prot · GU09125 · 2007-06-13 00:00:00 — Med det kombinerar vi ett samarbete mellan näringsliv, politik och forskning i för att ligga i framkant. Det kan inte vara någon slump att , och vill komma till oss och samarbeta med oss på det här området. De gör det därför att vi är duktiga. Vi bejakar det. 99 () replik: Om är nöjd med det som händer nu är det värre än jag trodde, betydligt värre. Jag är förvånad över att ni inte i stället säger att ni bara börjat och gjort lite grann men skulle vilja göra mycket mer. Men det är inte det jag får höra. Du verkar helt nöjd med att ni nästan inte har gjort någonting och lyfter fram en bilskrotarpremie som den stora grej som ska göra hållbart . Det är i och för inget dåligt förslag, men det är så lite i marginalen att det inte kan påverka i det stora hela. Jag är inte heller nöjd när du pratar om att vi kan få en energieffektivisering i industrin . Vad är det? Vi måste gå mycket längre. Du verkar inte riktigt ha förstått allvaret i de här förändringarna. Vi måste göra mycket stora resurssatsningar och förändringar i för att vi ska nå fram till en hållbar utveckling. Partiledardebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:605 Till Interpellation 2006/07:605 möjligheter att bevilja flyktingar från asyl av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:606 Till Interpellation 2006/07:606 Sekretessen i samverkansgrupper av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa och andra inbokade arrangemang. () Enligt uppdrag 2006/07:611 Till Interpellation 2006/07:611 Sjukvård till asylsökande och gömda av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM91 Meddelande om olaglig invandring KOM(2006)402 till socialförsäkringsutskottet /07:FPM92 Gemensam rapport om social trygghet och social delaktighet KOM(2007)13 till socialförsäkringsutskottet 5 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2007)301 till socialförsäkringsutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:FiU27, FiU22, FiU24 och FiU25 utlåtande /07:FiU28 betänkande 2006/07:SkU19 utlåtande /07:SkU21 betänkande 2006/07:SoU14 betänkande 2006/07:SfU12 7 § En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2006/07:FöU10 En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (prop. 2006/07:63). I detta ärende hade framställts yrkande enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen av m.fl. (s, v, mp) om att de i betänkandet framlagda lagförslagen skulle vila . 100 (): ska vi diskutera betänkandet En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet. Jag vill först yrka bifall till våra två reservationer i betänkandet. Under de minuter jag kommer att ta kammarens tid i anspråk kommer ni att märka att jag har en röd tråd i hela mitt anförande. Den röda tråden är att socialdemokratin sätter säkerhet främst. Den här frågan handlar inte om huruvida vi är för eller emot FRA. För oss socialdemokrater är det tydligt att behöver för att informera oss om omvärldsläget och för att skydda landet och våra fredsfrämjande insatser. Vi välkomnar en ny lag på det här området. Anledningen till att vi begär vilandeförklaring är att lagförslaget inte tydligt når upp till de integritetsskyddskrav som vi ställer. Åtgärderna är långtgående. Därför krävs det ett långtgående integritetsskydd. Det finns flera brister i den borgerliga regeringens proposition. Det saknas integritetsskyddskompetens inom alla delar av den nya organisationen. I stället fokuseras det på den tekniska kompetensen, till exempel inom . Det ger en snedvriden bild och tenderar att missgynna de personer som kan utsättas för avlyssningen. Vi saknar en specifik katalog över vilka hot mot landet det handlar om vid avlyssning av den enskilde. Det rådande läget tillåter i hög grad en godtycklig bedömning som tenderar att missgynna den enskilde. Det minsta man kan begära är att medborgarna vet när de riskerar att utsättas för avlyssning. Den sammanlagda bilden blir att försvarsunderrättelsesystemet gynnas på bekostnad av den enskilde. Vi socialdemokrater har lyssnat på remissinstanserna och de kunniga inom det här området. Utifrån deras kritik har det tagits fram förslag om att rätta till brister i lagförslaget. Vi socialdemokrater tog fram tio punkter med förbättringsåtgärder som inriktas mot att förbättra integritetsskyddet. Det var tio seriösa förslag som bemöttes positivt av experterna på området. Det första förslaget var en förändring av mandatet till yttre väpnat hot. I propositionen står det yttre hot. Det är viktigt att man tar ett steg i taget för att verkligen skapa förutsättningar för den enskildes integritet. Vi ville utreda om det fanns möjlighet för en domstol att se över tillståndsgivningen för signalspaning. Vi pratar alltså om en utredning här. Vi ville också utreda hur rättssäkerheten ska kunna stärkas vid regeringens beställning av underrättelse, exempelvis genom yttrande från en domstol. Vi föreslog att tillståndsgivningen skulle gälla inriktning, beskrivning av behovet, proportionalitetsbedömning samt sökord och vem som är uppdragsgivare. Vi föreslog ett oberoende organ för efterhandskontroll med judiciell kompetens, integritetsskyddskompetens och parlamentarisk anknytning. Kontrollorganet skulle ha en skyldighet att rapportera till om det fanns minsta tvekan kring ett beslut från regeringen om signalspaning. Kontrollorganet skulle vidarerapportera till minst en gång . Vi föreslog också tydligare regler för hur information som fås vid signalspaning får användas, en katalog över vilka integritetsintrång som får anses vara proportionerliga mot olika syften vid försvarsunderrättelser och en katalog över vad som anses vara av synnerlig vikt för verksamheten och därmed medge signalspaning mot en enskild person. Vissa av de här förslagen har alliansen inte kunnat bortse ifrån och har därför tagit dem till sina egna. Men det är helheten som skapar integritetsskyddet för individen. Det går inte att lappa och laga i ett lagförslag med sådana uppenbara brister. Vi hade en förhandling i utskottet som jag tyckte var konstruktiv jag och men vi kan tänka efter hur vi beredde förslaget när det gäller försvarsbeslutet . Då hade Försvarsberedningen uppdraget att verkligen analysera konsekvensen av den förändring till ett insatsförsvar som vi ville ha. Man jobbade intensivt, och vi kom över blockgränsen överens om en inriktning. På samma sätt jobbade vi konstruktivt i vårt utskott. Men när vi kom till själva beslutet här i kammaren tog alliansen sitt pick och pack utifrån mer resurser för internationella insatser. Det tyckte jag var jättesynd. Det var den första bristen när det gäller att hitta blocköverskridande överenskommelser på detta viktiga politikområde. Jag tycker när det gäller den diskussion som har funnits att vi nu släpper den förutsättning och inriktning som har varit för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Det stämmer inte med den om man utgår från den diskussion och debatt som vi hade här. Det är en mycket större fråga som gäller hela Försvarsmaktens utveckling och inriktning. Jag tycker att det var olyckligt. Vi behöver inte stressa igenom det här viktiga beslutet. Om det visar sig att alliansen inte går med på vårt förslag till förändringar det verkar som att det blir så är det ert fulla ansvar att säkerställa att behov av underrättelse tillgodoses utan att integritetsskyddet kränks. I detta anförande instämde , , , och (alla s). 101 (): När vi debatterar propositionen En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet är det en stor och viktig debatt. Det är en debatt som handlar om alliansfrihet, neutralitet, hur vi inom Försvarsmakten och inom det svenska försvaret ska kunna skaffa oss underrättelser och inte vara beroende av underrättelsetjänster i andra länder. Det är en viktig fråga, och det går inte att bortse ifrån att det finns ett stärkt behov av att ha en egen underrättelsetjänst. Därför är det ganska sorgligt att vi står i det läge som vi gör i riksdag. Vi har fått en proposition som har en mängd brister när det gäller skyddet för den personliga integriteten. Det är brister när det gäller rättssäkerhet. På många områden är det tyvärr ett hafsverk där man inte har analyserat konsekvenserna av de förslag som man lägger fram. Vi såg bristerna i propositionen. Man lät kontrollen ligga under FRA från början. Det var inte en oberoende instans som skulle stå för kontrollen. Man hade inte gjort avvägningar i fråga om vad detta kunde innebära när det gäller yttrande- och tryckfriheten, gränsdragningarna och problemen när det gäller meddelarfriheten. Man hade inte tittat på vad frågan om advokatsekretessen skulle kunna innebära. Det var alltså ett hafsverk på väldigt många områden. Och det går inte att bara se denna proposition som ett enstaka fall, en enstaka proposition. Jag måste faktiskt säga att under behandlingens gång och under debattens gång, då kritik har riktats mot förslaget, och den kritiken har varit hård, från , från åklagarväsendet, från polisen och från , har det skett förbättringar. I det förslag som ligger i kammaren har det införts flera rättssäkerhetsgarantier. Det har blivit en tydligare gränsdragning i fråga om vem som ska ge tillstånden, vem som sedan ska kontrollera att tillstånden faktiskt har följts och att man inte har gjort ett övertramp. Men, fru talman, det räcker inte. Om man ser detta förslag tillsammans med många andra ser man att frågan om skyddet för den personliga integriteten och frågan om rättssäkerhet är frågor som har kommit på undantag. Rätten till respekt för privatlivet är faktiskt en mänsklig rättighet och en förutsättning för demokrati. Och det är just skyddet av demokratin och individen som gör att vi faktiskt vill ha ett försvar och som gör att vi vill ha en försvarsmakt som också har en underrättelsetjänst. Det är för att skydda viktiga värden. När man då inte klarar av att göra en avvägning mellan medlen för att skydda dessa värden och skyddet och rättigheterna för den enskilda individen, då har man faktiskt missat hela poängen. Jag sitter också i . Det är en väldigt intressant kommitté, och det är vi, faktiskt tillsammans med , började driva kravet på att tillsätta en sådan kommitté. och jag krävde gång på gång i debatterna i kammaren, mot bland andra Socialdemokraterna, att vi var tvungna att tillsätta en kommitté som i ett helhetsperspektiv såg över integritetsfrågorna och skyddet för den enskilda individen. Det går nämligen att genomföra lagstiftningsförändringar en här och en där och säga att man skapar tillräckliga rättssäkerhetsgarantier och har argument för varje enskilt förslag. Men man saknar en överblick över effekterna för den enskilda individen. Hur långt skyddar vi den enskilda individen? fick vi ett genomslag, och kommittén tillsattes. har kommit med ett delbetänkande. Den första uppgiften som vi gjorde var att granska lagstiftningsarbetet och huruvida man i det hade tagit hänsyn till den personliga integriteten, huruvida man hade tagit hänsyn till regeringsformen om proportionalitet, effektivitet och behov och hur man hade kunnat väga dessa tre saker mot varandra eftersom vi är skyldiga att göra det i den här kammaren när vi bedriver lagstiftningsarbete. En helt enig kommitté, från till , stod bakom delbetänkandet. Och det som vi kunde konstatera var att skyddet för den personliga integriteten inte är någonting som har stått högt på dagordningen . Bristerna i lagstiftningen har varit påtagliga. Vi konstaterar också att det inte fungerar att i efterhand, när man inte har gjort analysen, kasta in små rättssäkerhetsgarantier och att i efterhand säga: Oj, här går vi nog in på den personliga integriteten, och här får vi nog se till att vi skapar något organ som kontrollerar att detta inte missbrukas. Tyvärr är det detta som har hänt med denna produkt. Många av förslagen är bra, men de är inkastade i efterhand under hårt tryck. Det finns fortfarande ingen grundläggande analys i betänkandet där man har gjort de avvägningar som vi som lagstiftare enligt grundlagen är skyldiga att göra. Det finns fortfarande stora brister i förslaget. Förslaget om att utvidga FRA:s mandat till att handla om yttre hot i stället för yttre militära hot är en stor utvidgning. När det gäller yttre hot talar vi om den nya säkerhetspolitiska hotbilden. Där nämns miljöhoten, oljeutsläpp, internationell brottslighet, terrorism, vapensmuggling, människosmuggling, människor på flykt, flyktingströmmar. En mängd frågor räknas upp, och man säger att detta är det nya säkerhetspolitiska läget. Men man har inte klarat av att göra avgränsningen mellan militärens uppgifter och den polisiära uppgiften. Försök har gjorts. En del förändringar har gjorts. Men det är fortfarande inte tillräckligt. Från sida menar vi att man måste sätta in detta förslag i ett sammanhang med annan lagstiftning. Det handlar inte bara om och deras möjligheter. Det handlar om vår uppgift som lagstiftare. Det handlar om respekten för grundlagen. Det handlar om respekten för den enskilda individen. Jag skulle gärna från denna talarstol vilja höra om de borgerliga företrädare som står bakom detta med gott samvete kan säga till svenska folket: Vi har gjort den fullständiga analysen. Vi har gjort en proportionalitetsbedömning, en effektivitetsbedömning, en behovsbedömning, och vi har gjort avvägningen. Vi har analysen, och vi kan med gott hjärta och med gott samvete säga att detta är gjort. I betänkandet sägs det på flera ställen från utskottets sida att man har gjort skärpningar på flera områden. Men utskottet kan inte heller utesluta att det kan behövas fler rättssäkerhetsåtgärder framöver eller att nya åtgärder kan behöva vidtas. Det är bra att man är positiv till att alltid förstärka rättssäkerheten. Men jag ser det som ett tecken på att man även från den borgerliga majoriteten har sett de brister som finns. Från sida anser vi att det är orimligt att man fattar beslut om en lagstiftning som på ett så genomgripande sätt möjliggör en avlyssning och en övervakning av människor, även svenska medborgare. Även om vi säger att detta ska handla om utländska förhållanden, står det tydligt för var och en som läser i betänkandet att det inte kommer att undvikas att det handlar om svenska medborgare. Det kan inte undvikas att det handlar om svensk kommunikation. Återigen: Skyddet för yttrande- och tryckfriheten och för meddelarfriheten är en så viktig demokratisk grundläggande princip som vi i är stolta över och som vi med stolthet visar på när vi kritiserar de brister som finns i andra länder. Inte ens där har vi klarat av uppgiften. Det som sägs i betänkandet är att om sådana uppgifter kommer in vid inhämtningen ska de förstöras. Om så inte skett ska den kommitté som granskar att tillstånd och regelverk följts beordra att informationen förstörs. För mig är det här inte tillräckligt. Kunskapen och vetskapen att man redan läst kommunikationen och att denna redan är avlyssnad är ju nödvändigt för att det ska gå att bedöma om den faller under just den här lagstiftningen kommer att finnas och riskerar att bli använda även om uppgiften i sig blir förstörd. En sådan analys saknas fullständigt i det här förslaget. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2 under punkt 1 innebärande avslag på propositionen. Men för tydlighetens skull vill jag också säga att vi om avslagsyrkandet inte går igenom och propositionen antas av har ett förslag om bordläggning, om att förslaget får vara vilande . 102 (): Det har behövts många av politisk kamp för att bygga upp ett samhälle med rättssäkerhet och med respekt för individens integritet, något som det dock går mycket fort att avveckla. Den grundläggande fråga som den här debatten handlar om är om vi vill ha en stat med obegränsad rätt och möjlighet att övervaka och avlyssna allt som vi gör. Vi minns alla vad som hände då staten på ett omänskligt sätt bokstavligen förstörde många människors liv genom Säpos spaningar på oskyldiga människor. Det ledde fram till en av vår tids största skandaler. Det jag nu pratar om är svensk nutidshistoria och något som inte får hända en gång till. Det lagförslag som ligger på våra bord ger regeringen och myndigheterna obegränsad rätt att avlyssna medborgare när det gäller e-post, telefon, mobiltelefon och sms. Det finns inga definitioner eller begränsningar utan bara det vaga begreppet yttre hot. Propositionen ger rätten att tolka vad som menas med just yttre hot. I praktiken är det försvarsministern som ges befogenheter att övervaka och tolka detta. Det anser jag är helt oacceptabelt i en rättsstat. Regeringen kan avlyssna vem och vad den vill. Det behövs ingen domstols eller myndighets godkännande. delar de farhågor som Säkerhetspolisen, med flera uttrycker att den föreslagna beskrivningen av nya hot är så vag att det inte går att förutse vilka företeelser som kan komma att bli föremål för verksamhetens intresse. Jag vill återge vad generalsekreterare säger: Jag vill understryka att det här är mer omfattande än vad man tillåter i . Där har man infört en skyldighet att gå till domstol när man ska ägna sig åt signalspaning. Det är dock något som den borgerliga regeringen och försvarsminister tar ganska lätt på. Jag vill också när jag ändå är i gång återge vad skribent, och författare säger. Han säger nämligen att det tekniska system som regeringen vill installera alltså en statlig superdator hanterat av , , de facto kommer att avlyssna hela svenska folket. Vad diskussionen egentligen handlar om är vilken information som systemet ska låta superdatorn dra ut och spara samt procedurerna för att hantera detta. Försvarsministern vet att det när systemet väl är på plats räcker med att ändra några programrader för att det ska vara möjligt att dra ut och spara annan information. FRA-lagen inleds så här: Försvarsunderrättelseverksamhet skall bedrivas till stöd för svensk utrikes- och säkerhets- och försvarspolitik samt i övrigt för kartläggning av yttre hot mot landet. Man ändrar alltså skrivningen från, som vi tidigare talat om, yttre militära hot till yttre hot, vilket nu inkluderar allt från flyktingströmmar till räntespekulationer och, sannolikt, fildelning. Vad betyder yttre hot? Den generella avlyssningen av svenska folkets telefon- och e-posttrafik är ett sådant kliv bort från rättssäkerhetsprincipen att enbart enskilda brottsmisstänkta ska kunna utsättas för integritetskränkandet att detta är att se som ett paradigmskifte i svensk rättshistoria. Om man lägger fram ett förslag om att inskränka denna rättighet för våra medborgare är det rimligt att kräva att regeringen motiverar varför just den här nya lagen ska införas. Men i propositionen finns det ingen rimlig motivering till att man ska ha just de här åtgärderna. Bevisbördan måste ligga på den som vill ha rätten att avlyssna i vårt privatliv. Regeringen måste konkret berätta vad den vill skydda oss från och hur denna avlyssning skulle kunna vara till hjälp med detta. Det handlar om att sätta sig över rättigheter som är skyddade både i och i regeringsformen och som är grundläggande medborgerliga rättigheter. Både den tidigare regeringen och den nuvarande regeringen har valt att bortse från den pågående parlamentariska utredningen om situationen vad gäller den personliga integriteten slutsatser. Det är därför, oavsett politisk inställning, högst förvånande att man i fråga om regeringens proposition inte väljer att invänta kommitténs slutsatser. är inte här i kammaren. Man ska kanske inte prata om dem som inte är närvarande i kammaren. Men , vår EU-minister, har gjort ett tappert försök att ge en förklaring just till att hela svenska folket skulle avlyssnas. Hon säger: Ingrepp i den personliga integriteten måste vägas mot ändamålet. Framtidens säkerhetspolitik måste därför inrikta sig på att arbeta förebyggande mot ett brett spektrum av hot, med terrorism som det kanske mest påtagliga exemplet. Hon nämner till exempel terrorhändelserna i och det som hände i . I samma andetag säger hon att det inte finns någon hotbild mot . Också för mig som liberal är det självklart att se till att ett förslag som detta inte kränker den personliga integriteten, säger hon. Men det är väl precis det som propositionen handlar om. verkar inte ha förstått vad den här lagstiftningen går ut på. Det känner jag i den här debatten man vill ha kakan och äta den. Remissinstanserna skrev att de ville ha ett klargörande om gränsdragningen mellan vad polis, säkerhetspolis och försvarsmyndigheter ska göra. Detta avfärdas kategoriskt av regeringen utan närmare förklaring. Dock finns det en kort beskrivning på s. 17 i propositionen. Där finns det en beskrivning av vad man vill övervaka. Bland annat nämns terrorismen. Det står också att man ska övervaka grov internationell brottslighet. Men det är ju rent polisiära uppgifter. Jag måste också citera vad som står på s. 17 i propositionen: Det finns också en rad andra fenomen som kan påverka säkerhet negativt och i vissa fall få säkerhetspolitiska konsekvenser. Hit hör t.ex. olika typer av försörjningskriser, ekologiska obalanser, miljöhot, etniska eller religiösa konflikter, stora flykting- och migrationsrörelser samt ekonomiska utmaningar . Snabba, effektiva och samordnade åtgärder från statsmakternas sida för att möta denna typ av hot eller påfrestningar kan i många fall underlättas av den förvarning som en effektiv underrättelseverksamhet kan bidra med. Det betyder i klartext att FRA ska ägna sig åt alla stora nationella och internationella politiska frågor som över huvud taget finns och diskuteras . Den texten på s. 17 är helt enkelt makalös. Är det här uppgifter som FRA och ska syssla med? Är avlyssning den rätta metoden för att till exempel lösa miljöhoten, som det står på s. 17? Det jag framför nu är det som står just i propositionen och det som vi ska förhålla oss till. Men majoriteten kommer säkert med största sannolikhet att göra sin egen tolkning och säga att det här inte kommer att hända och så vidare. Men jag läser vad som står i lagtexten, om det skulle gå igenom, och det är det som jag tycker är intressant. Jag är ändå mycket glad över att oppositionen har gjort gemensam sak och att vi kan bordlägga just den här propositionen, som innehåller många brister, . Försvarsministern har försvarat förslaget med att avlyssning endast gäller den Internettrafik som passerar våra gränser. Men då berättar han inte att en stor del av den norska och av den finska trafiken går via . Han berättar inte heller att huvuddelen av den inhemska svenska Internettrafiken också via servrar i utlandet passerar landgränsen innan den går fram. Jag måste avslutningsvis kommentera begreppet terrorism. Efter är det helt legitimt att komma med nästan vilka förslag som helst i terrorismens namn. Övervakningar på våra flygplatser där man inte ens får ha med sig en deciliter eller en fotfil för att det kan räknas som en säkerhetsrisk. Det är inte på det sättet vi ska bekämpa terrorismen. Men att hotbilden har blivit större i och med att åtagit sig att delta i den internationella kampen mot terrorismen är helt klart. När inte är hotat av terrorism ska vi införa en övervakning av hela för att det finns länder som för en självdestruktiv utrikespolitik. Att regeringen handlar på det här sättet skyddar inte vårt lands självbestämmande. Det är att ge upp självbestämmandet. Jag yrkar bifall till de två reservationerna. 103 ():