prot · GU09123 · 2007-06-11 00:00:00 — Det handlar om information och åter information till alla som tar ett jobb i ett annat land om vad man kan drabbas av. Informationen är väldigt viktig, och den ska ske nära medborgaren. Här spelar Grensetjänsten en viktig roll, precis som Hallå gör på ett lite större plan. Men Grensetjänsten i likväl som i och finns där människor och företagare är. Informationen är alltså mycket viktig. Det behövs en fördjupad samordning av de bilaterala grensetjänsterna. Man behöver lära av varandra, dra nytta av kunskapen statsrådet säger att gränsrådet skulle kunna finnas vid gränserna i alla de tre nordiska länderna och ytterligare utveckla det samarbete som finns. Men det behövs ingen ny instans. talar om en gränshindersamordnare, en jättebra idé, men den får inte ta resurser från det konkreta arbete som sker lokalt, utan det måste fortsätta. Därför skulle jag vilja höra lite hur statsrådet ser på gränshindersamordnarens möjligheter. Gränshindersamordnaren skulle kunna verka på nationell nivå. Grensetjänsten skulle till exempel kunna lyfta upp problem som man inte kan lösa i gränsrådet till högre instans och vidare till . När det gäller de tre grensetjänsterna finns det en skiss som jag är väldigt intresserad av, nämligen att gränssamordnaren blir en överinstans över de tre centralerna Hallå och att allt samordnas. Där tror jag att det är viktigt att ministerrådet tar initiativ till att se hur detta kan utvecklas. Finansieringen som är en tillfällig lösning är jättebra. Det har gjort att det blivit lugnare för bland annat Grensetjänsten. Och de regionala och lokala aktörerna är med. Men regionala aktörer i bland annat säger att Grensetjänsten också jobbar på nationell nivå. De är inte intresserade av att gå in med för mycket pengar, eftersom man från hela vänder sig till Grensetjänsten. Därför behövs det en nationell finansiering eller att ministerrådet, alla tillsammans i , skapar en långsiktig finansiering av de tre olika informationscentren. Jag skulle vilja höra hur statsrådet ser på den möjligheten. När vi har ordförandeskapet måste verkligen ta på sig ledartröjan och driva på arbetet. Det sker mycket, men det måste bli mer konkret och samordnas. Pengarna ska användas bra och inte slösas. Och pengarna och arbetet ska samordnas, kanske med en gränssamordnare som håller ihop arbetet. 64 Statsrådet (): Jag tänker inte kommentera gränssamordnarens eventuella roll och funktion. Det är lite för tidigt för det. Vi ska vara medvetna om att när vi bygger upp nya strukturer finns det annat som kan komma i kläm, och det uppstår nya gränser. Jag avvaktar därför. Jag vet att har haft denna tanke. Jag utgår från att de fortfarande kommer att diskutera detta. Jag ska träffa den svenska delegationen . Då kan jag kanske få fler tankar och upplysningar om vad de tänker. När det gäller finansieringen av gränsinformationen, som Grensetjänsten och så vidare, är det viktigt att det inte bara blir som utlovar någon form av ekonomiskt bistånd. Vi är två länder, och det måste vara rim och reson i det. utlovade vi pengar före . Inte förrän alldeles i sluttampen kom med sina pengar. Det är ingen bra situation. Vi behöver ha lite fastare spelregler. Det kan jag också instämma i. Gränsinformationen är inte bara en nations fråga, utan det är flera. Därför är det mycket bra att Grensetjänsten tar en diskussion med . Då får vi se var vi hamnar där. Information är viktigt. Skatteportalen finns och besöks av många. Senast jag var i och besökte en som har arbetat i och några i informerade jag henne om detta. Socialförsäkringsportalen kommer också. Information är viktigt; det är vi överens om. Finansieringen kommer säkert att diskuteras vidare. Viktigt är i så fall att vi får lika spelregler för de olika länderna. Det är också viktigt att de lokala och regionala aktörerna finns med i arbetet med att skapa detta informationscentrum. Det är betydelsefullt för många, både för företagare och enskilda individer. 65 (): Jag håller fullständigt med statsrådet om att det finns en risk för att annat kommer i kläm när man bygger upp nya strukturer. Därför vill jag att man verkligen funderar på hur man ska organisera det hela framöver. Jag ser fram emot att fortsätta diskussionen inom och med statsrådet, bland annat nu men även framöver. Det här gäller inte bara . Detta är av gemensamt intresse för alla nordiska länder. Man måste gå in med resurser från både , , och . Det gäller för alla länder att lösa gränshinder; det är inte bara av svenskt intresse. Jag tog upp frågan med statsrådets norska samarbetskollega när vi var på session i och fick då ett mycket positivt svar. Hon såg vikten av det arbete som sker i . Frågan om hur man ska lösa gränshinder kommer troligtvis upp framöver, inte minst på sessionen . Det är en prioriterad fråga. Men som sagt var, den långsiktiga finansieringen är otroligt viktig för att vi ska kunna fortsätta det goda arbete som sker. All kraft hos dem som jobbar på Grensetjänsten ska inte läggas på att söka pengar. Man ska kunna fortsätta med att jobba med de bilaterala gränshindren och lösa dem så att nordiska medborgare kan röra sig fritt över gränserna precis som vår vision är i det nordiska samarbetet. 66 Statsrådet (): Under de snart som jag har fått ansvara för dessa frågor har de för var dag blivit allt viktigare. Folk pendlar och bosätter sig. Inte minst jag som kommer från ser hur många danskar som bor i . Frågan är viktig. Jag kan beklaga att det har kommit upp så sent i debatten. Det är först som det har blivit mycket fokus på dessa frågor. var inne på ordförandeskapet. Där sätter vi viktigt fokus på gränshinder. Eller varför kan vi inte kalla det för gränsmöjligheter? Det finns vissa problem, men dem ska vi ändra till möjligheter. Vi får se hur långt vi kommer. Allt går inte att lösa. Vi kan inte lagstifta över andra länders lagstiftning. Jag har varit i , kommun och . Jag har varit runt mycket, lyssnat och antecknat. Det finns många fall av liknande problem, men det finns också många olika sätt att lösa dem på. Man löser problemen på olika sätt i de olika gränsregionerna, men man vill, längtar och väntar på att det ska ske något. Jag kan bara beklaga att det inte har gjorts mer än det har . Jag vet att också är engagerad i frågorna, och jag ser fram emot att diskutera det och att vi hjälps åt att föra ut frågorna så att det går lite snabbare än vad det har gjort tidigare. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:595 om räddningsskolan i 67 Försvarsminister (): har frågat mig om jag är beredd att medverka till en nedläggning av räddningsskolor i vårt land, trots att det behövs ökade kunskaper om krishantering såväl nationellt som internationellt, samt om jag är beredd att dra ner så mycket personal trots regeringens uttalade mål om fler i arbete. Som svar på interpellationen får jag anföra följande: Utbildningsverksamheten vid fyra skolor har genomgått stora förändringar . Personalstyrkan har under den tiden minskat från 600 till nuvarande 358 årsarbetskrafter och gjort det nödvändigt att se över också utbildningsorganisationens struktur. Ett sådant arbete har bedrivits såväl inom som i Utredningen om en ny myndighet för säkerhet och beredskap. Utredningens betänkande Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser (SOU 2007:31) har skickats ut på remiss till drygt 130 olika remissinstanser. Svarstiden går ut . Som jag har framhållit i svar på två skriftliga frågor i är jag inte beredd att börja förhålla mig till utredningens olika förslag innan jag har tagit del av remissinstansernas synpunkter. 68 (): Jag har full respekt för att försvarsministern vill vänta in remissinstanserna. Det är fullt förståeligt att man gör så i detta läge. Men det finns ändå mycket att diskutera eftersom vi anser att det finns många brister i utredningen. Utredaren har till exempel aldrig besökt räddningsskolan i utan har gjort sig en uppfattning om den i alla fall. Han har gjort påståenden om att räddningsskolan i inte skulle finnas på kartan och att skulle ha ett för litet övningsfält. Allt detta är helt fel. Räddningsskolan i har det största övningsfältet av dessa fyra skolor. Jag kan också förstå att inte vill ta ställning gentemot någon av skolorna. Jag har full respekt för det. Jag tycker till och med att vi ska behålla alla fyra räddningsskolorna i landet eftersom vi behöver mer kunskap och kompetens framöver om både katastrofberedskap och räddning på olika sätt. Jag kan mycket väl tänka mig att det blir den slutsatsen. Jag hoppas att kommer fram till det när remissomgången är slut. Jag tänker ändå plädera för eftersom man där har den mest kvalificerade hundutbildningen. Det handlar om att man har med sig hundar som hittar människor i jordbävningsdrabbade områden. Skövdeskolan är den som har högst kompetens på kemiområdet. Den har också internationell kompetens och efterfrågas mycket vid både naturkatastrofer och andra katastrofer runt om i världen. Därför är räddningsskolan i oerhört viktig för hela landet. Den har också hela landet som upptagningsområde, och hit kommer brandmän från olika kommuner som ska utbilda sig. Men den har inte bara elever från hela landet utan också från hela världen. Den har gott rykte om sig att ha en bra och kvalificerad utbildning. Dessutom är det den skola som har mest kostnadseffektiv utbildning av de fyra skolorna. Om utredaren skulle komma fram till att man skulle spara pengar genom att lägga ned den skola som är mest kostnadseffektiv ifrågasätter jag den slutledningen. hänvisade till 130 remissinstanser. Det är bra, men det är märkligt att inte har utsetts som remissinstans. Jag undrar om det finns någon baktanke med det. kan i alla fall svara, naturligtvis, men det är märkligt. Med tanke på förslagens karaktär, att flytta myndigheten från till i skarp motsättning till den tanke som man tidigare haft att placera ut myndigheter ute i landet och att dessutom vilja lägga ned två av de fyra skolor som finns, borde vara remissinstans. Jag antar att det är ett rent misstag som regeringen har gjort. Det skulle man kunna rätta till . I annat fall får väl svara ändå. Vi har fyra bra räddningsskolor, och är en av dem. Den bör i allra högsta grad få fortsätta, utvecklas och bygga ut sin verksamhet. Det har den kapacitet för att göra. 69 Försvarsminister (): Det som kännetecknar Räddningsskolan i är att den är lokaliserad till interpellantens valkrets, och jag har skriftligen fått brev från Skaraborgsledamöter från samtliga partier som vill slå ett slag för sin räddningsskola. Jag emotser nu skrivelser från riksdagsledamöter från tre andra valkretsar som kommer att torgföra stöd för sina räddningsskolor. För min del kvarstår dock svaret oförändrat. Jag är inte beredd att gå in i någon diskussion för eller emot enskilda utbildningsanstalter förrän jag har tagit del av de remissvar som är under förfärdigande i de olika remissinstanserna. Om vi kan få 131 remissvar i stället för 130 genom att också yttrar sig är jag bara tacksam för det. Ju bredare beslutsunderlag desto bättre. Sedan är jag beredd att återkomma med mina slutsatser. 70 (): Jag hoppas då att försvarsministern kommer fram till att inte lägga ned någon av de här skolorna. Jag hör en viss nedlåtande attityd mot att man skulle tala för sin egen valkrets. Det är precis därför som vi har demokrati i det här landet. Vi är valda från olika delar av landet för att kunna representera olika delar av landet. Det är en del i demokratin att vi finns ute bland väljarna, att vi finns ute bland de olika verksamheter som finns när det gäller räddningsskolor och på annat sätt när det händer saker ute i landet. Det är jätteviktigt att vi har riksdagsledamöter från hela landet som ser när någonting går galet. I det här fallet håller det på att gå riktigt galet. Om försvarsministern kommer fram till att man ska lägga ned räddningsskolan i gör försvarsministern ett väldigt stort misstag. Det är den mest kostnadseffektiva räddningsskolan. Det är den med de största utvecklingsmöjligheterna. Den samarbetar med försvaret och polisen där och med högskolorna runt omkring. Det är inte bara som samarbetar med räddningsskolan i utan även , i och andra utbildningsinstanser. Polisen, försvaret och högskolorna runt omkring samarbetar med räddningsskolan i , och för del är det oerhört viktigt att en så bra skola med kvalitet och kompetens får fortsätta. Jag vädjar än en gång till försvarsministern att faktiskt titta hur det kommer sig att den här utredaren har börjat föreslå nedläggning av skolor trots att det inte finns i direktiven. Man måste återigen fundera på varför utredaren har kommit fram till detta. Det skulle vara ett stort misstag att lägga ned räddningsskolan i . 71 Försvarsminister (): Låt mig först säga att det absolut inte finns något nedsättande från min sida för att man engagerar sig i sin valkrets frågor. Det är synnerligen hedervärt och fullt respektabelt. Men det blir också lite ensidigt. Det finns tre andra räddningsskolor i landet som jag också måste titta på. Jag kan inte begränsa mig till en av dem. När jag så tydligt har klargjort att jag vill se vad remissinstanserna har att säga om utredningens förslag innan jag börjar förhålla mig till dem tycker jag mot den bakgrunden att det kanske är lite tidigt att börja spekulera i mina eventuella misstag i den fortsatta hanteringen. Jag tror dock att man bör vara klar över att det finns ett underlag som indikerar att det blir svårt att bibehålla fyra räddningsskolor i . Det är inte bara påfund av utredaren, utan också självt har tagit fram två olika alternativ: ett med två skolor och ett med tre skolor. Det är ett uttryck för att det sannolikt behövs en rationalisering men också utveckling av den utbildningsverksamhet som bedrivs inom . 72 (): Det är just det som gör att det är så märkligt att utredaren nu åter har tittat på detta. självt har tittat över vad man ska göra med de fyra skolorna och kommit fram till att alla fyra skolorna ska vara kvar. Det är märkligt att utredaren drar sina egna slutsatser, trots att sådant uppdrag inte finns i direktiven, nämligen att föreslå att skolor ska läggas ned. Det är därför det är så alarmerande. har självt, vilket också hänvisar till, sett över sin verksamhet. I det svar som inledningsvis läste upp beskrev försvarsministern den omvälvande process som räddningsskolorna redan har genomfört. Då räcker det med det. Man ska inte fortsätta att dra ned på antalet lärare som jobbar inom . Det skulle vara förfärligt om vi tappade all den kompetens och allt det kunnande som dessa besitter. Jag vädjar ytterligare en gång till försvarsministern att tänka över detta mycket noga innan han drar sådana slutsatser som han gjorde i det senaste inlägget, att det behöver läggas ned skolor. I den senaste utredning som gjorde kom man fram till att det inte behövs. Det behövs skolor på fyra håll i landet, och de borde få fortsätta, tycker jag. är av högsta kvalitet och kompetens och har mycket bra utvecklingsmöjligheter. 73 Försvarsminister (): För tredje gången: Vi får återkomma och göra en bedömning när vi har sett vad remissinstanserna har för synpunkter på utredarens förslag. Dock bör det sägas att utredaren har haft ett uttryckligt uppdrag att analysera samhällets behov av utbildning inom ramen för skydd mot olyckor och krisberedskap och dess organisering och lokalisering. Utredaren har haft i uppdrag, med de direktiv som den tidigare regeringen har skrivit till honom, att också se över Statens räddningsverks utbildningsplattformar, det vill säga de fyra skolorna, utifrån perspektivet kostnadseffektivitet. Det har utredaren nu gjort. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motion med anledning av prop. 2006/07:116 Vissa frågor rörande totalförsvarsplikt m.m. 2006/07:Fö5 av () betänkande 2006/07:FöU10 En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet 12 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2006/07:1302 Arbetslösa som inte får jobba i av () till statsrådet () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 37 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.