prot · GV0946 · 2007-12-18 00:00:00 — Med detta vill jag ställa en öppen fråga till statsministern om hur han bedömer stämningsläget inför en utvidgning inom . Hur har diskussionerna gått vad gäller att erbjuda medlemskap inte bara för länderna på västra eller utan också för länderna där bortom, och ? 78 Statsminister (): Jag har mycket öppenhjärtigt inför beskrivit att det inte finns en uppfattning om detta . Det finns de som tycker att det räcker . Någon skulle lägga till att det redan är för många. Men sedan finns vi andra som säger: Nej, det borde rimligen vara så att om fler vill vara med och om det faktum att deras väg till att vara med går över att vi säkerställer att vi får välfungerande marknadsekonomier, rättsstater, respekt för mänskliga rättigheter och en säkrare demokratisk utveckling i delar av där det faktiskt inte varit givet, då bygger vi en gemensam trygg framtid i vår del av världen. Det är faktiskt ett sätt att grundlägga att våra barn och barnbarn efter oss ska få leva i det som generationer före oss aldrig fick se. Det är det som är målsättningen med att fortsätta utvidga. De bevakar varje kommatecken i vad vi säger runt om i de europeiska länderna. De tackar för detta engagemang och för hur vi står upp när andra säger att nu räcker det eller nu bör det nog inte få bli fler. Vilket vägval vi gör är en av vår generations viktigaste frågor. Är det någonting som också är viktigt för och för de delar av som nämner? Ja, det hävdar vi, och det kommer vi att fortsätta att hävda. Jag kommer att återkomma till och till och säga att det är en diskussion som vi kommer att ha inför snart sagt varje möte. Vi tycker inte likadant, men det förblir så att de som vill se ett utvidgat trots allt är i majoritet. 79 (): Tack för svaret, statsministern! Det finns de i som brukar mena att just utvidgningen och integrationen står i motsats till varandra och att det faktum att växer och öppnas för fler är ett hinder för vår möjlighet att samarbeta närmare och komma närmare varandra. Jag menar att det är precis tvärtom. Det finns inget sådant. Utvidgningen är tvärtom en viktig motor också för att vi ska förstärka och förbättra det interna samarbetet i . Det här bådeoch-resonemanget för mig då över till en av de kanske viktigaste integrationsfrågorna vi har , nämligen Lissabonprocessen. Hur ska vi i kunna bygga världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi? Jag ställde en fråga till statsministern om detta när vi hade sammanträde i . Jag frågade vad han hade för förhoppningar inför toppmötet om vad som kan komma för att förstärka Lissabonprocessen och uppnå det här målet som tyvärr känns ganska avlägset. Jag skulle vilja veta vad statsministern har för intryck av mötet. Hur går utvecklingen för att stärka konkurrenskraften i genom Lissabonprocessen? 80 Statsminister (): Ett alltmer utvidgat EU och därmed en alltmer förstärkt inre marknad med ökad fri rörlighet över vår kontinent är ett vad de verkningsfulla sätt att just bygga konkurrenskraft som vi använder. Mitt intryck är att , efter att ha avvaktat inför denna Lissabonstrategi , har fått upp takten. Det syns att det i en lång rad europeiska länder nu bedrivs en mycket tydlig politik inriktad på att fler ska få arbete och på att konkurrenskraften ska förstärkas. Det syns också på att på många sätt har kommit tillbaka. Det var ju syftet. Det handlade om att säkerställa att vi får en fri rörlighet och en bättre fungerande inre marknad men också om att de respektive medlemsländerna gör sin hemläxa, sköter sina offentliga finanser, sköter sina åtaganden inom EU-systemet och också för en allmän, konkurrensfrämjande och arbetsutbudsstimulerande politik, såsom . Det är mitt intryck att det görs i större utsträckning runt om i . 81 (): Det är utmärkt att en av slutsatserna från Europeiska rådets möte är att EU ska ta fram en miljöstrategi för som ska landa inför det svenska ordförandeskapet. Jag tycker att det är bra jobbat, , och bra jobbat, statsministern. Det är en fortsättning på det jobb som gjorde under sitt ordförandeskap med att lyfta upp den nordiska dimensionen. Ju större EU blir, desto viktigare är det att vi alla känner att våra intressen tillgodoses på den spelplanen. är ett svårt miljöbelastat innanhav som gränsar till åtta EU-länder och . Det känner vi väl till. De fossila energitransporterna, framför allt av olja, har flerdubblats med väldiga mängder oljetankrar. Det fortsätter att öka, och det kan tyvärr vara en tidsfråga innan en förödande olycka inträffar. Jag hoppas att den här miljöstrategin kan ge utrymme för Försvarsberedningens framlagda förslag om att övervakning och tillsyn av sjötransporter och eventuella gasledningar kan ske i ett nära och utvidgat samarbete mellan . Jag undrar om statsministern har fått några reaktioner på det mycket anmärkningsvärda kravet från den samlade svenska oppositionen att vid prövningen av den planerade gasledningen på internationellt vatten inte ska tillämpa internationell rätt enligt den havsrättskonvention som vi har undertecknat och är bundna av utan i stället tydligen bara säga blankt nej mitt under pågående miljöprövning. Har detta föranlett några reaktioner i statsministerns kontakter på det internationella planet? Jag är bekymrad över hur mellanstatliga relationer och internationella anseende skulle påverkas vid ett sådant åsidosättande av ingångna överenskommelser. Jag utgår ifrån att inte kommer att agera så. Att en eventuell gasledning måste klara stränga miljökrav råder det enighet om. 82 Statsminister (): Det är vår förhoppning att bland annat det som nu nämner ska kunna rymmas inom ramen för denna Östersjöstrategi. Det är tack vare att detta nu kom med i Europeiska rådets slutsatser som vi kan få att vara med och arbeta fram detta gentemot kommissionen för att sedan kunna föra in det fullt ut i EU-systemet . Det handlar om precis den typen av diskussioner. är nära nog ett EU:s innanhav. Åtta av nio Östersjöstater är medlemmar i . Då är det viktigt att också förhålla sig till denna region när det gäller tillväxt, rörlighet, forskningsinsatser men också naturligtvis miljöinsatser. Sedan kan man säkert föra en diskussion om hur den övervakningen exakt ska gå till. Jag har följt den både på plats på och i och kan konstatera att det är, som mycket riktigt påpekar, en snabbt växande transport av fossila bränslen ovan havet. Vi pratar väldigt mycket om det som sker under havet, men detta pågår över havet. Det finns stor oro både för incidenter och för rena krockar, men också för det faktum att allt för många än i denna dag skickar ut olja i trots att det finns möjligheter att ta hand om den på annat sätt. Vad är logiken bakom det? Hur fångar vi det i övervakning och kontroll? Hur stimulerar vi att man gör mer rätt? Det finns mycket kvar att göra. När det gäller gasledningen återkommer jag till att vi vill förhålla oss till den frågan med stor seriositet när förslaget väl kommer. Det har ännu inte kommit. I den svenska debatten låter det som om vi snart är klara att fälla dom och vara färdiga med detta. Vi har inte ens påbörjat arbetet. Jag tycker att vi åtminstone ska begära att först få förslaget på vårt bord. Sedan ska vi förhålla oss till detta med den seriositet som präglar när vi går igenom saker. Utifrån lagstiftning och internationella konventioner och utifrån miljöhänsyn ska vi sedan komma fram till vad vår slutsats blir. 83 (): Tack, statsministern! En av de saker som redovisades, som det har frågats om tidigare och som jag ställde en fråga om i handlar om Kosovos status. Vi vet att den trojka som arbetat med frågan inte kom till en god lösning. Det var framför allt som ställde sig vid sidan om önskemålet från de andra förhandlarna. Min fråga är: Hur kommer EU:s framtida relationer med kortsiktigt att påverkas av det faktum att ställde sig vid sidan om? Hur jobbar vi för att få som helhet med på tåget när det gäller EU:s framtid? Det är viktigt för stabilitet, fred och frihet i den delen av ett oroligt . 84 Statsminister (): Låt mig först säga att den som lyssnar in och följer utvecklingen i Kosovo och hela får en växande respekt för att inte försöka framställa detta som enkelt. Det är förvisso så att denna trojka inte nådde någon slutsats, men det är också viktigt att påpeka att det behövs betydande ansträngningar för att hålla ihop Europeiska unionen så att Europeiska unionen har ett samfällt agerande. Den samlade meningen på plats i var att detta bäst görs genom att också respektera det faktum att vi har ett inkommande presidentval i . Det bör rimligen vara först därefter som man försöker samla sig till någon form av ställningstagande. Vad det än blir kan vi vara tydliga med att Kosovos väg mot självständighet, såsom vi uppfattar en självständig stat, kommer att vara lång. Detta bör ske gradvis, och det bör ske med övervakning och stor närvaro. Det bör också ske med respekt för att det också har en regional påverkan. En regional balans är inte minst viktig när det gäller . Det faktum, för att gå tillbaka till en tidigare fråga, att man har ett tydligt europeiskt perspektiv i sitt tänkande också i kommer att vara ytterst viktigt. Sedan kommer naturligtvis kontakterna gentemot också att vara viktiga. Men det var inte det som först och främst diskuterades , utan nu handlade det väldigt mycket om en samsyn i Europeiska unionen och ett försök att ta detta stegvis och klokt ungefär utifrån de punkter jag nu nämnde. 85 (): Tack för svaret! Europeiska unionen bör ju gå i takt när det gäller olika externa relationer, hur man ska få in nya kandidatländer och hur man ska påverka fred och frihet i närområdet. Jag känner att jag har fått ett bra svar av statsministern. Det är viktigt att komma ihåg att har varit ett oroligt hörn . Det är viktigt att detta sker med takt och finess. Men jag tror också att det är viktigt att vi från svensk sida agerar så att EU inte stannar upp i den här frågan utan att vi får en god framförhållning när det gäller hur vi ska jobba mot resten av när väl de regionala sakerna, som presidentskap i med mera, är avklarade och så att vi känner att vi står på oss och försöker göra vårt bästa i den delen av världen. 86 Statsminister (): Den svenska närvaron är betydande. Vi är på plats i Kosovo. Jag behöver inte påminna denna riksdag om att också i regeringen förekommande statsråd har varit mycket inbegripna i att försöka komma till en lösning i denna fråga. Det som också diskuterades på var att sända en tydlig signal om att möjligen till och med få ökad närvaro, därför att alla ser framför sig en möjlig orolig tid och en orolig process. Återigen vill jag säga att även om det skulle komma till att man börjar utropa självständighet ensidigt är det väldigt viktigt att EU agerar samfällt och att man också inser att vägen till självständighet även om det är slutmålet och de flesta är överens om det kan vara lång och så att säga måste ses i ett sammanhang där man också ser den regionala kopplingen till andra länder. 87 (): I slutsatserna från Europeiska rådets möte finns rubriken sociala frågor samt miljöfrågor. Ambitionen är att de här tre ska vara likvärdiga aspekter av hållbar utveckling. Jag är väldigt stolt över den svenska insatsen när det gäller arbetet med miljöfrågorna, inte minst klimatfrågan inom EU och att EU har tagit en så tydlig ledarroll i den frågan i arbetet mot klimatförändringarna, vilket ju blev särskilt tydligt under mötet på som jag hade förmånen att få följa på plats. som det här sker, den här aktiviteten, den här kraften och framkantspositionen, vet vi ju att två tredjedelar av ekosystemen är överutnyttjade och stressade. Den biologiska mångfalden utarmas, och många havsmiljöer är direkt hotade. Jag vill fråga statsministern om det inte kan vara dags att i EU-kretsen ta upp en diskussion om att vikta om lite i den här treenigheten så att frågorna om de grundläggande förutsättningarna för liv på jorden får en lite starkare position än de två övriga. Finns det en öppning för en sådan diskussion i EU-kretsen? Vad är statsministerns bedömning? 88 Statsminister (): Som väl känt är kom jag på plats i , efter det svenska valet. Jag kan vittna inifrån om den enorma närvaro av klimat- och miljörelaterade resonemang och aspekter som finns inne i . Det är nu mycket levande att det hänger ihop, att det handlar om, precis som vi ofta påpekar här i , en förmåga att förena ekonomisk tillväxt, inte minst för att säkra välfärd och bra levnadsförhållanden, med miljöriktig och klimatriktig politik. som man växer i sin ekonomi ska man minska sin negativa miljöpåverkan. Vi har satt ett exempel på att det går och att det också kopplar till hållbarhetsresonemang av olika slag, som en del av den hållbarhetsstrategi som EU ska se över och som vi räknar med att göra under vårt ordförandeskap. Jag tror att jag har täckning för att hävda att det på ett mycket levande sätt är närvarande att det är flera aspekter som måste tas om hand inom dagens EU-system. 89 (): Tack för det svaret! Jag har stor respekt för statsministerns engagemang och den utveckling som sker i i de här frågorna. är det just det som framkom i slutet av statsministerns svar, att det är flera aspekter som ska hanteras , som jag lite grann skulle vilja att man tänker nytt inför. Ett levande exempel är de årliga fiskeförhandlingarna där de ekologiska aspekterna på hållbar utveckling får stå tillbaka. Även om vår jordbruksminister lyckas få det åt rätt håll får det stå tillbaka i förhållande till ekonomiska och sociala aspekter till exempel. Jag skulle också kunna nämna vissa kemikalier som på grund av marknadens tryck och krav godkänns när man kanske skulle ha tagit mer ekologiska hänsyn. Är det inte dags att den ekologiska aspekten av hållbar utveckling är den som kommer först i det här triumviratet? 90 Statsminister (): Det är väl för att säga det uppenbara så att vi har överutnyttjat våra resurser, och vi har gjort det på ett sätt som inte har varit bra för miljö, för hav, för människor och för djur under de gångna hundra åren. har vi haft en växande insikt om att det är på det viset, och vi har förstått att använda vårt kunnande, våra styrmedel, såväl när det gäller ekonomi som teknik, till att nu försöka ta igen en del av det som har gått förlorat. På sina håll kan man konstatera att det inte är med någon större hastighet, till och med kanske i fel riktning. Vi kan också vara ärliga och säga att vi fortsatt ser en ökad användning av fossila bränslen även i . Men det är också sant att säga att styrmedlen fungerar allt bättre, att mycket av det nya växlas in och att det här tänkandet får allt större utrymme. Sedan finns det en och annan som alltid vill fuska. Jag har själv pratat med dem som övervakar bland annat torskbeståndet i . Om det bara var så att alla respekterade de regler som finns skulle vi komma en bra bit på väg. Men det finns alltid någon som vill fuska, som tror att om jag får lite mer till mig så kanske det är bra för mig även om det är dåligt för andra. Vi måste helt enkelt också ha bättre kontroll när människan träder över gränserna. 91 (): Statsministern verkar allvarsam . Det är inga glädjeskutt. Jag kan förstå det. Det är inte så roligt alla gånger. Vi fick Vaxholmsdomen . efter att äntligen börjat acceptera den svenska modellen kommer beslut. EU får mer och mer att bestämma över. Knappt hade ni skrivit under Lissabonfördraget, som kommer att innebära mindre makt till de enskilda länderna, förrän ni susade vidare till för att underteckna en ny överenskommelse om en ny grupp, nu kallad reflexionsgruppen. Det är en reflexionsgrupp som statsministern säger ska få ett avgränsat och begränsat mandat. Låt mig läsa från ordförandeskapets utkast till slutsatser: Det ska vara en modernisering av den ekonomiska framgången och socialt ansvar, förstärkning av EU:s konkurrenskraft, rättsstatsprincipen, hållbar utveckling, global solidaritet, migration, energi, klimat, global säkerhet, internationell brottslighet och terrorism. Det är inga små frågor. Det är inga oväsentliga frågor, men de är ganska stora. Detta ska man börja reflektera framöver. står det i slutsatsen därefter, nr 10, att den här reflexionsgruppen inte får ta upp unionens kommande budgetram. Här kommer märkligheten. Vill man förändra politiken brukar det vara fråga om ekonomiska aspekter. Vi har tidigare haft en debatt om EU-budgetens klimatpåverkan. Ska man ta klimatfrågan på allvar måste man också kunna diskutera budgetens inriktning. Är det inte en motsättning i den här reflexionsgruppen? Har inte reflexionsgruppen fått alldeles för mycket att säga till om? 92 Statsminister (): Jag är inte alldeles säker på att skulle bli så väldigt mycket mer imponerad om jag stod och glatt studsade i talarstolen för att försöka ge sken av glädje eller vad det kan tänkas vara. Jag tror att man ska försöka förhålla sig till detta ganska seriöst. Det är svår materia. Men det är trots allt så att inriktningen på många av de beslut som fattades möter väldigt många av de svenska ståndpunkter som vi har stått upp för . På det sättet var detta ett av de enklare toppmötena, där vi kunde notera betydande svenska framgångar. Det får jag erkänna att jag känner glädje inför. Jag ska försöka uttrycka det på olika sätt. När det gäller det eventuella problem som beskriver bevisar det precis det jag sade, det vill säga att det här är en avgränsad reflexionsgrupp som ska ge ett kvalificerat underlag för att göra vissa bedömningar av politiska utvecklingsfrågor. Flera av dem nämns. Men de ska inte ägna sig åt att budgetsätta i maktbalanshänseende eller att institutionsmässigt gå igenom vad det får för påverkan. Det var precis det vi ville säga nej till av just det skälet att vi tycker att vi har andra forum, större öppenhet och andra sätt att bestämma inriktningen på Europeiska unionen än att det avgränsas till i det här fallet en krets på nio personer. Förhoppningsvis blir det ett kvalificerat diskussionsunderlag men inte ett sätt att försöka bestämma åt oss vad utveckling ska bli. 93 (): Det är sant att EU inte är stillastående. Det förändras , och därför återkommer vi till frågan: När ska folket få säga sitt om detta, om de tycker att det är en bra utveckling eller inte? Det finns sådant i EU som är bra, till exempel att EU nu är världsledande i klimatfrågorna. Det är bra, men det finns också sådant i EU som är dåligt. måste folk få säga om de tycker att den utvecklingen är bra eller inte. Det är ingen hemlighet att vi från sida ville ha en folkomröstning om Lissabonfördraget. Hur ska vi nu bemöta reflexionsgruppens arbete? Vilken makt och vilka befogenheter kommer denna reflexionsgrupp att ha? Det skulle vara bra med en svensk ledamot som var involverad i det arbetet, men det är, som sagt, inget absolut krav. Jag kan hålla med om att det bör vara en så liten grupp som möjligt. Det finns en hel del ganska intressanta slutsatser. hinner jag naturligtvis inte ta upp dem alla, men ett exempel är att man ska ha avskräckande påföljder i samband med bekämpningen av olaga invandring. Jag tycker att det är ett för starkt språkbruk för att komma från ordförandeskapet. Jag vill att statsministern arbetar med denna fråga så att man inte agerar på det sättet. 94 Statsminister (): När ska folket få säga sitt? Vi hade folkomröstning 1994, och det är möjligt att jag missar men efter det har vi haft val antingen till eller 1995, 1998, 1999, 2002, 2004 och 2006. Vi ska ha val och . frågar vi svenska folket om stöd för de inriktningar som presenteras av olika politiska partier. Svenska folket har därefter att besluta. Jag förstår inte det ständiga försöket att misstänkliggöra att svenska folket inte via sina representanter får sin mening uttryckt. Jag tycker att den representativa demokratin är ett mycket klokt sätt att bära förtroendet. Det råkar också vara det sätt som världens demokratier valt. Det är därför inte så märkligt att man kommit att landa på just den slutsatsen. Sedan vill jag hävda att vi hållit tillbaka resonemang som bara skulle bygga på att ha olaglig invandring som ingång. Det kommer också fram i papperet om man ser till helheten. Där talas det mycket om den positiva grunden för legal invandring, och det är trots allt det som dominerar papperet. Det har vi medverkat till. 95 (): När jag hör mina borgerliga riksdagskolleger ställa frågor på temat kan statsministern bekräfta att oppositionen är ansvarslös eller kan statsministern berätta om ytterligare stordåd som regeringen kommer att utföra för i EU vill jag ställa en helt annan fråga. Den handlar om Kosovo. Statsministern nämnde i sin inledning att Kosovo diskuterades under toppmötet. Vad jag kan se i medierna presenterade den svenske utrikesministern på toppmötet en europeisk strategi för Kosovo. Såvitt jag vet har den europeiska strategin för Kosovo, som presenterades av den i , inte förankrats i , vilket är brukligt. Det är ett regelbrott. Det är möjligt att det handlar om ett misstag eftersom ju inte så ofta är hemma i . Han är ofta ute och reser och har kanske inte tillfälle att besöka och berätta om de planer han har för Kosovo. Icke desto mindre är det ett regelbrott att inte förankra Kosovostrategin i den svenska . Min fråga till är därför: Kände till den EU-strategi som presenterade? Om kände till den, varför presenterade då inte regeringen, antingen statsministern eller utrikesministern, strategin för så att den kunde förankras på hemmaplan innan den presenterades i ? Eller har utrikesministern en egen agenda, som regeringen inte riktigt är tillfreds med, eftersom han agerar på egen hand på dessa toppmöten? Alla vet att utrikesministern har stora ambitioner att kandidera till olika poster i EU. Detta kanske därför passade in i hans schema i det sammanhanget. Min grundfråga är alltså: Varför valde regeringen att mörka den strategi kring Kosovo som regeringen via utrikesministern uppenbarligen presenterade i och som inte fått ta del av? 96 Statsminister (): Den som kan mycket bidrar också med mycket. Det är min erfarenhet. Djupa kunskaper gör inte ont. Det må irritera en och annan, men utrikesminister har djupa kunskaper. Det kanske är en följd av att han reser och söker upp situationer runt om i världen, bland annat vad gäller förhållandena på . Frågan diskuterades, men det fattades inget beslut. Vi har inte fattat några beslut om Kosovo som skulle krävt den typen av förankring och därmed behövt tas upp i . Däremot var detta den stora diskussionsfrågan vid , som hölls före Europeiska rådets möte i samma vecka. Då presenterades de tankegångar som förde fram, men det var närmast i form av idéer och synpunkter utifrån hans stora kunnande. När detta eventuellt leder till någon sorts slutsatser och beslut, och har anledning att beskriva en svensk position förmodligen på andra sidan det serbiska presidentvalet är det rimligt att frågan förankras i på det sätt som beskrivit, antingen inför ett Gaercmöte eller inför ett möte med . 97 (): Det är riktigt att det är bra med djupa kunskaper. Det bör även gälla kunskapen att ska involveras i en så central idé, såsom den framställs, som en europeisk strategi för hur Kosovofrågan ska hanteras. Det är inte några lösa tankar och idéer utan en plan som presenteras. Då är det oförlåtligt att statsministern bekräftar att utrikesministern inte ens bemödat sig om att inför toppmötet presentera denna plan, denna strategi, för . I stället kastas den fram direkt på bordet. Jag tycker att det är ett regelrätt brott mot de arbetsregler som finns i riksdag och i . Man kan inte säga att man satt och spånade kring frågan om Kosovo och den svenska utrikesministerns idéer. De har ju presenterats som en strategi från den och den svenska utrikesministerns sida. Jag kan inte dölja min misstanke att inte ens statsministern var särskilt väl informerad om utrikesministerns agerande och att han därför i efterhand måste försvaras på detta sätt. 98 Statsminister (): Det förändrar inte det svar jag givit. Jag tycker att vi ska vara noggranna med att beskriva och söka stöd i för beslut som ska fattas.