prot · GU0964 · 2007-02-21 00:00:00 — När det gäller äldre i arbetslivet finns utökade möjligheter att delta i arbetslivet högre upp i åldern . För att många ska klara det krävs flexibilitet vad gäller arbetstider. Detta kan arbetsmarknadens parter reglera i kollektivavtal. Alliansen har också tagit fram stöd till personer som är arbetslösa och . En arbetsgivare som anställer en person som är 55-plus och som har varit arbetslös till exempel slipper betala arbetsgivaravgifter, vilket uppmuntrar äldre till att fortsätta sin anställning . Vi anser att den diskrimineringslagstiftning som finns på området och de förändringar som görs när det gäller olika åtgärder på det här området är tillräckliga. Därför avstyrker vi motionerna på det området. Avslutningsvis tar flera motioner i betänkandet upp arbetstidsfrågor. Arbetstidsfrågan har det kan man läsa i betänkandet utretts under den förra regeringen. I betänkandet konstaterar vi att det inte har lett till några lagstiftningsåtgärder. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. Undantag och avvikelser får göras endast under förutsättning att det inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av arbetstidsdirektivet. Vid sidan av själva arbetstidslagen om 40 timmars arbetsvecka finns den lagstadgade semestern och rätten till föräldraledighet. Ytterligare arbetstidsförkortning har därefter genomförts genom överenskommelser i kollektivavtal för betydande delar av arbetsmarknaden. Det som diskuteras är hur vi ska kunna öka flexibiliteten i arbetet och att arbetstagare ska kunna få större inflytande över sin arbetstid. Där det är möjligt ska det naturligtvis uppmuntras, liksom möjligheten att gå ned i arbetstid när man så önskar. Men det betyder inte att vi vill minska den totala arbetade tiden. Snarare behöver vi med tanke på den demografiska utvecklingen arbeta fler timmar framöver för att kunna klara framtidens krav och behov. Inom EU diskuteras i Lissabonprocessen hur andelen arbetade timmar ska kunna öka. Slutligen finns det enligt inget stöd i forskningen för att den medicinska hälsan förbättrats genom de arbetstidsförkortningsförsök som gjorts . Vi anser att det rådande förhållandet mellan lag och kollektivavtal ska behållas på arbetstidsområdet. Vi noterar också att arbetstidsfrågan ingår som en del i den pågående avtalsrörelsen på arbetsmarknaden. Vi har ett stort antal motioner som har behandlats i betänkandet. Vi har till stora delar en bra lagstiftning på arbetsmiljöområdet och vi har antidiskrimineringslagstiftningen. Detta svarar redan mot det motionerna föreslår. Jag har här försökt att svara på hur vi i alliansen ser på dessa olika frågor. Jag yrkar avslag på motionerna och bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet. I detta anförande instämde () och (). 114 () replik: inledde med att kritisera mina glasögon. Jag har läst betänkandet. Det som jag åberopade var det som majoriteten har skrivit i texten och som jag hoppar högt av för att jag ser att det inte finns någon framförhållning och vidareutveckling. Man har ingen vilja när det gäller arbetsmiljön och det fortsatta arbetet för företagshälsan. Det gör mig djupt upprörd och oroad. började med att återge mycket text från betänkandet. Det behöver inte vara något fel i det sammanhanget. Men man har gått igenom historien och säger att man har kommit långt. Men vill man inget ytterligare? Nej, tydligen inte, eftersom man tar bort resurserna. Man tar bort resurserna för eftersom man drastiskt drar ned dem i budgeten. Därmed försämrar man möjligheten för skyddsombuden att driva på lokalt och regionalt skyddsarbete, vilket får genomslag på en rad olika håll. Det gör naturligtvis att jag blir upprörd. När arbetsmiljöinspektörerna blir färre, vilket blir effekten när man drar ned resurserna, påverkar det förhållandena inte minst ute på de små arbetsplatserna. Det här går inte riktigt ihop. Det blir moment 22, . Det är bra att det blir fler jobb. Det visar Ams , och det gläder jag mig åt. Men att i ett läge med en högkonjunktur dra ned resurserna för arbetsmiljöarbete och förebyggande hälsovård hänger inte ihop. Jag kan inte se det annorlunda än att det är ett ointresse för dessa frågor. måste förklara för mig om jag inte gör rätt tolkning. 115 () replik: Det som är en förändring är att får 50 miljoner mindre i budgeten . Det beror på att det har varit en så enormt stor ökning av tilldelningen . Vi tycker att det har varit en lite för snabb utveckling. Som jag sade är det till tillsyn av arbetsmiljön. Frågan är var gränsen går enligt för hur mycket pengar vi behöver lägga för att kunna få en effektiv tillsyn. Jag tror att vi kan göra förändringar, och har fått i uppdrag att återkomma med förslag. I övrigt är det inga större nedskärningar. arbete kommer att ligga på andra budgetposter när det gäller forskningsmedel, så det finns inga andra nedskärningar. Därför skulle det vara intressant att höra vad det är för stora nedskärningar som görs på arbetsmiljöområdet. är det lite konstigt att höra säga att majoriteten inte har några nya funderingar. Det har varit otroligt många utredningar som i princip inte har lett till någonting. Vi tänker försöka följa upp de utredningar som finns. Det finns några som är pågående. Vi får se vilka förslag de kommer fram till. har också gjort flera olika utredningar som handlar om ohälsan. Låt oss nu invänta att flera av utredningarna blir klara och att vi kan forma en ny politik. Men jag ser inte att det är något större fel på lagstiftningen. Vi har en bra lagstiftning på arbetsmiljöområdet. Det som kanske behövs är mer att parterna tillsammans diskuterar hur arbetet ska förbättras, för där finns det mer att göra. Den nya arbetsmarknaden med bemanningsföretag är en annan del som vi har fört in i det här arbetet. 116 () replik: Det låter som ett tal, men tyvärr ett fagert tal, när man pratar om parterna och hur viktiga de är. Det står också i vissa delar av betänkandet. Och jag tycker att arbetsmarknadens parter är viktiga. Jag citerar ur betänkandet: Utskottet konstaterar att förutsättningarna att erbjuda friskvård är goda men menar att omfattningen bör avgöras av respektive arbetsgivare. Det står inte ett ord om samarbete mellan parterna. Det är klart att man då reagerar. Onaturligt vore det väl annars. säger man att det har getts så mycket pengar tidigare att nu behöver man inte göra någonting, att nu kan man skära ned. Man avvaktar med saker och lägger in dem i utredningar. Då hamnar vi där igen. Först drar man in en massa pengar som får effekter på verksamheterna. Sedan ska man se vad man vill göra av det. Vi kan titta på hur intresset för dessa frågor är i betänkandet. Det finns 19 motioner och flera yrkanden från , har en, har ingen. Det går att läsa i förteckningen i betänkandet. Dessa frågor är hjärtefrågor för oss socialdemokrater. Det är för att frågorna om jobb och arbetsmiljö hänger samman. Därför är det så viktigt att driva dem i ett sammanhang. Jag kan inte låta bli att kommentera plusjobben i förhållande till nystartsjobben. Det var en artikel i i går om en kvinna, , som hade fått papper på att hon hade jobb fram till pensioneringen vid , men det drog man bort med ett penndrag, så avtal tycks inte gälla för den moderata regeringen. 117 () replik: Vi är en alliansregering och inte en moderatregering. Det var intressant att notera att i sitt svar inte kunde komma på några andra stora nedskärningar som vi gör på arbetsmiljöområdet. När det gäller plusjobb eller nystartsjobb tycker vi helt enkelt att plusjobb är en åtgärd, inte ett riktigt jobb. Man får ingen LAS-tid och inget anställningsskydd om man har ett plusjobb. Vi vill att det ska vara riktiga jobb. Vi vill inte ha plusjobb i första hand. Med ett nystartsjobb kommer du in i ett riktigt jobb med LAS och alltihop du får en anställning. Ett plusjobb är en åtgärd. Ett nystartsjobb är en anställning. Jag vet inte om riktigt har förstått vad friskvård innebär. Det är redan reglerat att friskvårdskostnader måste utgå från de ekonomiska resurser som arbetsgivaren har. Det handlar om alla insatser. Friskvård kan vara motionskort, fruktkorgar och så vidare. Det måste naturligtvis hänföras till hur mycket pengar det finns i företagen. Rehabiliteringsarbete och hur man tillsammans ska jobba för att anställda och arbetstagare ska kunna få en bra arbetsmiljö är en annan sak. Där ska vi jobba i samverkan. Men hur mycket man kan lägga på kostnaden för friskvård kan inte någon annan än arbetsgivaren, som har budgeten, svara för. 118 () replik: läser i sitt anförande upp många av de regler, föreskrifter och uppdrag som ligger på och tycker att de ska skötas på något sätt. Du tittar på pengarna, på hur mycket man har tagit bort och hur mycket som fanns förut. Du säger att man hade för mycket pengar förut. ska det räcka med detta minus 50 miljoner. Tror du att skyddsombuden i håller med om detta? De har inblick i arbetet och vet vad som gäller. Tror du att de tycker att har haft för mycket pengar? Du kan fråga dem när du åker upp dit. En annan fråga som är viktig gäller . Ni flyttar över en del uppgifter till från , men flyttar inte med några pengar. Du säger att det finns pengar till detta i andra poster. Jag skulle vilja veta vilka poster det är. Jag har inte sett några. Vi har diskuterat om universitet ska ta över och så vidare. Jag vill veta om det finns konkreta beslut eller om det blir det vanliga svaret: Det här återkommer vi till. Vi kommer att utreda. Vi kommer att se vad som händer. Om vi ska ha en bra forskning som kan underlätta ett arbetsmiljöarbete där det finns pengar att göra saker för måste det finnas något slags lösning från er sida när det gäller var pengarna ska läggas och var de ska tas. 119 () replik: Jag har inte fått svar på vad som är den perfekta summan för att ha en bra arbetsmiljötillsyn. Jag tror att man kan jobba smartare och mer effektivt på arbetsmiljöområdet. En person som är anställd tycker självklart inte att det är bra att bli uppsagd. Alla människor gör säkert en bra insats. Det är inte det jag säger. Men jag tycker att för tillsyn i är tillräckligt. 150 miljoner är ganska svårt att omsätta och göra effektivt arbete av. Låt oss titta på hur det ska se ut och vilka förslag som kommer med om hur man ska effektivisera sin verksamhet. bedriver ju forskning. Vi vet lika mycket du och jag. Jag vet inte exakt hur utformningen kommer att se ut när det gäller . Målsättningen är att den forskning som bedrivs på ska bedrivas, men på annat sätt. Den ska också utsättas för konkurrens. Vi ska inte skicka en viss summa pengar till och låta dem forska för den. De får söka sina forskningsanslag utifrån bra bedömd forskning på det sätt som annan forskning bedöms. Det är det tankeskifte som vi gör. Hur det slutligen kommer att utformas kan jag inte svara på . Det håller på att utredas på departementet. Jag vet att det pågår ett aktivt arbete med det. 120 () replik: Det är bara att konstatera att det är löst i kanterna. Det är alltså för mycket pengar. Det har varit för mycket pengar i omlopp i verksamhet. Jag tycker fortfarande att man bör fråga dem som jobbar med det. Tror du att de skyddsombuden tycker att det är tillräckligt? De protesterar, de bjuder in, de påminner om att ni måste komma och prata med dem för att det inte är bra. Ni återkommer inte. Ni har inte ens svarat på påminnelsen. Det är nonchalant. Dessutom kanske man inte inser att pengarna behövs. Det finns faror. Arbetsmiljön är inte så bra att man kan ta bort de här 50 miljonerna. De måste finnas. Det är vår inställning i . Ni borde också ha den inställningen eftersom det inte går att kompensera på det här sättet. Om man drar ned och ger skyddsombuden sämre möjligheter får man naturligtvis också en sämre arbetsmiljö. Jag har en annan fråga. Du var inte inne på frågan om ensamarbete och tog inte ställning till de ändrade förutsättningarna. Det finns planer på att lägga in till exempel banktjänster och kontantuttagsautomater i framför allt Pressbyrån och 7-Eleven. Det skapar naturligtvis nya förutsättningar för dem som är ensamarbetare i de nattöppna servicebutikerna. Vad tänker ni göra åt de nya förutsättningarna? Kan ni tänka er att åtminstone utreda möjligheten att lagstifta mot att specifika arbetsuppgifter får utföras av ensamma så att man måste ha sällskap? Det är viktigt att veta. Jag har haft kontakt med där man är orolig för detta. De är väldigt utsatta. Det gäller även andra yrkesgrupper, men just de här ändrade förutsättningarna måste man ta ställning till. Vad tänker ni göra åt det? 121 () replik: Jag kan inte säga mer om detta än vad du, , kan när det gäller vad som är den perfekta nivån för de bidrag ska få. De 638 miljoner som vi har är vad ni hade i den gamla regeringen . Var det en dålig nivå då? Hur mycket ska vi lägga för att det ska bli perfekt? Jag vet inte. Jag tycker att man borde kunna göra ett bra jobb med 638 miljoner. Det finns regler och föreskrifter när det gäller ensamarbete. Arbetsgivaren måste ta hänsyn till de förutsättningar som den enskilde har när det gäller att förebygga ohälsa, olyckor och sjukdom. Det finns så otroligt mycket lagstiftning som reglerar vad arbetsgivare måste göra för att skydda sina arbetstagare. Jag kan inte se att det finns behov av att lagstifta ytterligare på det området. 122 () replik: Man blir lite chockad när företrädare för regeringen säger att vi har en bra arbetsmiljölagstiftning . Är det beskedet till alla dem som blir mobbade på arbetsplatsen och till dem som slits ut i arbetslivet av ohälsa och stress? Har vi en bra lagstiftning ? Nej, det har vi inte. Vi måste ständigt förbättra lagstiftningen för att minska de problem som jag just nämnde. Det är syftet med detta. Alliansföreträdare ondgör sig över de utredningar som den förra regeringen tillsatte med stöd av och . Det kanske var många utredningar, men det finns också ett behov av att ta reda på saker innan man inför en ny lagstiftning. Vi inser att arbetslivet är i förändring. Det kan också betyda att lagstiftningen måste ändras därefter. Inser inte detta? Ännu mer intressant är det när man avfärdar detta med att det ska göras en ny översyn och att det bereds. Det är ju ungefär detsamma som en utredning. Det är ju samma sak, ni ska bara börja om igen. Frågan är: Inser inte allianspartierna att arbetsmiljölagstiftningen ständigt måste förbättras beroende på att människor i arbetslivet drabbas av dålig skyddslagstiftning? 123 () replik: Jag kom från ett annat jobb där jag ständigt jobbade med arbetsmiljölagen och att i arbetsmiljöarbetet försöka tolka det som står där. Jag har jobbat med personalarbete. Jag kan se att det finns otroligt mycket bra lagstiftning som talar om exakt hur vi ska jobba med kränkande särbehandling, hur vi ska jobba systematiskt med arbetsmiljöarbetet, hur vi ska jobba med jämställdhetsarbetet och mångfaldsarbetet och hur vi ska väva in allt detta. Det finns även sanktionsmöjligheter. Det finns jättemycket bra lagstiftning. Det handlar om tillämpning. Parterna måste driva på för att komma vidare i tillämpningen av lagstiftningen. Jag tror faktiskt inte att är så mycket mer att göra när det gäller lagstiftningen. Däremot kommer det, som du säger, nya områden och nya arbetsmetoder. Självklart måste vi då se över den. finns det utredningar och det sade jag som gäller företagshälsovården, och det finns en arbetsmiljöutredning som sitter och som den förra regeringen tillsatte. Den har vi så att säga tagit över, och ska vi se vad vi kan göra av den. Visst, vi kommer att göra förändringar, men till stora delar är grundarbetet grundbulten i arbetsmiljölagstiftningen bra för att man ska kunna göra bra insatser och jobba på ett systematiskt sätt ute på arbetsplatserna för att förebygga ohälsa. Som sagt var: Det finns sanktionsmöjligheter, och det finns alla möjligheter att göra ett bra arbetsmiljöarbete ute på arbetsplatserna. Men är det viktigt att vi tillämpar den lagstiftning som finns. 124 () replik: konstaterar att arbetsmiljölagstiftningen är bra och att det nu gäller tillämpningen och översynen. Är det då rätt strategi att dra ned anslagen för den myndighet som ansvarar för detta, nämligen ? Man drar ned anslagen . Är det den logiska slutsatsen av det som alliansen för fram? Vi i menar att arbetslivet är i förändring. Arbetsmiljölagstiftningen måste ses över och förbättras beroende på olika faktorer. Där måste vi också ha skyddsombud. Vi måste ha ett arbetsmiljöverk som har resurser och möjlighet att kunna ingripa och hjälpa till på arbetsplatser när det inte fungerar. Det räcker inte med att ställa den retoriska frågan: Vilken nivå anser ni vara den riktiga? Ja, det är ju plus 50 miljoner . Det fanns ju en anledning till att vi under förra mandatperioden höjde anslagen. Till exempel var ohälsoproblematiken mycket stor . Då måste vi få resurser för att komma till rätta med detta. Där spelar också en stor roll. Vi måste veta vad orsakerna är. Vi måste ha forskning om det. Men ni drar ned på dessa verksamheter , och det är djupt beklagansvärt. 125 () replik: Det låter väldigt mycket när drar i gång diskussionen. Jag vet inte var han får siffran ifrån. Det är 50 miljoner som har dragits bort, och det är 638 miljoner kvar. Det är ändå ingen oansenlig summa som avsätts för tillsynen. I övrigt finns det inga stora neddragningar på arbetsmiljöarbetet. Jag tycker att tar till överord när det gäller förändringarna i politiken på arbetsmiljöområdet. Vi tycker att det finns saker som vi behöver förtydliga. Det vi kan förbättra ska vi självklart förbättra, men i det stora hela finns det bra som görs. Jag tror säkert också att arbetsmarknadsministern har talat om att han ska återkomma med ytterligare förslag på arbetsmiljöområdet, så jag väntar mig att det kommer fler förslag som vi förhoppningsvis kan bli överens om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU4 Handikappfrågor Punkt 5 (Genomförande av hjälpmedelsutredningens förslag) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 282 för utskottet 21 för res. 2 1 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 90 m, 26 c, 23 fp, 18 kd, 13 mp För res. 2: 1 s, 18 v, 2 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 9 (Glasögon för barn) 1. utskottet 2. res. 5 (s) Votering: 187 för utskottet 120 för res. 5 1 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 26 c, 23 fp, 19 kd, 13 v, 16 mp För res. 5: 116 s, 4 v Avstod: 1 v Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 15 (Riktlinjer för anställning av personal inom handikappomsorgen) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v) Votering: 177 för utskottet 133 för res. 7 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 23 fp, 19 kd, 1 v, 17 mp För res. 7: 116 s, 17 v Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU5 Alkoholfrågor Punkt 1 (Alkoholpolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 22 för res. 1 18 för res. 2 266 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 274 för utskottet 18 för res. 1 18 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 92 m, 26 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 18 v Avstod: 1 s, 17 mp Frånvarande: 15 s, 5 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkterna 211 Kammaren biföll utskottets förslag. TU3 Tekniska krav på elektroniska vägavgiftssystem Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU3 Godkännande av rådets beslut om SIS II Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 19 för res. 1 17 för res. 2 271 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 274 för utskottet 18 för res. 1 17 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 92 m, 25 c, 23 fp, 18 kd För res. 1: 18 v Avstod: 17 mp Frånvarande: 14 s, 5 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 4 v, 2 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Frånträdande av ) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. JuU4 Hemlig teleavlyssning, m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Redovisningens innehåll) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 115 för res. 1 34 för res. 2 157 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 160 för utskottet 115 för res. 1 35 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 92 m, 26 c, 22 fp, 19 kd För res. 1: 115 s Avstod: 18 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 5 m, 3 c, 6 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. JuU5 Särskild utlänningskontroll Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Upphävande av lagen om särskild utlänningskontroll) 1. utskottet 2. res. (mp, v) Votering: 275 för utskottet 35 för res. 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 92 m, 26 c, 23 fp, 19 kd För res. : 18 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 5 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp FöU3 Märkning av plastiska sprängämnen Kammaren biföll utskottets förslag. AU6 Integrationsfrågor Punkt 1 (Insatser för nyanlända invandrare) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (s) 3. motiveringen i res. 2 (v) 4. motiveringen i res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 18 för res. 2 17 för res. 3 275 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 118 för res. 1 18 för res. 2 172 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 161 för utskottet 115 för res. 1 35 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 91 m, 26 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 114 s, 1 v Avstod: 1 m, 17 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 5 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 8 (Insatser i arbetet mot främlingsfientlighet) 1. utskottet 2. res. 8 (s) Votering: 172 för utskottet 113 för res. 8 21 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 25 c, 23 fp, 18 kd, 15 mp För res. 8: 113 s Avstod: 1 m, 1 c, 1 kd, 18 v Frånvarande: 17 s, 5 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 9 (Integrationsprojekt riktade till segregerade bostadsområden) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 288 för utskottet 18 för res. 10 2 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 91 m, 26 c, 23 fp, 19 kd, 17 mp För res. 10: 18 v Avstod: 2 s Frånvarande: 16 s, 6 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU7 Arbetsmiljöfrågor Punkt 6 (Skyddsombudsverksamheten m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 149 för res. 3 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 23 fp, 19 kd, 1 mp För res. 3: 116 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 8 (Företagshälsovård) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 151 för res. 5 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.