prot · GU09126 · 2007-06-14 00:00:00 — Vi har utvecklat mycket teknik inom dessa områden. När man nu gör ett nytt avtal, där man ställer större krav, vilket man måste göra Kyotoprotokollet var ju bara en liten susning av vad som behöver göras i frågan krävs det kraftiga åtgärder och så vidare. Då kommer naturligtvis vi att ha en fördel som redan har gjort den läxa vi fick 1997 och sedermera när överenskommelsen trädde i kraft. Jag menar att man kan leda i bevis att det har varit positivt att vi har gått före och gjort vad vi ska göra, trots att många andra inte har gjort det. Flera av våra grannländer har inte kunnat leva upp till Kyotoprotokollet och den bördefördelning som gjordes inom EU. Det kommer naturligtvis de att få lida för , hoppas i alla fall jag. 223 () replik: Vi har gjort väldigt mycket, och det är bra. Men vi har gått lite för fort fram gentemot resten av världen, och det har drabbat svensk industri. Miljön vinner ingenting på om vår industri flyttar ut till eller någon annanstans och använder koleldad el eller liknande. Vi har drivit upp våra energipriser oerhört högt med alla skattepålagor, elcertifikat och så vidare. Det är inte det vi vill uppnå. Det viktiga är att alla är med, inte bara . Det har vi sagt . Ni socialdemokrater brukar väl säga att ensam inte är stark. Så är det också i miljöpolitiken. Ensam är inte stark. Alla måste ta samma ansvar för miljöpolitiken. Där har vi givetvis en viktig roll att spela. Statsminister har sagt att han kommer att bedriva ett hårt arbete för att få med sig EU och resten av världen i en god miljö- och klimatpolitik. Vi vet allihop att han diskuterade detta med president och i . Vi är definitivt på rätt väg, tycker jag. 224 (): Många har funderat på om de ska rösta ja eller nej till EU. Jag är väl också en av dem som varit tveksamma en gång i EU-debattens begynnelse. Men jag blir mer och mer övertygad som går och för varje gång vi möter saker som har med EU att göra. Vi kan se de globala viktiga frågorna och få stöd och avgörande på EU-nivå. Här har vi en global fråga och ett stort miljöproblem som ska tas om hand. Det är ett problem som egentligen är mycket större än EU och vad EU rår på. Men genom Europasamverkan kan man också ha kraft nog att påverka andra kontinenter genom både forskning och utveckling och genom att påvisa exempel och effekter. Som betydande handelspart kan vi också trycka på omgivningen. Miljömedvetenheten runt om i och världen i övrigt har aldrig någonsin varit så stor som just nu eller nått in i fler politiska företrädares och partiers partiprogram och ideologier. Det är verkligen . Ett smalare men vassare EU var parollen som gick till val på inför EU-valet. Här är ett riktigt bra exempel på en sådan gränsöverskridande fråga. har vi fått en grönbok med en uttalad politisk vilja och en ambition att skapa gemensamma styrmedel för att tackla miljöproblemen. Handeln med utsläppsrätter är en modell som har prövats för att bromsa upp utsläppen av växthusgaser från industrin. Det är ett styrinstrument som är bra, men givetvis kan bli bättre. Balansen mellan utbud och förbrukning måste ske så att vi får en verkligt styrande miljöeffekt här. Här ska vi ha en hög ambitionsnivå, även om det innebär att vi går före andra länder och därmed också har ett försprång. Jag instämmer i skatteutskottets utlåtande. Det är bra att kommissionen tar upp frågan och att man också utformar ett system för utsläppshandel som omfattar flyget och övriga transporter. Flyget har flera miljöstörande komponenter i sina utsläpp utöver koldioxiden. Man bör därför troligen utforma ett eget specifikt utsläppsrättssystem med egna kvoter för flygtransporterna. Att EU nu tar initiativ till en samordning av skatter och subventioner leder till en mer konkurrensneutral produktion av varor och tjänster. Det ska inte vara billigare för ett annat EU-land att överta marknadsandelar inom exempelvis transportnäringen genom att köra med smutsigare eller billigare drivmedel i tankarna. Det finns fler exempel där det är viktigt att vi har lika regler. Miljökraven ska vara desamma oavsett av vem eller var uppdraget utförs. Förhoppningsvis kan goda exempel med koldioxidskatten vara ett bra referensobjekt för en nationsövergripande skatteutformning. Utan detta styrmedel hade vi inte lyckats minska utsläppen i förhållande till utsläpp utan med all sannolikhet haft en ökning av utsläppen. Att vi i av tradition har haft en förhållandevis hög beskattning av diesel och bensin har också haft en styrande effekt på både bilar och bränsleförbrukning. Jämför man med till exempel som har låg beskattning på drivmedel ser vi resultatet i stora bensinslukande fordon och en obefintlig dieselmarknad på personbilssidan. Det kommer att bli många vändor i och troligen en del anpassningar i den svenska skattelagstiftningen innan vi har utformat och beslutat om effektiva styrmedel. Jag ser fram emot och välkomnar de kommande beredningarna i frågan. Avslutningsvis måste jag också påminna om morötterna. Det är viktigt att det även finns morötter i form av skattebefrielse för förnybara bränslen. Vi har bevis för att ekonomiska styrmedel i form av handel med utsläppsrätter, skatter och skattebefrielse fungerar för att uppnå resultat på miljöområdet. Jag vill heller inte utesluta trängselskatter, även om jag inte vill göra den diskussionen längre. Den har varit lång nog. Men visst är det också ett styrmedel. Jag är glad över att vi är så många som är överens i den här frågan. Jag instämmer därför, fru talman, i skatteutskottets utlåtande angående grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområden och yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 225 (): Jag ber att från sida få yrka bifall till skatteutskottets utlåtande i betänkande SkU21 om om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområden. I grönboken anförs att medlemsstaterna kan avskräcka från miljöfarliga beteenden med hjälp av beskattning men att vi också kan använda finanspolitiska incitament för att främja forskning och utveckling. Det är väldigt positivt att vi har tydliga skrivningar om forskningens betydelse. Vi skriver här bland annat att enligt utskottets uppfattning har medlemsstaterna härtill ett ansvar för att via sina skattesystem stimulera företagen att utveckla miljövänlig teknik och forskning. Det är viktigt att det sägs. I det sammanhanget är det värt att erinra om att skatter på miljöfarliga produkter och beteenden i sig ger företagen incitament att utveckla ny teknik. Med detta sagt är det också viktigt att peka på var skattepolitiken vad gäller de direkta skatterna hör hemma. De hör hemma på nationell nivå, som bland annat arbetsinkomstbeskattningen. Det är en nationell angelägenhet för varje medlemsstat. Den aktuella formen av skatteväxlingar måste man hantera på nationell nivå. Vi pekar från utskottets sida på att vi ser positivt på att medlemsstaterna utbyter information om och erfarenhet av skatteväxling. Vi anser att , som har en förhållandevis lång erfarenhet på området, bör uppmuntra kommissionens förslag om informationsutbyte. Allt inom det europeiska samarbetet behöver inte nödvändigtvis bygga på att vi tvingar varandra att agera på ett gemensamt sätt genom en EU-gemensam lagstiftning. Vi kan genom bästa praxis, ett informationsutbyte och goda argument som når in i människors inre och hjärtan gemensamt komma fram till de här slutsatserna utan att vi tvingar varandra att lagstifta på ett visst sätt. Utskottet har på den här punkten och på många andra punkter ett väldigt klokt resonemang. Det pekar på möjligheterna att samordna skatterna men på frivillig bas och genom ett nära informationsutbyte. Där tycker jag att vi ska tacka tidigare socialdemokratiska regeringar. Jag hoppas också att den nuvarande oppositionen kan se positiva bidrag från vår sida i alliansen så att vi gemensamt kan lämna ett svenskt bidrag till europeisk miljöpolitik och hur vi hanterar miljöfrågorna i ett skattepolitiskt sammanhang. Det är positivt att vi ser detta i internationellt sammanhang. Jag tycker ändå att vi kan se den europeiska unionen i ett internationellt sammanhang. är också medlem i unionen. På det viset är det också svensk inrikespolitik. Vi kan på det sättet agera så gemensamt som det någonsin går. Vi har haft ett konstruktivt arbete i utskottet kring detta. Många bidrag har lämnats in, vi har tagit del av många olika röster och synpunkter har skrivits in. Det är viktigt att Europeiska kommissionen får en entydig signal så långt det någonsin går. Det tycker jag att vi har uppnått här från den svenska och kammaren. Regeringen ska sedan lämna sitt bidrag och vi lämna vårt. Det handlar om en grönbok från kommissionen. En grönbok är ett officiellt dokument som lanserar de första idéerna på gemenskapsnivå för eventuella åtgärder. Att släppa en grönbok till medlemsländerna är ett sätt att starta en process genom att inleda denna diskussion. Man kan också se det som en trevare från den europeiska unionens sida. Kommissionens ambition är att starta en debatt om ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Detta vill man basera på subsidiaritetsprincipen och förvaltarskapstanken. Det är lätt att bli pompös i en talarstol. Jag hör till dem som också kan bli pompös i en talarstol. Jag får väl ta den risken , eftersom subsidiaritetsprincipen är svår att uttala men också ligger nära rent ideologiskt. Denna princip handlar om att man ska stödja de olika nivåerna så att de så långt det är möjligt kan fatta egna beslut själva. Subsidier betyder att stödja. Men det innebär inte att man ska ta över. säger subsidiaritetsprincipen att man ska fatta beslut på rätt nivå. Om vi skulle ha olika miljöpolitik och lägga miljöpolitiken på nivå skulle det inte vara optimalt inom . Därför gäller det att söka efter vad som är den rätta nivån. Det är vad subsidiaritetsprincipen handlar om. Den nivå som kan sköta politiken ändamålsenligt ska också få sköta den. Tanken är inte att de överordnade gemenskaperna ska ta över utan som jag sagt tidigare stödja. De överordnade nivåerna ska också respektera de enskilda människornas rättigheter och de lägre politiska nivåernas och gemenskapernas eget kompetensområde. Man ska komplettera varandra och inte i första hand ta över. Om en överordnad nivå och gemenskap och med överordnad menar vi att regionen finns över kommunen, staten finns över regionen och den europeiska unionen finns över staten vill överta en funktion från en underordnad ligger bevisbördan på den överordnade nivån. Den måste kunna bevisa att det är mer ändamålsenligt att man hanterar frågan på den nivån. Vad gäller miljöpolitiken har EU en god sak i att här kunna säga: Vi kan och måste hantera fler frågor på högre nivå än bara nationalstatens nivå. Vi måste förvalta miljön och naturresurserna gemensamt och ansvarsfullt. Det handlar om goda livsbetingelser och om kommande generationer. Jag vill nämna några nyckelord som gäller för oss alla, inte minst inom företagens värld. Det handlar om att kunna agera osjälviskt på miljöområdet. Det gäller att agera långsiktigt, ansvarsfullt och solidariskt. Dessa begrepp måste vara en ledstjärna i det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Allt detta kan vi sammanfatta i att det måste finnas en god moral i det vi gör på miljöområdet. Att roffa åt sig på kommande generationers bekostnad är inte god moral. Det är inte att agera osjälviskt, långsiktigt, ansvarsfullt eller solidariskt. Vi menar att förvaltarskapsprincipen måste vara förankrad och få en tydlig tillämpning inom den europeiska unionen. Det innebär att en långsiktigt hållbar utveckling måste vara målet för samtliga . Jag tackar samtliga ledamöter i skatteutskottet och samtliga sju partier. Därmed tackar jag även mitt eget parti, , och uppenbarligen även mig själv för att vi har agerat på ett sådant sätt att vi har kommit fram till ett gemensamt yttrande gentemot Europeiska unionen i detta första steg som grönboken innebär. 226 (): Jag inleder med att svara på hennes anförande. Hon fick det att låta som om vi inte var överens om det som står i materialet. Vi är faktiskt överens. har ett särskilt yttrande där vi förstärker vissa områden. Vi pekar på var man kan gå vidare. Det var också lite grann syftet med hela grönboken att vi ska kunna föra en sådan diskussion och en sådan debatt. Vi vill bidra till och stimulera den debatten. Det intressanta i materialet är vad vi är överens om. Vad står det egentligen i grönboken? Vi har sagt tidigare och jag säger det igen för protokollets skull att vi tycker att innehållet i grönboken är väldigt bra. Det finns också mycket som kan utvecklas. Men vad är vi överens om i alla partier? Jo, att alla kan vinna på en miljöskattereform med skatteväxling. Det är intressant. Vi tycker att det är bra om vi får det forum för marknadsbaserade styrmedel som kommissionen nu vill tillsätta. Det är viktigt att samordna alla ekonomiska styrmedel; det kanske är en självklarhet. Vi tycker att det är bra att man utvecklar energiskattedirektivet. Vi tycker att den svenska koldioxidskatten är det effektivaste sättet att minska utsläpp. Alla partier i tycker nu att den svenska koldioxidskatten är det bästa sättet att minska utsläppen. Det är viktigt att vi verkligen stryker under att vi är eniga här. När det gäller utsläppsrätterna tycker vi att det är viktigt att ställa krav. De ska vara mer miljöstyrande, och de ska gärna auktioneras ut och inte delas ut gratis. Det var intressant att lyssna på anförande. Hon menade helt plötsligt att är missgynnat. Kommissionen vill strama åt den bubbla som har blivit tilldelad. Men då stämmer det helt plötsligt inte med det som stod i grönboken! Jag har inte möjlighet att begära replik på anförande, men just det uttalandet var ganska avslöjande. Vi är överens om att vi vill satsa på forskning. Vi är överens om att stimulera företagen att utveckla miljövänlig teknik och vi är överens om problematiken med deponin för att ta några exempel. har i ett särskilt yttrande skrivit lite mer om transportsektorn och hur man ska kunna utveckla ett handelssystem för den sektorn. Vi tar upp problematiken med flygtrafiken. Vi pratar också om att vi ska kunna utveckla ett system för kilometerskatt även för sjöfarten på samma sätt som man har utvecklat den för vägtrafik. Vi tycker att man kan höja sanktionerna mot illegala oljeutsläpp till havs. Dessutom har vi i andra sammanhang tagit upp frågan om ett viktigt klimatmål. Vi tycker att det är viktigt att ska kunna sträva mot att avsätta av bnp till klimatåtgärder. Detta bygger vi på Sternrapporten, som någon tidigare talare hänvisade till. Vi menar att detta är någonting som vi verkligen ska ta på allvar. Det kan vara bra om vi kan föra en sådan diskussion och kanske också kan enas om ett sådant mål. Vi menar att man kanske kunde klimatrelatera biståndsfrågorna. Vi menar också att vi gemensamt måste sätta mycket större press på länder, till exempel och , som inte har skrivit under Kyotoprotokollet och inte vill delta i det internationella samarbetet. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att detta är ett diskussionsunderlag. Det kanske är därför vi är så överens. Det är ju en sak att skriva ett diskussionsunderlag och en helt annan sak att gå till handling. Det finns en fråga man måste ställa till alliansens företrädare. Jag vet inte om ni kommer att begära replik för att försöka svara. Det gör ni förmodligen inte, men det vore roligt om ni gjorde det. Var finns de konkreta förslagen? Jag har personligen stått i den här kammaren och fått mycket politiskt stryk för den skatteväxling som vi har genomfört tillsammans med Socialdemokraterna och . En del av detta är den koldioxidskatt som ni nu själva tycker är så bra och som ni tycker har haft så stor inverkan när det gäller att styra mot ett miljövänligare samhälle. Hur går det med skatten på drivmedel? Det finns något parti här som gick till val på att sänka bensinskatten. Hur går det med den frågan? Jag kommer från . Där ser det ut på följande sätt just nu i kommunpolitiken: Alliansens företrädare vill sänka skatten i . Jag kommer inte ihåg med hur många ören det var 10 eller 25. Och vad är det för satsningar man drar in på? Jo, det är pengar till miljösatsningar. Det är bland annat en ganska omfattande biogassatsning som man inte vill lämna pengar till, utan man väljer i stället att föreslå en skattesänkning. Tack och lov är ni i minoritet i , men ni är ju i majoritet här i kammaren. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 227 (): Även om ställde en hel del intressanta frågor är jag faktiskt glad att ingen begärde replik, för jag har ett tåg som jag gärna vill hinna med. Därför kommer jag inte heller att säga riktigt allt som jag hade tänkt mig. Jag tror inte att någon har missat att jag har tagit de tillfällen jag har fått att kritisera alliansen för icke-politiken på miljöområdet. Man avbryter den gröna skatteväxlingen och hoppas att det ska lösa sig med lite småduttar. Men jag tycker inte att vi ska klaga på dålig politik när alliansen faktiskt gör någonting bra. Och det gör man i det här fallet; det ska man ha all cred för. Jag är glad över att kunna läsa ett utlåtande med en så positiv grundinställning till ekonomiska styrmedel och där alliansen har varit så lyhörd för de synpunkter som jag har fört fram från . Jag kan därför oreserverat yrka bifall till utskottets förslag i utlåtandet. Det har redan redogjorts en hel del för de godsaker som finns i utlåtandet. Men lite kort kan vi säga så här: är ingen stor fan av att EU ska besluta allting. Vi tycker att makt ska ligga så nära de människor som berörs som möjligt. Men miljöfrågan är ett paradexempel på en sann gränsöverskridande fråga som berör fler människor än dem som sitter här i . Därför kan det vara fullt befogat med någon form av gemensamma minimiskatter på till exempel koldioxidnivån. De skulle helst gälla globalt, men vi kan ju börja på EU-nivå om det går fortare. Därför är det kul att här kunna se hur man föreslår att energiskattedirektivet ska ändras så att man får en minimiskatt på energi som styr mot minskad energianvändning och en minimiskatt på själva utsläppsdelen i bränslet om det nu är koldioxid, svavel eller vad det månde vara. Då styr man den energianvändning man har mot den minst miljöskadliga. Handeln med utsläppsrätter har potential att vara ett bra styrmedel. Men det förutsätter att den verkligen fungerar och att man inte ger ut fler utsläppsrätter än vad som släpps ut. Helst ska man ge mindre, om man vill ha en minskning. Och det vill vi ju. Det är inte heller rimligt att man som delar ut dem gratis. Då gynnar man de industrier som inte har brytt sig ett dugg om att minska sina utsläpp. Då är det bättre att auktionera ut dem. Det är bra att man i utlåtandet tar upp att om man utvidgar handeln med utsläppsrätter till transportsektorn så bör den få en egen bubbla. Det får inte bli så att transporterna bara köper upp industrins alla utsläppsrätter och fortsätter att öka precis som förut. Sedan flyttar industrierna utomlands och släpper ut där. Då har man inte vunnit så mycket. En annan bra grej som jag tror att vi alla kan vara överens om är att miljöskadliga subventioner inom EU bör avvecklas så fort som möjligt. Jag tror att vi alla kan vara överens om att det finns en hel del att hitta inom jordbrukspolitiken. Jag tror i och för sig att vi kan hitta en hel del om vi tittar på våra subventioner i också, men det är en annan fråga. Jag vill tro att det här faktiskt är en seriös omsvängning från alliansens sida och att det inte bara är snack. Visst är det mycket lättare att säga vackra saker i ett utlåtande än att verkligen stå där och möta bensinskatteupproret, men jag vill tro att den senaste tidens diskussion om framför allt klimatförändringarna har fått alliansen att seriöst överväga att göra någonting åt detta. Varför då inte använda marknadsbaserade styrmedel som visat sig vara så effektiva och som ligger mycket väl i linje med ett marknadsliberalt eller flera marknadsliberala partier? I den debatt vi hade såg vi att alliansen faktiskt kunde ändra sig när det gällde trängselskatterna. Jag hoppas att det också gäller andra ekonomiska styrmedel som man har varit så kraftfullt emot. Kanske kan vi redan i höstens budgetproposition få se nya pigga förslag på kraftfulla ekonomiska styrmedel. Det hoppas jag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2006/07:SoU14 Utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. (prop. 2006/07:108). 228 (): Ett enigt socialutskott har ställt sig bakom propositionen 2006/07:108, Utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. En ny lag föreslås med bestämmelser om att en utredningsmyndighet ska genomföra en utredning när ett brott har begåtts mot ett barn och barnet har avlidit med anledning av brottet eller det annars finns särskilda skäl att utreda ett barns dödsfall. I båda fallen gäller enligt förslaget att det ska finns särskild anledning att anta att dödsfallet har samband med förhållanden som har inneburit att barnet varit i behov av skydd. En utredning får även genomföras när ett barn har avlidit utomlands om barnet var svensk medborgare eller hade hemvist i . Syftet med utredningsverksamheten ska vara att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa. I propositionen lämnas även förslag till ändringar i sekretesslagen och i lagen om behandling av personuppgifter inom . Av utskottets betänkande framgår att utöver tillstyrkandet till propositionen anser utskottet att det är angeläget att den nya lagen utvärderas samt att regeringen i lämpligt sammanhang återkommer till med en redogörelse för utvärderingen. Av propositionen framgår också att det förs en diskussion om fler fall bör omfattas av utredningsskyldighet, och det gäller då även barn som skadas svårt av misshandel. Regeringen har dock stannat vid att begränsa till barn som avlidit. Det finns ett särskilt yttrande i betänkandet, och det är från som diskuterar en breddning av målgruppen men avvaktar utvärderingen innan de tar ställning till om fler fall bör omfattas. Det är en linje som det torde råda full enighet om i utskottet. Jag yrkar bifall till förslaget i socialutskottets betänkande nr 14. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU12 Bidragsbrottslag (prop. 2006/07:80). Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 2, 4 och 5. Vi socialdemokrater är emot fusk med alla typer av bidrag, stöd och ersättningar. Offentliga bidrag, ersättningar och förmåner ska gå till personer som har rätt till dem. Brott i våra trygghetssystem, liksom skattefusk, ska självklart motverkas och beivras, och sker inte det riskeras legitimiteten för en generell och solidarisk välfärdspolitik. Just därför initierade redan den socialdemokratiska regeringen ett arbete för att öka kontrollen och samordningen i våra trygghetssystem. Men att införa en ny särskild bidragsbrottslag är inte rätt väg att gå. Det finns fler skäl som talar mot än för. Det blev också tydligt på den utfrågning, som på begäran av oss socialdemokrater, , arrangerades av socialförsäkringsutskottet med anledning av förslaget. Under utfrågningen framkom många skäl som talar mot förslaget och dessutom att motiven till att införa en särskild bidragsbrottslag inte är glasklara. Det är helt enkelt oklart hur lagen är tänkt att fungera, men riskerna den medför är tydliga. Under utfrågningen tydliggjordes att det finns fungerande straffbestämmelser som också tillämpas för bidragsbrott. Ändå väljer regeringen att ändra straffbestämmelserna. Varför införa en särskild bidragsbrottslag när det redan finns straffrättsliga regler som fungerar? Att den nuvarande bedrägeribestämmelsen i allt väsentligt fungerar väl instämmer dessutom remissinstanser som , och i.