prot · GV0946 · 2007-12-18 00:00:00 — Därför hade jag önskat att få diskutera införselkvoterna en gång till med folkhälsoministern här . Men jag är tacksam över att få diskutera och debattera införselkvoterna också med finansminister , med ett skattefokus på problematiken i stället. Jag kan passa på att berömma för det uttalandet han tidigt gjorde om att det är bättre att arbeta än att supa. Det är någonting som jag till fullo delar. Jag önskar att ingen super, och alla har rätt till arbete. Där är vi hundraprocentigt överens. Sedan närmar vi oss nu , julen, då folk hellre ska vara lediga och inte supa än behöva arbeta och supa. Vi hoppas att alla får en vit jul och kan vara lediga utan att supa. Sedan måste en regering, vars uppgift är att värna folkhälsan, med kraft bekämpa och stoppa inflödet av billig alkohol till följd av dessa helt orimliga införselkvoter. Debatten handlar ju om vad regeringen säger och vad regeringen gör. Regeringen har varit tydlig med att man är för en restriktiv alkoholpolitik och att man också verkar för en fortsatt restriktiv alkoholpolitik inom EU-politiken. När vi nu besökte EU och diskuterade europeisk alkoholpolitik och också svensk alkoholpolitik i EU hördes inte den svenska rösten i EU när det gällde att förändra införselkvoterna. Införselkvoterna har ju en viktig bäring när det gäller att tillgängligheten ökar och konsumtionen av alkohol i ökar. Och som ministern mycket väl poängterar i sitt svar undandras skatteintäkter för svenska staten på grund av den privatinförsel som sker. Det som gör den här frågan så orimlig och obegriplig är den här enorma mängden, . Det finns ingen som kan påstå att den är för privat bruk. Detta är ju ett sätt för EU och att styra svensk alkoholpolitik via införselkvoterna. På så sätt sänks också den svenska alkoholskatten, via införseln som sker. Här menar vi som är för en fortsatt restriktiv alkoholpolitik och kraftigt sänkta införselkvoter att regeringen med kraft måste fortsätta att arbeta för en restriktiv alkoholpolitik. Men man måste också med kraft arbeta för sänkta införselkvoter. Det handlar naturligtvis om att man säger det men också om att man aktivt arbetar för det inom EU. Frågan är ju faktiskt hur regeringen tänker. Ministern säger att regeringen inte är passiv i frågan. Men vad gör regeringen aktivt för att ska få sänkta införselkvoter? 207 Finansminister (): Jag välkomnar verkligen initiativ, att vi får en fortsatt diskussion kring den svenska alkoholpolitiken, därför att det är ett oerhört viktigt ämne. Det är inte minst viktigt nu i jultider. Det finns få saker som har en tydligare koppling till sociala problem än alkohol. Det handlar inte minst om det vi kommer att uppleva nu under julhelgen med familjerelaterat våld, samtal till polisstationer och människor, både kvinnor och barn, som far illa av perioder av alkoholmissbruk. Det här är någonting som är djupt förankrat i , att vi vill ha en restriktiv alkoholpolitik. Det handlar naturligtvis till en del om detta att det är viktigare att människor arbetar än super, men det handlar också till en del om att människor ska få vara fullvärdiga människor som har kontroll och formar sina liv. Alkoholen är ett problem. Den är inte ett problem för alla. Vi kan ha respekt för att många av oss kan dricka alkohol utan att få svåra problem av det, men vi alla måste ta ansvar för att gemensamt se till att de som inte kan hantera alkoholen får hjälp och stöd och att vi för en restriktiv linje som gör att vi gemensamt hanterar denna svåra samhällsfråga. Det finns några saker i det vi gör i EU som jag särskilt vill understryka. Vi har ett mycket viktigt arbete för att få upp minimiskatterna. Det kommer det kan jag säga i detta sammanhang att vara en viktig prioritering i våra samtal med och kring prioriteringarna för vårt ordförandeskap. Att Ekofin ska komma tillbaka till minimiskatterna och att de ska höjas är en viktig fråga. De har legat stilla alltför länge och undergrävts av inflationen. Jag tror också att det vi gör i , att vi skatteväxlar till alkohol från arbete, är någonting som flera länder är beredda att följa. Jag vet att och nu har höjt sina alkoholskatter. Det börjar finnas en insikt om att alkohol är ett problem. Det är därtill på det sättet en bra skattebas. Det ger intäkter till den offentliga sektorn utan att det har negativa effekter på arbete, investeringar eller sparande. Därför tror jag att vi kommer att få se att länder rör sig mot att hårdare beskatta alkoholen, särskilt de länder där alkoholen är ett stort problem. Jag menar därför att den svenska alkoholpolitiken inte alls är omodern eller på fallrepet eller på väg ut som man ofta läser i tidningarna. Tvärtom uppfattar jag den som modern. Det är modernt att höja skatten på alkohol för att i stället kunna lätta på andra skatter eller finansiera välfärd. Detta har också varit tydligt i den diskussion vi har haft . Systembolaget är en av de institutioner i som får högst poäng i det kvalitetsindex som presenterades här. Vi har också enligt många bedömare ett framsynt och modernt sätt att förhålla oss till alkoholen jämfört med många andra länder när det gäller vård och omsorg. Jag vill också vara tydlig på en punkt. De myndigheter som jag har ansvar för, tullverk och skatteverk, ska prioritera den här frågan. Det ska vara en viktig del av deras arbete, nu när vi har de här införselkvoterna och när minimiskatterna ligger alltför lågt, att följa upp detta noggrant och se till att människor faktiskt betalar de skatter som ska betalas. Det ska kontrolleras vid Internethandel eller annan införsel att man faktiskt betalar och fullgör sin skatteplikt. Vi ska inte låta bra och modern teknik bli en väg bort från den restriktiva socialt orienterade svenska alkoholpolitiken. Sedan ska vi naturligtvis också ha respekt för att människor, inte minst nu i jultider, tycker att det kan vara trevligt i familjeumgänge att nyttja alkohol. Men det får aldrig bli en ursäkt för att inte gemensamt ta ansvar för dem som drabbas av de svåra sociala problem som alkoholen medför. 208 (): Nej, jag har inte hävdat att för en omodern alkoholpolitik och en omodern skattepolitik på området. Vad jag ville uppmärksamma var att det fortfarande finns brister inom den svenska alkoholpolitiken. En av de stora brister som vi har att ta ansvar för gäller konsumtionsökningen på sedan EU-inträdet. De kraftigt ökade införselkvoterna har bidragit till en ökad tillgänglighet och också minskat vår svenska möjlighet att vara restriktiv via prissättningen, punktskatterna och naturligtvis vårt försäljningsmonopol. Det här är hörnstenar som vi måste värna. Ministern säger att vi naturligtvis ska ge tull, polis och skatteverk möjligheter att sköta sitt arbete när det gäller att ta in skatterna vid Internetinförsel och också att kontrollera införseln vid gränserna. Men när införselkvoten är för en privatperson skapar det en enormt stor införsel i sig. Det är säkert många som bedriver näringsverksamhet som är privatpersoner när de passerar gränsen med alkohol. De skulle egentligen beläggas med punktskatt för den införda alkoholen. har naturligtvis en viktig uppgift att begränsa näringsidkare som utnyttjar införselkvoterna som privatpersoner för att undandra skatt. Det är en viktig fråga i sig. Jag moraliserar inte över drickandet som en del av den svenska kulturen, men vi måste värna folkhälsan. Vi vet att den svenska restriktiva alkoholpolitiken är oerhört viktig för att stärka folkhälsan och skapa förutsättningar för att färre blir beroende av alkohol, färre missbrukar alkohol och färre drabbas av sociala problem till följd av ett ökat drickande. Vi kan konstatera att det är en konsekvens av den 30-procentiga ökningen av konsumtionen av alkohol i landet. Det är en i sig djupt demokratisk rättighet att varje nation får fastställa och driva sin egen alkoholpolitik. Ministern nämner några saker som regeringen arbetar för inom EU, till exempel minimiskatterna. Jag kan sympatisera med att vi får höjda minimiskatter på alkohol inom EU eftersom det gynnar folkhälsan i länder där det över huvud taget saknas punktskatter på alkohol. Men det här hjälper inte det svenska problemet med införselkvoterna. Den eventuella nivån på minimiskatter inom EU kommer inte i närheten av de svenska punktskatterna på alkohol. Den begränsar inte tillgången på alkohol i . Införselkvoterna förändrar inte i sig möjligheterna för människor att föra in den enorma mängd alkohol som utgör. Det är en annan fråga. Min fråga kvarstår: Vad avser regeringen att göra för att minska införselkvoterna av alkohol och därmed fortsätta att slå vakt om den restriktiva alkoholpolitiken för i EU? 209 Finansminister (): Låt mig bara beklaga om uppfattade det som att jag framförde kritik mot honom i mitt inlägg. Det var inte min avsikt. Jag är övertygad om att vi är överens om att den svenska alkoholpolitiken inte är omodern. Jag hänvisade till att man ofta i den allmänna debatten får höra att den är en föråldrad kvarleva av något regleringssamhälle som borde försvinna. Det är en märklig felsyn. Jag tycker det inte minst när man ser att Systembolaget får en sådan bedömning som visar att Systembolaget väl har lyckats förena sitt restriktiva uppdrag som har med samhällsansvar att göra och ändå kan erbjuda människor en rimlig service. Jag tror också att det som vi upplever som modernt i , nämligen att vi gradvis försöker skärpa alkoholskatterna och därigenom bekämpa alkoholen, är någonting som man i andra länder och gradvis kommer att följa efter. Det är ett bra sätt att bekämpa alkoholmissbruk. Jag vill också påpeka att jag inte kritiserade för att han skulle moralisera över drickandet. Jag tror att vi har samma syn på det. Jag tycker att den moraliska delen i frågan ligger i vårt gemensamma ansvar för dem som har problem och hur de problemen ska hanteras. Jag tycker inte att man ska behöva känna sig som en förbudsivrare och moralist därför att man ser frågorna. Har man sett sociala problem har man sett att det finns en koppling till alkohol. Det går inte att blunda för alkoholens roll i våld, misshandel och de sociala problem vi ofta har i det svenska samhället. Sedan var det frågan om införselkvoterna. Svårigheten ligger i att för att vi ska återfå dem måste ta ett initiativ till att presentera ett sådant förslag. Det är vår bedömning att det är mycket osannolikt att så sker. Det andra alternativet skulle vara att självt ensidigt inför införselkvoter. De skulle med stor sannolikhet inte få tillämpas av svenska myndigheter eftersom det då står i strid med den överordnade gemenskapsrätten. Jag kan ha respekt för att inte tycker att det ska vara så, men det är så. Det skulle göra att , och inte skulle kunna hantera frågorna eftersom en åklagare inte får väcka åtal om han inte bedömer det sannolikt att åtalet ska lyckas. Det är därför vi måste jobba med andra vägar för att bekämpa det myckna alkoholinflödet över gränserna. Jag delar naturligtvis bedömning om införselskatter och minimiskatter. De löser inte problemet, men det är klart att de underlättar. Varje höjning vi kan göra av minimiskatterna som gör att skillnaderna blir mindre underlättar för oss som vill bevara en social alkoholpolitik. Jag vet att detta är en svår fråga. Jag har varit den finansminister inom Ekofinkretsen som hårdast har argumenterat för höjda minimiskatter. Det är delvis för att jag har synen att det är klokt ur alkoholpolitisk synvinkel men också delvis därför att jag tycker att det är klokt statsfinansiellt att belasta just denna skattebas. Inhemskt betyder kombinationen av oförmågan att höja minimiskatterna och att vi har det system som gäller med införselkvoterna, inte minst de domar som har kommit från , att vi måste försöka att aktivt arbeta med de medel vi har. Det är inte minst och som har ett stort ansvar. Jag inser att uppfattar det som sin primära roll att driva in skatter. Det ska vi ha respekt för. Men alkoholpolitiken är ett viktigt samhällsintresse. Därför finns det säkert anledning för oss att återkomma till frågan hur ska få vidgade möjligheter och hur ska få ett tydligt uppdrag att följa frågorna. Vi ska glädjas åt att vi nu går mot jul, men vi ska inte glömma att för många människor är julhelgen en period där alkoholmissbruk och alkoholproblem blir ännu tydligare än under andra tider . Det är precis det som gör att den svenska alkoholpolitiken har en så stark förankring hos svenska folket som den har. 210 (): Jag vet att vi är överens i många frågor som rör problemet. Jag har också stött och varit positiv till den tydlighet som regeringen har visat i frågan. Men när man sedan hör att den tydlighet som finns inom regeringen för den svenska restriktiva alkoholpolitiken inte märks på det sätt som många förväntar sig inom EU och i arbetet för en förändring av alkoholpolitiken inom EU är det värt att lyfta upp frågan ytterligare en gång. Ministern sade i sitt svar: För att få gehör inom EU är det emellertid viktigt att först intensifiera insatserna på hemmaplan för att minska införseln och bekämpa den illegala vidareförsäljningen av alkohol. Det här är ett sätt att försöka uppmärksamma problemet. Vi som är för en restriktiv nationell alkoholpolitik och rätten att än en gång få fastställa införselkvoterna på nationell basis hoppas att skulle visa lite franska toner. Det kan till exempel gälla att man av folkhälsoskäl hänvisar till att fatta beslut om en folkhälsorelaterad alkoholpolitik, till exempel målet i om alkoholreklam. Här har utmanat i frågan och hävdat nationella folkhälsointressen. Det är där vi menar att det är viktigt att den utmanar på det alkoholpolitiska området av folkhälsoskäl. Det skulle då just gälla frågan om sänkta införselkvoter, och där skulle regeringen utmana i alkoholpolitiken. 211 Finansminister (): Jag välkomnar att tar upp frågan. Den är som Frid påpekar central och viktig inte minst i dessa tider. Regeringens ambition är att vara aktiv i frågan, inte minst under ordförandeskapet. Det är en av de saker som vi driver i våra diskussioner med och för det 18-månadersprogram som ska presenteras. Det är väl inte självklart att öllandet kommer att ha riktigt samma hållning i den frågan som har. Kommissionen har varit en av de konstruktiva krafter som har försökt att föra frågan framåt. Men det finns ett antal länder, , , i någon utsträckning ett antal andra traditionella ölländer, om jag får säga så, som inte riktigt ser allvaret i frågan. Men om man har den typen av tydliga belägg för kopplingen mellan sociala problem och alkohol, inte minst det spritmissbruk som vi har i och i flera av våra grannländer, har vi anledning att ta detta på stort allvar. Vi ska naturligtvis söka gemensamma vägar med andra EU-länder, kommissionen och inte minst med våra grannländer för att gradvis pressa upp alkoholskatterna. Därmed kan vi bevara den svenska restriktiva alkoholpolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2007/08:254 om skatteavdrag för forskning och utveckling 212 Finansminister (): har frågat näringsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att stimulera forskningssatsningar i företag, till exempel genom skatteavdrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har generella regler där avdrag för kostnader för forskning och utveckling ges så snart forskningen har eller kan antas få betydelse för den skattskyldiges näringsverksamhet. Praxis på området är mycket generös. Redan med befintliga skatteregler finns alltså goda förutsättningar att bedriva forskning och utveckling i . I en internationell jämförelse investerar mer i forskning och utveckling i förhållande till bnp än alla andra . Jag delar uppfattning att forskning och utveckling är viktigt. Men införandet av en särskild skattesubvention för forskning och utveckling innebär statsfinansiella kostnader och måste vägas mot andra projekt på skatteområdet och andra satsningar på utgiftsområdet. Upplysningsvis vill jag också nämna att regeringen i budgetpropositionen sagt att man som ett led i arbetet med att stärka den ideella sektorn och stimulera forskning vill stimulera donationer från privatpersoner och företag. Därför tillsätts en utredning för att möjliggöra avdragsrätt för sådana donationer. 213 (): Jag får tacka finansministern för svaret. Jag kan konstatera att finansministern delar min uppfattning att forskning och utveckling är viktigt. Det är det ju. Inte minst för att vi ska kunna delta fullt ut i den nödvändiga klimatomställningen kanske vi måste satsa inom både miljö- och energisektorn, för att kunna gå vidare och fortsätta att vara tillräckligt ledande inom de områdena, som vi har varit. I min interpellation har jag tagit upp de satsningar och de stöd som finns inom ramen för , det som kallas Forska och väx. Vi vet att många mindre företag har sökt och att bara var tionde har kunnat få ta del av de stöd som har getts, som har gått via anslag från statsbudgeten. Detta infördes och har visat sig vara en succé. Det indikerar också att det finns ett ganska stort behov. Jag vill egentligen ställa det här lite grann emot andra satsningar som regeringen gör, men kanske inte på den här typen av företag. Regeringen har ju inriktat sina skattereduktioner och subventioner mer till tjänstesektorn. Jag och mitt parti tycker kanske att det är lite mer uppseendeväckande, när vi tycker att det kan vara en annan sektor som behöver stödet just . Utgångspunkten för interpellationen är också en promemoria som upprättades på för sedan det var nog under förra mandatperioden, men den finns säkert kvar där. Det är en promemoria som handlar om skattekreditering via skattekontot. Det handlar egentligen inte om avdrag, som jag olyckligtvis skrev i interpellationen. Här finns det en föregångare till exempel i , där man använder den här typen av subventioner. Det är precis så som säger i svaret till mig, att det handlar om pengar som ska ges över statsbudgeten. Men då handlar det helt enkelt om att prioritera. Är det den här typen av satsningar man vill göra, eller vill man satsa på en tjänstesektor, såsom regeringen gör? Där ställer man inte några motkrav på den som är mottagare av pengarna. Inom tjänstesektorn ställs det inga motkrav på att man ska anställa ett visst antal personer, och jag vet inte om det är skrivet att det ska göras någon speciell kontroll av de företag som får del av de sänkningar av arbetsgivaravgifterna som och regeringen föreslår. Inom ramen för de forskningssatsningar som vi vill lyfta fram ska företagen dels kontrolleras, dels visa fram ett hållbart projekt för att få tillgång till den här typen av stöd. Det är det som är så viktigt. Även om finansministern instämmer i vad jag tycker angående anslag till forskning och utveckling finns det ingen indikator, i varje fall inte i finansministerns svar, på att regeringen tänker göra någonting på det här området och i synnerhet när det gäller satsning på små och medelstora företag inom miljö- och energisektorn. 214 Finansminister (): har naturligtvis helt rätt i att forskning är av avgörande betydelse. Det hör till de offentliga utgifter som vi med betydande trovärdighet kan säga har en positiv effekt på tillväxten. Det är viktigt att vi har en god finansiering för svensk forskning. Här tillhör de ledande länderna. Jag kan notera att när man från EU:s sida utvärderar Lissabonprocessen är det land som har högst forskningsanslag och ett av de länder där ökningen av forskningsanslagen har varit särskilt påtaglig . Vi har naturligtvis skärpt konkurrens på det här området. Fler länder kliver in och fler länder vill vara med, och då ökar naturligtvis kraven på . Ska vi vara ett ledande välståndsland och välfärdsland måste vi tillhöra de länder som gör stora satsningar på forskning och utveckling. Jag vill säga att det finns en del svårigheter med skattesubventioner eller skatteutgifter på forskningssidan. Vi har haft den typen av avdrag i , och det avskaffades just därför att man gjorde bedömningen att det inte hade så stora effekter. vet vi att det förmodligen skulle bli mindre effekter än vad det var då, därför att EU-medlemskapet och gör att avdragsrätten måste omfatta alla forskningssatsningar som görs inom EES-området. Då finns det en betydande risk att svenska skattemedel används för att subventionera forskning som bedrivs i andra länder. Det finns också ett norskt system, som den norska haft anledning att utvärdera. Där är slutsatsen att det inte går att belägga att det här har haft några stora positiva effekter. Jag vill inte för den skull stänga några dörrar. Vi har sagt i vårt valmanifest och i andra sammanhang att vi är beredda att titta på olika vägar att skapa incitament för forskning. Det kanske allra viktigaste på det området är att vi ska återkomma med en forskningsproposition som måste innehålla en bred och offensiv satsning på att utveckla forskningen. tror inte jag att det i sig räcker, därför att har haft en ledande forskning . Vårt problem har varit att företagsklimatet och entreprenörsklimatet har varit så dåligt att forskningen inte har omsatts i produktion, innovationer, produkter och nya marknader i . har regeringen avskaffat förmögenhetsskatten, och det är naturligtvis ett viktigt steg. Det förstärks av att var med och röstade igenom ett avskaffande av arvs- och gåvoskatten. Sammantaget innebär det att entreprenörsklimatet har förbättrats. Här finns det naturligtvis ytterligare och viktigare åtgärder som måste vidtas för att vi ska få en god utväxling på de forskningssatsningar som görs. Jag vill, som sagt, inte stänga några dörrar i den här diskussionen, utan vi är beredda att pröva alla tänkbara alternativ som innebär att vi skapar en god grogrund för forskning i , och naturligtvis inom miljöområdet eller för den delen inom andra områden. Det är en viktig del i att ska kunna vara ett starkt välståndsland och ett starkt välfärdsland att vi har en väl fungerande forskning. 215 (): Till frågan vad som är möjligt inom ramen för vad kan tycka finns det ju ett konkret förslag, och det är att företagen kan få stöd med högst av kostnaderna, men med ett tak . De här nivåerna indikerar att det inte handlar om stora företag utan om mindre företag. pratade i sitt svar till mig nu om företagsklimatet och att det inte var så bra förra mandatperioden. Ja, men det var då man införde möjligheten inom ramen för för mindre företag att få stöd till forskning. Eftersom intresset var så pass stort indikerar det väl att det fanns ett upparbetat behov av att stimulera mindre företag att utveckla kunskap och tekniker, kanske främst då i miljö- och energiomställningens namn. Jag förstår inte riktigt detta resonemang. Jag vet inte om vi ska prata om borttagande av förmögenhetsskatten den debatten hade vi . läste jag att ifrågasätter era argument där ni säger att tar vi bara bort förmögenhetsskatten kommer så mycket kapital in över landets gränser att vi kan få tillgång till nytt riskkapital och så vidare. Nej, jag tror att ni överdriver betydelsen av att ta bort förmögenhetsskatten i det hänseendet, och det gör ni ganska rejält. Det finns ändå ett slags positivt inslag i svaret från finansministern. stod jag och finansministern här och debatterade skattefusk. Jag påtalade behovet av att skulle få göra oanmälda besök och att vi skulle ålägga företagen att ha personalliggare. hörde jag att ni har haft en presskonferens om att precis de åtgärderna ska införas om än i en begränsad skala. Jag tycker ändå att ni är en bit på väg. Det är naturligtvis min förhoppning att den här interpellationen och den här debatten ska leda till att finansministern efter helgerna eller i samband med att forskningspropositionen läggs fram också lägger fram förslag som gynnar forskningsinsatser för små och medelstora företag. 216 Finansminister (): Jag tror att kan vara tryggt förvissad om att och regeringen gör en likartad bedömning av effekterna av de olika åtgärder som vidtas.