prot · GU09105 · 2007-05-11 00:00:00 — Man skulle besluta om att frivilligt underställa de civila anläggningarna IAEA-kontroll. Man skulle ingå ett tilläggsprotokoll till kontrollavtalet med . Man skulle fortsätta med unilaterala moratorium för provsprängningar. Man åtog sig att arbeta tillsammans med för ett multilateralt avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Man åtog sig där att avstå från överföringar av utrustning för anrikning och upparbetning av klyvbart material till stater som inte har sådana utrustningar och understödja internationella ansträngningar för att begränsa spridningen av sådant material. Man gjorde också åtaganden om en allomfattande exportkontrollagstiftning samt harmonisering och anslutning till missilteknologikontrollregimen MTCR:s och NSG:s riktlinjer. Detta håller nu på om att omsättas dels i det bilaterala avtalet med , dels i avtalet mellan och . Efter det blir det en fråga för NSG-länderna att förhålla sig till när fakta finns på bordet. Låt mig summera. Det är på grund av att avtalen som vi har att förhålla oss till ännu inte finns som jag välkomnar att i sitt inlägg sände en lite annan signal än hon gjorde i interpellationen. Hon säger inte att vi på förhand ska ta avstånd, ställa oss vid sidan av, när vi har möjlighet att vara med och se till att vi för in mer än hälften av reaktorer under internationell IAEA-kontroll. Det måste med varje rimligt mått mätt vara ett steg framåt att fler i stället för färre reaktorer finns under IAEA-kontroll. 75 (): Jag vill använda mitt avslutande inlägg till att tydliggöra den socialdemokratiska hållningen. Vårt huvudmål när det gäller det här området är naturligtvis jag förutsätter att det är hela kammarens huvudmål att verka för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Det är prioritet ett. De medel vi ser är att stärka och värna . Det gör vi inte genom att gå vid sidan av med ett bilateralt avtal med . Det eroderar avtalet. Precis som Tolgfors säger är det här inte en enkel fråga. Socialdemokraternas ingång i diskussionen har varit att vi vill veta, föra en öppen debatt och föra ett samtal med regeringen. Vi vill att svenska folket ska delta i samtal om vad den svenska hållningen ska vara när man sitter runt bordet vid kontrollstationen. Jag vill fortsätta att vara stolt över en svensk nedrustningstradition. Det ska inte vara fråga om ett smygande in i något som vi egentligen inte tycker om men som vi kanske måste acceptera för att det är den enda möjligheten. Det ska inte vara fråga om att smyga in. Därför gläder det mig att vi har den här debatten . Jag tycker att det har varit en viktig debatt. Enligt Tolgfors har vi åtminstone på oss att fortsätta den här debatten innan man återkommer, och jag förutsätter att regeringen då har en öppnare hållning till vad den svenska ståndpunkten ska vara. Det sägs i interpellationssvaret att regeringen har kontakter med andra NSG-länder, så uppenbarligen förs det en diskussion, men inte i den här kammaren och inte ute i det svenska samhället. Min sista fråga till Tolgfors är: Hur kommer regeringen att arbeta för att vi ska ha en öppen debatt om den svenska hållningen när det gäller nedrustning och det som kommer, när det nu kommer? 76 Statsrådet (): Jag vill hävda att det är svårt att vara öppnare än att stå här i och diskutera frågan, i en debatt som protokollförs och sänds ut via hemsidor och annat. Jag tycker att det var utmärkt att tog detta initiativ med en interpellation. Öppenheten kommer ju redan via denna diskussion. Det är alldeles rätt att målet både för oppositionen och för regeringen är att värna icke-spridning. Jag är fortfarande lite oklar på hur resonemangen hos går ihop. Å ena sidan säger hon att vi inte värnar NPT genom ett avtal med vid sidan av, och å andra sidan säger hon att vi kanske måste acceptera det. Det är något oklart var Socialdemokraterna står. De kanske har låtit sig övertygas av argumentet att vi först måste se det amerikansk-indiska avtalet och avtal med på bordet innan frågan kan slutbehandlas. Jag välkomnar debatten. Jag välkomnar också den öppenhet som har markerats av här i debatten, att det är ett steg framåt att föra in drygt hälften av kärnreaktorer inom IAEA-kontroll med internationell insyn, jämfört med en situation där man a priori bara avfärdar allting och reaktorerna faktiskt finns utanför. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:477 om granskning av företag i 77 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att ge en bred allmänhet klarhet i de ekonomiska, sociala, humanitära och konfliktrelaterade konsekvenserna av svenska företags oljeprospektering i . Han har också begärt att få ta del av det material som finns om oljefrågor och oljeutvinningens betydelse för utvecklingen i . Materialet om svenska företags verksamhet i är arkiverat på och finns i ett stort antal rapporter. besökte UD för att ta del av det material som hade tagits fram av ansvariga tjänstemän. är engagerat i återuppbyggnaden av efter det långa inbördeskriget mellan landets södra och norra delar. planeras biståndsinsatser för motsvarande ca . Därutöver ges ett mycket omfattande stöd till humanitära insatser. Beredskap finns också för ett utökat engagemang med återuppbyggnadsinsatser i när läget där stabiliseras. I återuppbyggnadsarbetet i spelar de multinationella företagen också en viktig roll. Stora investeringar behövs för återuppbyggnaden av det av inbördeskrig svårt drabbade södra . Internationella företags kompetens behövs för utveckling. Med närvaro i ett konfliktdrabbat land som följer naturligtvis också ansvar. Globaliseringen har ökat företags möjligheter att agera internationellt och därmed skapat möjligheter för företag att även påverka freds- och säkerhetsarbete i utvecklingsländer. Såväl FN som arbetar aktivt med att öka kunskapen hos multinationella företag om hur handel och investeringar är kopplade till sociala och humanitära frågor och säkerhet. FN:s Global Compact och har bland annat, i samarbete med företag och det civila samhället, tagit fram verktyg som kan hjälpa företag som arbetar i konfliktområden. Den främjar dessa instrument genom Globalt Ansvar och arbetar aktivt för att informera om dessa initiativ för att företag ska kunna agera ansvarsfullt. Genom verktyg framtagna av bland annat och Global Compact ges företag praktisk vägledning i hur de kan hantera svåra situationer i konfliktområden, bidra till hållbar utveckling samt minimera de negativa effekterna och maximera de positiva konsekvenserna av sin verksamhet. Instrumenten främjar en dialog och samverkan mellan olika aktörer såsom det lokala samhällets företag, myndigheter, enskilda organisationer samt internationella företag, organisationer och regeringar om hur man ska skapa förutsättningar för ekonomisk och social utveckling i konfliktdrabbade länder. Företag uppmuntras vidare att bland annat genomföra riskanalys och att arbeta aktivt för att implementera egna etiska riktlinjer om mänskliga rättigheter, miljö, arbetsrätt och korruption. Företag uppmanas vidare att ha en öppen hållning gentemot omvärlden vad gäller sin etiska policy och det praktiska arbetet med att förverkliga den. Den uppmuntrar näringslivet att ta socialt och miljömässigt ansvar, inte minst i länder där den nationella lagstiftningen är bristfällig. stöder utvecklandet av olika instrument för företag. har översatt riktlinjer för multinationella företag till en svensk version, och är den största bidragsgivaren till Global Compact. Det internationella initiativet med frivilliga principer för säkerhet och mänskliga rättigheter inom olje-, gas- och gruvindustrierna är också mycket viktigt. Det finns inga pågående sanktioner mot oljesektorn i eller några rättsliga skäl att granska enskilda svenska företag där. Sådana granskningar har heller inte gjorts av andra företag, oavsett var de är verksamma. 78 (): Tack för svaret! Det är helt korrekt att jag har besökt och tagit del av material, i och för sig inte allt, vilket är en omöjlighet med så till förfogande. Det jag kan konstatera av det jag har sett och av de samtal jag har haft med handläggande tjänsteman är att det inte finns något heltäckande, sammanfattande material med just bäring på oljefrågor och oljeutvinningens betydelse för det som sker i , och särskilt inte med inriktning på det svenska företag som först hette och sedan övergick till . Det här är en brist, och jag ska återkomma till det. Läget i är allvarligt. FN talar om ca 200 000 döda, och 2,6 miljoner människor befinner sig på flykt. I har starka kopplingar, först som delägare i ett område som heter Block 5 A, nu som delägare i ett konsortium tillsammans med sudanesiska statens bolag i ett område som heter Block 5 B. Företagets verksamhet i området sträcker sig tillbaka till 1990-talet. Nuvarande utrikesminister var styrelseledamot där och lämnade styrelsen . Fram var han aktieägare utan ambition att sälja, som han själv uttryckte det. När köptes upp av ett kanadensiskt bolag vid namn övergick rättigheterna i Block 5 B till detta bolag. Det här gjorde att det i genomfördes en utredning som sedan lämnades till kanadensiska UD, och i den pekade man på starka kopplingar mellan militär och oljebolag, på pengar från olja till militär via Sudapet till statsbudgeten, på fördrivning och övergrepp av civilbefolkning i samband med oljebolagens verksamhet. Man pekade på behovet av militärt stöd till oljebolagen. Även presenteras återkommande uppgifter om sådana här saker. har av en pekats ut som ansvarig för grova krigsbrott mord, massvåldtäkt, fördrivning. I Afrikanska unionen har förvägrats ordförandeskapet. har anklagat tidigare ministrar för krigsbrott. Tyska och schweiziska ABB har av politiska skäl ställt in sin verksamhet i . har krävt bojkott av . är inte vilken miljö som helst. Det är en fattig, hård, kärv och svår miljö präglad av krig och oro. Går det att i den här miljön verka och upprätthålla rimliga krav på vedertagen etik? Jag kan bara konstatera att i fredsavtalet konstateras att enskilda personer som drabbats hårt vid oljeutvinning har rätt till kompensation. Jag kan också notera att så sent som konstaterades miljöproblem, tvångsförflyttningar och brist på kompensation till lokalbefolkningen som effekt av oljebolagens oljeutvinnings- och prospekteringsverksamhet. Det här låter inte bra. Ministern har pekat på en rad positiva saker om hur man arbetar för att bland andra oljeföretag ska ta ansvar. Min fråga är då: Har den på riktigt allvar talat igenom alla dessa frågor med och följt upp de positiva indikationer som ministern nämner? Har man tagit reda på roll i området? Av det jag har hört och sett kan jag inte dra slutsatsen att man har grepp om detta. Det finns skäl att göra en fördjupad analys. Det borde vara självklart att göra det utan att formellt rättsliga skäl ska föreligga. 79 Statsrådet (): Låt mig börja med att säga att jag helt delar oro för den humanitära situationen i , i synnerhet vissa delar av . Om jag går över till interpellationens konkreta frågor kan jag notera att interpellanten har ändrat sig sedan han skrev sin interpellation. I interpellationen skrev han att i den händelse att UD inte kunde offentliggöra det material man hade krävde en utredning. kunde UD det. har själv varit där och börjat ta del av materialet. Andra kan också komma. Kravet i interpellationen har alltså mycket väl blivit tillgodosett. menar också att det rent etiska förhållningssättet är värt en särskild analys. Så är det, men etiska frågor hanteras primärt av det civila samhället och företagen i vardagen med hjälp av de instrument som genom riktlinjer för multinationella företag och FN genom Global Compact har tagit fram. Det är företagets eget ansvar att löpande göra etiska analyser och dessutom ta konsekvenserna av det val man gör. Man har att efterleva mottagande lands lagar och internationella regler och instrument. Det finns således mekanismer framtagna för detta. Jag vill varna för en situation där vi åsidosätter dem i stället för att understryka dem och tonar ned dem i stället för att betona vikten av dem och ge dem vårt stöd. kan jag tillkännage att UD har låtit översätta och brett kommer att sprida nya riskhanteringsverktyg för företag som är verksamma i konfliktzoner. Det har tagits fram ihop med ideella organisationer och arbetsmarknadens parter och är till just för att företag ska kunna navigera rätt i områden med svaga regeringar eller där det råder konflikter. De ska göras medvetna om riskerna och få hjälp med att hantera dem. Jag stöder detta fullt ut. Dessa verktyg, som används, stöds och välkomnas av ett stort antal svenska företag, har sina egna uppföljningsmekanismer som Nationella kontaktpunkten för riktlinjer, där UD, fack och näringsliv medverkar. Det interpellanten efterlyser finns alltså redan, men det är kanske mindre känt. Detta försöker vi på UD att förändra genom att översätta och sprida det nya verktyget. Jag tror att det är viktigt att inte ropa på nya instrument utan att använda de gamla. Vi måste öka insikten i och användningen av de existerande instrument och mekanismer som finns och som har vunnit såväl näringslivets som det internationella samfundets acceptans, stöd och gillande. Företag svarar för sitt etiska uppträdande inför ägare, allmänhet och den nationella kontaktpunkten. har inte jurisdiktion eller möjlighet att följa alla våra företag globalt. Just detta fall har fått uppmärksamhet, och det är bra, men i flera länder finns situationer som svenska företag måste förhålla sig till. Därför måste grunden för att hantera sådana allvarliga etiska frågor vara att skapa internationella verktyg och mekanismer till stöd för företagens agerande och ge stöd för mekanismernas efterlevnad. finns de, både i FN:s och regi, och vi värnar dem. 80 (): Jag har inte ändrat mig ett enda dugg. Frågan är vilka slutsatser man drar av det jag har tagit del av. Det jag tog del av gav ingen bild av att man från regeringens och sida har gjort någon grundläggande enhetlig sammanhållande analys av verksamhet och av oljeutvinningens effekter. Det här finns med som sekvenser och delbitar i det material jag har fått se. Handläggande tjänsteman bekräftade också för mig att så var fallet. Det jag har sett har gjort att jag har stärkts i uppfattningen att detta bör göras. Vilka initiativ avser ministern att ta för att ge en bred allmänhet klarhet i de ekonomiska, sociala, humanitära och konfliktrelaterade konsekvenserna av svenska företags oljeprospektering i ? Det är själva frågan. säger ministern att man har gett mig tillfälle att titta på materialet och att man kommer att sprida material som man har översatt. Jag tycker inte att det räcker. Man kommer inte åt själva kärnfrågan. Själva kärnfrågan är det som pågår i , och oljan har där en mycket central roll för utvecklingen. När inbördeskriget återupptogs 1983 var oljan en av orsakerna. I det svar som ministern ger till mig pekar han på de multinationella företagens möjlighet att bidra till fred och återuppbyggnad. Men beroende på hur de agerar kan detta också bli en tändande gnista för att skapa nya konflikter. är ett land med en svår historia, en skör fred, utmanande kopplingar mellan armé och oljeutvinning, korruptiva inslag, övergrepp, våld och hårda anklagelser, och det är svårt att upprätthålla normal etik och moral i affärsverksamheten. Detta är något vi måste förlika oss med och inse. Det är positivt med utfästelser, dokument och uttalanden. Men de kan mycket snabbt reduceras till noll och intet värde. De kan vara papper som en omgivning kanske tillfälligtvis tycker verkar bra, men i praktiken kanske de inte följs upp. tog dåvarande utrikesminister tillsammans med , utrikesministern i , initiativ till ett dokument riktat till amerikanska och engelska olje- och gruvföretag. Här framfördes informellt en fråga om det inte vore lämpligt att var med. Jag har inte kunnat hitta något dokument eller någon bekräftelse på att de anslöt sig till detta. Det är intressant att man i initiativet hade med att företag verksamma i den här typen av regioner också skulle förbinda sig att rapportera om man såg att myndigheterna begick övergrepp. Det är ett väldigt omfattande åtagande. Bara det förhållandet att har varit tvungen att bilda ett konsortium med sudanesiska statens bolag för att över huvud taget få prospektera visar hur svårt detta är. Det finns nära samband. Kunde man bita huvudet av skammen i , granska Talisman, sätta in detta i ett politiskt perspektiv och se hur det slår långsiktigt och hur det påverkar utrikespolitiken och uppfattningen om den, så tycker jag att man kan göra det också i . Det är egentligen ett väldigt lindrigt krav. är en oerhört speciell miljö som utmärker sig i förhållande till mycket i övriga världen. 81 Statsrådet (): Jag vill citera lite ur interpellationen. Interpellanten skriver: För den händelse ministern inte anser sig kunna redogöra för eller offentliggöra de analyser och material som EU och UD förfogar över blir naturligtvis frågan om en särskild offentlig utredning aktuell. Det som har skett sedan interpellationen skrevs är att interpellanten har varit på UD och tagit del av det material som han i interpellationen begär. Därmed är detta tillgodosett. Som jag tolkar den meningen innebär detta också att kravet om en utredning faller eftersom det var kopplat till att materialet inte skulle släppas. Materialet har funnits i interpellantens händer. Låt mig gå över till de verktyg vi faktiskt har. Jag hoppas att interpellanten har tagit del av verktyg för företag som agerar i krigs- och konfliktzoner, att han har läst dem och känner till hur de fungerar. Jag tycker nämligen att de verkligen är bra. Låt mig återge några av dem under rubriken 2.2. Mänskliga rättigheter och hantering av säkerhetsstyrkor: Vilka åtgärder vidtar företaget för att respektera de mänskliga rättigheterna i fråga om de människor som berörs av företagets verksamhet? välinformerat om relevanta principer för företagande och mänskliga rättigheter? Vilka åtgärder vidtar företaget för att bedöma värdlandets förmåga och vilja att respektera de mänskliga rättigheterna? extra omsorgsfullt besvara frågor av följande art: Respekterar regeringen och andra viktiga politiska organ och icke-statliga aktörer de mänskliga rättigheterna? Förhindrar icke-statliga aktörer utövandet av de mänskliga rättigheterna? Respekterar de parter som är inblandade i en eventuell väpnad konflikt i landet den internationella humanitära rätten? Har värdregeringen full kontroll över sitt territorium? Hur kan företaget hantera investeringar där konsekvensanalyser ger vid handen att det föreligger allvarliga problem vad avser respekten för mänskliga rättigheter och andra förpliktelser? Klargörs det i företagets policy att verksamheten ska bedrivas på ett sådant sätt att andras åtnjutande av de mänskliga rättigheterna inte förhindras? Vilka åtgärder kan företaget vidta för att se till att det har möjlighet att försöka uppnå tvistlösning genom dialog och andra fredliga medel? Vilka åtgärder kan företaget vidta för att se att dess hantering av omlokaliseringar och av projektens konsekvenser för lokalbefolkningen, inbegripet ursprungsfolk, inte förhindrar åtnjutandet av de mänskliga rättigheterna eller fungerar som konfliktorsak? Detta är klockrent vad dagens interpellation handlar om. Detta är klockrent vad den svenska debatten om har handlat om. Här finns verktyg framme som regeringen nu översätter från och ser till att ge en bred spridning i svenskt näringsliv. Till detta kommer att riktlinjer vad gäller multinationella företags verksamhet också har sina mekanismer om hur de prövas. De har inte använts i det här fallet. Interpellanten efterlyser något som redan finns, som regeringen redan jobbar med, som det internationella samfundet jobbar med i Global Compact, som jobbar med genom att ta fram konkreta verktyg och riktlinjer. Då är det att försvaga de verktygen att ständigt ropa på något annat. Vi ska i stället göra tvärtom, understryka att de finns, understryka vikten av att de används, fördjupa dialogen med näringslivet och värna mekanismerna som ser till att upprätthålla dem. 82 (): Eftersom jag förmodar att ministern har läst hela interpellationen men enbart väljer ut det som han anser passar hans egna syften vill jag läsa ur interpellationen: Jag förutsätter att underlag och analyser av detta slag ger en bra och heltäckande bild av effekten av verksamhet. Jag har konstaterat i två inlägg att jag på den punkten inte har varit nöjd med det material som jag har sett på UD. Jag tycker att det är uppenbart att regeringen inte har någon sammanfattande heltäckande analys när det gäller oljeutvinningen och oljebolagens verksamhet i , inte heller när det gäller . Hur ska jag behöva säga detta innan det går fram till ministern? Läs innantill på den punkten! Genom att det i interpellationen inte uppfylls anser jag att kravet på en utredning mycket väl kvarstår. Det är dessutom så att alla de punkter som ministern räknar upp skulle stärkas av att vi visar ett allvar med att vi har uppfattat situationen i och är beredda att gå in och göra en särskild analys och titta på hela problematiken. Det skulle stärka allvaret i det som ministern redovisar. Jag anser inte att det jag säger står i motsatsställning till de punkter som ministern räknar upp. Dessutom är det här punkter och frågor som man har jobbat med intensivt i många andra sammanhang internationellt innan det nu har tagits upp av regeringen. Den fråga jag också har ställt och som jag inte har fått svar på är: Har ni talat igenom detta med ? Har ni tagit upp den här situationen med om etiska regler, förhållningssätt och allt annat som ministern här redovisar? Det är ett företag som har varit utsatt för speciell debatt under en rätt så , och som de verkar i är ett så pass speciellt område. 83 Statsrådet (): Det är möjligt att jag inte har hört allt som har sagt i denna fråga. Jag kan dock konstatera att jag inte har hört honom nämna någonting om de internationella verktyg och mekanismer som finns för företags ansvar i etiska och liknande frågor när de verkar i konfliktzoner. Jag har inte heller hört någon nämna hur de följs upp eller viljan att stärka användningen av dessa mekanismer. Det jag inte förstår är att om vi har verktyg på plats, varför ropar man då på andra innan de som finns ens verkar vara kända för dem som deltar i debatten generellt? Dessutom finns det inga sanktioner gjorda mot oljesektorn i . Det har heller inte förts fram några rättsliga argument eller rättsliga anklagelser mot det berörda företaget här som är grund för den svenska staten eller i synnerhet rättsväsendet att agera. Den väg vi har att följa upp är den information som vi har på UD och som vi har ställt till interpellantens förfogande. Det är alldeles korrekt att det är omfattande gällande . Därför är interpellanten välkommen tillbaka att ta del av materialet. Han har varit det också. Men det gäller att understryka vikten av att använda de internationella mekanismer och verktyg som vi har. Där kunde jag presentera ett konkret svar på frågor, att regeringen tar ett nytt steg genom att översätta verktyg för företag som jobbar i konfliktzoner. Vi tänker också ge det en betydande spridning. Jag vill göra dessa instrument mer kända. I interpellantens fråga ligger egentligen en frustration kring vad vi gör när företag verkar utomlands och svensk lagstiftning inte bär på deras verksamhet, när det inte finns brott som man påstår finns utan det just handlar om etiska frågor. Då finns dessa verktyg till stöd för företagens verksamhet och också för vår bedömning. Och de har sina mekanismer för att upprätthållas. Då är det också dem vi ska ge stöd för att stärka diskussionen kring företags verksamhet i ett etiskt perspektiv i konfliktzoner i länder med svaga regeringar. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen