av naturliga skäl inte ha det, om inte en särskild länsstyrelse får det uppdraget. Ingen i den nya mottagarstrukturen har det övergripande ansvar som hade. Så viktiga funktioner som beställar-, prognos- och samordningsfunktioner som hade försvinner också nu i överförandet från till . Länsstyrelserna tar inte över någon personal från med den kompetens och de erfarenheter som finns där. Det innebär att länsstyrelserna nu ska skolas om i en helt ny uppgift, ta personal som de kanske har överbliven som haft en helt annan roll. Detta betyder och det är signaler jag får att det arbete som länsstyrelserna ska jobba med kommer att komma i gång först , . Det är allvarligt det också med tanke på hur det är runt om i . Sabuni om någon borde känna till det här. I säger , ansvarig för integrationsfrågorna i , att flyktingmottagningen skapar misär. I , som jag tar upp här, har begärt extra stöd för de 25 irakier som kommer till hans kommun. Han har blivit avfärdad också. Lite mer ansvar måste ni börja ta kring den här akuta situationen. Den kommer att kräva extraordinära åtgärder, och jag hör ingenting från regeringen än . Trots att vi äntligen har fått höra uttala sig i detta så är det inget konkret och bra besked till kommunerna som tar ett ansvar . 45 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag kan inte göra annat än svara på de frågor som ställs i interpellationen. Frågan lyder: Vilka åtgärder avser man att vidta för att samordna den nya mottagningsstrukturen och föra över kompetensen från till den nya strukturen? Det är precis det jag tog upp i mitt svar. Men det finns säkert fler detaljer som du gärna vill ha reda på. Det är bara att ställa ytterligare frågor på detaljnivå, så återkommer jag med de svaren. Ja, de konferenser som pågår är till just för att överlämna uppgifter, utbyta erfarenheter och överlämna kompetensen på olika sätt. Det är länsstyrelserna själva som avgör vilken kompetens de ska ta in och som ska anställa personer. De får gärna anställa personer som finns på , men jag inser att det inte är det enklaste. Om man bor i där verket läggs ned kanske man inte har möjlighet eller vill flytta till Norrlandslänen eller någon annanstans. Det finns också de perspektiven som den enskilda anställda tar hänsyn till. pratar om ogenomtänkt nedläggning. Den är inte ogenomtänkt, men nedläggningar eller flytt av myndigheter innebär alltid att farten i arbetet dämpas. Det inser jag också. Det är ingen som inte erkänner det. Men det betyder inte att när man ser att saker och ting inte fungerar man inte ska göra något åt det. Din regering fattade beslut om att flytta på ett antal myndigheter. En av dem, , tillhör mig.