prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Nej, i det fallet är det certifikatsystemet som är styrande för hur mycket ny elenergi på förnybart sätt vi har i systemet. Det är lite äpplen och päron som jämförs. När det gäller investeringar i är det lätt att vara emot. måste man fundera över vad de investeringarna gör. Ersätter de gammal, ännu smutsigare kolkraft eller vad är effekten av det? Jag skulle också gärna ha velat ställa frågan om Per ställer upp på Socialdemokraternas syn på hur man ska använda , att det ska erbjuda lägsta energipriser. 200 () replik: Jag lovar att hålla mig till ämnet. Vart har folkrörelsepartiet tagit vägen? är ganska ung men trots detta blir det magstarkt när en centerpartist står och säger: Återbäring passar inte. har väl, tillsammans med oss, varit ett parti som alltid har iklätt sig rollen som ett folkrörelseparti som tror på samarbete och idén att involvera människor. Vår idé är att involvera människor i denna omställning så att ansvaret inte alltid blir någon annans. och har vi hört att det är andra länder, det är andra aktörer, det är inte vi, vi tar inte ansvar, låt marknaden göra det och så vidare. Vi påstår att var och en, du och jag och alla andra måste ta ansvar om vi ska klara denna omställning. Till det säger företrädare frankt: Återbäring passar inte. Att företrädare står och önskar enighet var det andra som var magstarkt. Det var som bröt den blocköverskridande överenskommelsen som fanns och som bäddade för en långsiktig energipolitik. Slutligen konstaterar jag att , liksom de andra, totalt har frångått rollen att ta ansvar, att styra via , att se till att vi använder . Man ifrågasätter varför vi inte vill ha en europeisk marknad. Att koppla upp oss mot en illa fungerande europeisk marknad skulle vara en riktig dödsstöt för svensk industri. Är det så att man vill se en utarmad basindustri till förmån för hundekiperingar? Är det näringspolitik? 201 () replik: Återbäring kan passa sig men inte i det sammanhang som står refererat i Socialdemokraternas partimotion. Där står att man från kraftföretagens mycket höga producentmarginaler ska ge en återbäring för att finansiera oljekonvertering och så vidare. Vilken är nästa sektor som ska ge en återbäring på sina vinster? Är det läkemedelsindustrin eller bilindustrin? Tittar vi på det konverteringsstöd för oljekonvertering som Socialdemokraterna har i sin motion har man satt av 100 miljoner som man drar stora växlar på. Ser vi på hur ansökningarna såg ut förra perioden var det ansökningar för nästan 250 miljoner. De 100 miljonerna kommer att räcka ungefär fram till . Kommer i förstamajtalet vara så ärlig att hon talar om att pengarna tyvärr är slut? Eller ska de likt galten Särimner användas igen och igen? När det gäller det unikt lägsta av 46 stater ska erbjuda basindustrin lägsta energipriser. Vilka signaler tycker att det sänder till svensk industri när det gäller energieffektivisering? 202 () replik: vet att det program för energieffektivisering inom industrin som vi startade har haft otroligt stor effekt. Industrin har reducerat sitt energibehov. Det finns det tydliga siffror på. Det är därför vi säger att vi nu vill gå vidare med energieffektivisering och har mer pengar än vad regeringen har. Vi vill gå vidare på bostadssektorn och på trafiksektorn. På detta svarar regeringen med ett jaså. Vi har aldrig någonsin skämts för att vi tar från dem som har och ger till dem som behöver. Det är precis det som är tanken med incitamenten för att människor ska delta i omställningen. Vi förstår att nu helt har bytt sida och gör det omvända. Man tar från dem som lite har och ger till dem som mycket har. På första maj tänker jag vara ärlig och tala om att vi har en regering som inte är särskilt intresserad av att få med människor i jobbet för omställning. Man är mer intresserad av skattesänkningar för rika än av en hållbar utveckling på miljö- och energiområdet. 203 () replik: När det gäller skattebiten vill jag återigen referera till den höjning vi har gjort i klimatskattepaketet för att skona klimatet. Det är en kraftfullt styrande effekt. Jag fick inget svar på hur länge de 100 miljonerna skulle räcka. Jag tror inte att är omedveten om hur länge dessa 100 miljoner skulle räcka. Dessutom måste man fråga sig vad effektiviteten i dem är. Hur mycket av de 100 miljonerna eller av de tidigare pengarna lägger man på sådana åtgärder som ändå hade blivit genomförda? Att byta från oljepanna till exempelvis pelletspanna är väl en av de absolut lönsammaste privatekonomiska man kan göra. För vår del vill vi vara mycket noga med att inte lägga pengar på sådana åtgärder som ändå blir gjorda, utan vi vill försöka få ut så mycket som möjligt av varje satsad skattekrona. 204 (): inledde sitt anförande med att konstatera att han tyckte att energipolitik är svårt. Jag instämmer helt i det. Den är svårare än därför att det kommer fram ny information och nya förutsättningar, och nya problem dyker upp som ska lösas inom detta politikområde. I den här debatten beskyller man varandra ömsom för att inte ha bytt åsikt och ömsom för att man faktiskt har bytt åsikt. Jag tror att använde uttrycket energipolitiska kullerbyttor. Men har man en situation som är formativ, för att använda ett fint uttryck, är det faktiskt så att man nödvändigtvis inte ska sitta kvar i de gamla positionerna. Jag ska ge några exempel på detta, som jag tycker är tankeväckande. Energipriserna är mycket högre och annorlunda än och jämfört med vad de har varit sedan . är oljepriset per fat. var det två per fat. är matpriserna så höga att Europeiska unionen kan avskaffa sina tullar till skydd för de europeiska bönderna. Så har det inte varit . Det är ju den sanna beskrivningen av det. finns det ett mål om energiförsörjningstrygghet i Europeiska unionen, där man försöker komma bort från ett ensidigt beroende av och som energileverantörer. Det är en mycket komplicerad och svår fråga. Jag ska börja med att ta upp en sak som gäller bördefördelningen. Jag upprepar det jag sade i utskottet: Försörjningstrygghetsmålet är detta med förnybar energi. För klimatfrågans lösning är inte energimixen det centrala, utan det centrala är att man får ned koldioxidutsläppen. Några av er som har varit uppe i debatten säger: Jajamänsan, de mål som EU har lagt fast ska bli ! Jag tror att det var som sade att det krävs vilja och mod här. Låt mig ge ett motexempel. Det finns ett annat krav från Europeiska unionen som inte är lika bindande men som är ett förslag, nämligen att alla bilar som tillverkas och säljs efter 2015, tror jag, eller kanske 2012, ska ha utsläpp om max koldioxid per kilometer. Ska vi säga Jajamänsan! till detta också? Det innebär ju att den svenska personbilsindustrin får lägga ned. och har inte personbilar som uppfyller dessa krav. Ska vi inte ta till vara våra nationella intressen och skydda vår fordonsindustri? Jag tror inte att någon skulle säga att vi struntar i fordonsindustrin här och föredrar målen. Vi inser alla att vi också måste syssla med uppgiften att ta till vara svenska nationella intressen. Jag har några frågor till reservanterna. Andra alliansföreträdare har ju varit uppe och talat för majoritetstexten. Socialdemokraterna skriver i sin reservation: Svensk industri bör även 2020 avsevärt kunna effektivisera och minska sin oljeanvändning för processändamål. Då är min fråga: Är detta en slamkrypare, eller är det fossilgas som avses? Är det fossilgas ni vill introducera? Socialdemokraterna säger också att kärnkraften successivt ska fasas ut ur energisystemet. Vad menas med detta? Är det en fråga om utfasandet av kärnenergi allteftersom de tio reaktorerna faller för åldersstrecket, eller ska de fasas ut ? Sådana här uttalanden har fått en helt annan skärpa. ska vi ju nu på och fortsättningsvis minska våra koldioxidutsläpp till 2050 . Det ska vara max kvar till 2050. Långt kommer alla de svenska reaktorerna att ha fallit för åldersstrecket. Hur ska vi klara detta, ni som vill fasa ut kärnkraften? Fundera på det! Det finns ingen enkel lösning. Då kommer man tillbaka till frågan: Vilket är det överordnade målet? Är det att avveckla kärnkraften eller att avveckla klimathotet? Man kan naturligtvis komma med gottköpslösningar och säga att man vill energieffektivisera bort det hela. Visst, men vad blir det då för energipriser som kommer att råda? Blir det två, tre eller fyra gånger dagens energipriser, och vem ska betala dem? Ska industrin eller hushållen betala dem? vill ha en utfasad kärnkraft till 2025 och inga uppgraderingar. Då är min fråga till honom hur detta går ihop med målet om minskade koldioxidutsläpp. Vem är det som ska bära prisökningarna? Är det basindustrin, eller är det hushållen? Sådana prisökningar kommer naturligtvis att leda till att delar av basindustrin drivs ut ur . För och , som vill att ska lämna Europeiska unionen, uppstår då ett energiförsörjningsproblem. Om lämnar Europeiska unionen kommer den möjlighet som finns för länderna inom unionen att prioritera varandras energiförsörjning att komma i spel. och har en politik som innebär att energipriserna kommer att gå upp kraftigt och koldioxidutsläppen ska minskas, och skär ni av den livlina när det gäller energiförsörjning som EU-medlemskapet innebär. 205 PER () replik: tycker om att sitta och avvakta debattens slut. I sista anförandet går han in och försöker recensera oppositionen och kritisera de reservationer som har gjorts. Så har han gjort . Det är alltid trevligt att kunna komma in och tillrättalägga vissa missförstånd som verkar ha uppstått. börjar med att ställa EU:s krav om bilars koldioxidutsläpp mot om vi ska vidta några speciella åtgärder för bilproducenter. Jag tycker att det är väldigt välkommet att EU ställer sådana här krav. EU:s krav handlar om genomsnittet för de bilar som säljs 2012. Det är inte så att varje biltillverkare ska kunna uppfylla målen. Det är ett missförstånd. Det är också viktigt att säga att det är en stor skillnad mellan effektiviseringar i bilparken och att producera förnybar energi, speciellt i . Skillnaden består i att det finns fruktansvärt bra möjligheter att producera förnybar energi i . Den elproduktion vi har är ju baserad på vattenkraft och kärnkraft. Sedan har vi en värmeproduktion som är nästan helt baserad på förnybara bränslen, framför allt biomassa. Däremot har vi en extremt liten vindkraftsproduktion om man jämför med liknande länder. Man kan se på , eller . Det finns många andra exempel. Det finns väldigt mycket att göra som dessutom är kostnadseffektivt. Effektivisering är ett annat område som du var inne på. har ju en nationalekonoms syn på detta, det vill säga att om det fanns saker som var lönsamma så skulle de redan ha blivit gjorda, för så funkar marknaden. Problemet är bara att det inte är så. Det finns massor med åtgärder som är lönsamma redan med dagens energipriser. Det finns tröskeleffekter som gör att folk inte är beredda att vidta dem . Det handlar om till exempel information och om riktade stöd för att avveckla elvärmen och gå över till biobaserade värmesystem i stället. Självklart finns det möjlighet att göra saker. 206 () replik: Per missade helt poängen i mitt exempel med de 120 grammen, nämligen: Ska Per och jag jag kommer i varje fall att göra det, och jag tror att de flesta andra i den här kammaren kommer att göra likadant försöka tillvarata svenska nationella intressen om exempelvis Europeiska unionen skulle lägga fram förslag som skulle hota den svenska fordonsindustrin? Per , svara på frågan! Ska man ta till vara svenska nationella intressen om man är riksdagsledamot, eller ska man inte göra det? har åtta gånger mer vindkraft än , säger . Ja, men så har man också en befolkning som är tio gånger så stor. Andelen är inte så imponerande. har mycket vindkraft, men för att den ska fungera har man en backup. Var finns backuppen? Jo, i . Så snabbt som möjligt ska kärnkraften avvecklas enligt din reservation, Per . Vad innebär så snabbt som möjligt? 207 PER () replik: kom med ett fel i sak. har inte alls åtta gånger mer vindkraft än . Man har drygt 30 gånger mer. I relation till befolkningen har de en mycket större andel vindkraft än . Det är detta som är problemet: har inte satsat på denna kraftkälla tillräckligt mycket. får det att låta som att det är en fördel att vara ett tättbefolkat land när man ska bygga vindkraftverk. Jag anser att det är precis tvärtom. Det finns väldigt stora möjligheter just för att är glesbefolkat. Det finns en outtömd potential som vi borde utnyttja. Det är väl ingen hemlighet att tycker att vi ska avveckla kärnkraften? Det har vi tyckt väldigt länge, och det tycker vi fortfarande. Vi anser att har unika möjligheter att bygga ut den förnybara energin. är mest skogbevuxna land. Det finns väldigt mycket mer som vi kan göra när det gäller bioenergi. Vindkraften och de möjligheter som finns där har jag redan varit inne på. Effektivisering är ett jättestort område, inte minst i som har haft låga elpriser men där priserna nu ligger mer i nivå med priserna i övriga . Här finns det också väldigt mycket som vi kan göra. Att det skulle vara omöjligt att uppnå två olika energipolitiska mål är en väldigt pessimistisk syn som ger uttryck för. Det kanske är sorgligt. Men jag tror att det är signifikativt för den här regeringen som inte verkar tro på sina möjligheter att vidta åtgärder. Man talar väldigt vackert om att ska vara en föregångare, men när det sedan kommer ned till praktisk politik vill man inte göra någonting. Man frånsäger sig de möjligheter att påverka som man har. Man säger nej till alla redskap som skulle kunna leda till att faktiskt blir en föregångare på energiområdet. Det är väldigt tråkigt att se. 208 () replik: I Klimatberedningen, där jag, och flera andra sitter, kommer det en lång rad förslag. Per behöver inte vara orolig för att det ska vara en brist på det. Anledningen till att jag frågar om detta med i fråga om när kärnkraften ska avvecklas är att hade en radiodebatt med , meteorologiprofessorn, där man fick ett intryck av att i dagens klimatpolitiska situation kanske inte tyckte att detta var ett överordnat mål. 209 () replik: Jag vill säga följande till . Det är ni och alliansregeringen som måste ta ansvar. Det är ni som måste ha idéerna och förslagen och inte enbart ställa frågor eller tänka högt. Ni måste presentera en plan som sträcker sig längre än till 2010. Vi vill inte ha ett stort naturgasberoende i . Vi vill avveckla kärnkraften i takt med att alternativen växer fram och vi kan se att svensk industri inte äventyras. Det är därför som vi lägger nästan 2 miljarder mer än regeringen på forskning och utveckling, på innovation och teknik och på investeringar, alltså för att få fram dessa alternativ. Precis samma argument gäller för fordonsindustrin. I samma stund som regeringen väljer att vackla i frågan om kärnkraften jag förstår att är särskilt glad för det stannar den process av som handlar om utveckling av alternativen. För det bär regeringen ett väldigt stort ansvar. Det går inte att skylla på marknaden. Det går inte att skylla på andra länder. Det går inte ens att skylla på socialdemokrater. I detta fall måste regeringen ta ett ansvar. På vilket sätt ser regeringen till att alternativen kommer fram? På vilket sätt visar regeringen en tydlig politik? 210 () replik: Först och främst har ni rimligtvis skrivit dessa reservationer för att de ska debatteras och diskuteras. Om ni inte tycker att er politik ska diskuteras kan ni lämna in en blank reservation. Då undgår ni debatt. Dessutom har mina två alliansföreträdare här redan presenterat regeringens politik. Jag tyckte att det kunde vara av intresse även för er att ni får er politik belyst. Men jag förstår att det kanske var fel tänkt från min sida. I själva verket vill ni stoppa den under madrassen. Jag vet inte riktigt vad menar med att regeringen vacklar om kärnkraften. Regeringen har en uppgörelse fram till och med valet om att inte bygga något nytt kärnkraftverk och inte avveckla något. Sedan får man, det håller jag med om, försöka definiera en politik i fortsättningen också. Då finns det vissa partier i regeringen som är väldigt angelägna om att även Socialdemokraterna ska vara med vid en sådan uppgörelse. Det är möjligt att det finns även socialdemokrater som skulle vilja det, till exempel de som jobbar i pappersindustrin. De kanske inte skulle tycka att det var helt fel. De kanske föredrar det framför att en uppgörelse görs åt det andra hållet. Det som emellertid är kärnfrågan för och för många andra är följande: Om man nu har som politik att successivt fasa ut kärnkraften ur energisystemet, är det då viktigare än att bekämpa klimathotet och få ned koldioxidutsläppen? Det är det som är utmaningen . 211 () replik: Det är precis den utmaningen som vi måste anta med större kraft och med större förmåga än vad vi ser från regeringen. Nog är det märkligt att vi nu är så intressanta för en överenskommelse när vi var totalt ointressanta när vi hade en blocköverskridande överenskommelse som vi kunde bygga vidare på? Tänk om det blir så att under sitt ordförandeskap 2009 ska ha stort inflytande över förhandlingarna om världens åtaganden när det gäller klimatet. Tänk om vi då inte kan visa att vi har fortsatt på samma väg. Tänk om regeringen då inte kan beskriva att man under de senaste två tre åren har tagit vissa steg och mått utan att man fortfarande far land och rike runt och talar om gammal socialdemokratisk politik. Den har varit jättebra, men det räcker inte. måste vi ha fler förslag, nya förslag, mer förslag för att klara utmaningen och för att slippa kärnkraften. Det är det som den här debatten har handlat om, och det är det som är regeringens stora ansvar. 212 () replik: För att slippa kärnkraften, säger . Man kan naturligtvis ha den hållningen att vi drar ned på energianvändningen i lika mycket. Då flyttar väl ett antal företag och industrier utomlands. Men om vi ändå tänker oss att vi ska ha ungefär samma energiförbrukning i landet med stigande välstånd och stigande inkomster ökar energianvändningen med ungefär 1 ½ procent då uppstår en fråga: Hur ska skillnaden, luckan, mellan det som efterfrågas och det som produceras i form av energi i landet när kärnkraften avvecklas fyllas? Såvitt jag förstår är och Socialdemokraternas svar på detta import. Men varifrån ska man importera, och vilken typ av energi ska man importera? 213 () replik: ställde en del frågor till mig. Energipriserna kommer att öka. Ja, tyvärr tror jag det. Jag tror tyvärr också att det är nödvändigt eftersom priset är ett styrmedel. Det brukar också vara ett effektivt styrmedel. Jag anser också att kärnkraften ska fasas ut. Men vi säger också att den ska fasas ut vartefter som vi kan ersätta den med förnybar energi. 2024 är inte hugget i sten. Vi är medlemmar i på samma sätt som vi är medlemmar i andra internationella organisationer. Så länge vi är med ska vi givetvis vara med och påverka i en riktning som är positiv inte bara för utan för övriga . Detta har vi diskuterat tidigare, och jag blir lika förvånad varje gång att jag ska behöva upprepa detta i dessa debatter. Den mest värdefulla kilowattimmen är alltid en sparad kilowattimme. När byggsektorn själv säger att den står för av energiförbrukningen i , vad ska vi då satsa på egentligen? Institute säger att det snabbaste och billigaste sättet att reducera koldioxidutsläppen är genom energieffektivisering. Det är hela sju gånger mer kostnadseffektivt än att satsa på kärnkraften. Man ska tillvarata svenska intressen, säger och syftar på bilindustrin. Har du samma synsätt när det gäller svenska energiteknikföretag, och är du i så fall beredd att satsa och se till att de ges möjlighet att utvecklas här i och att de har tillgång på riskkapital så att de inte försvinner utomlands? Det borde vara logiskt. 214 () replik: Jag kommer naturligtvis att fortsätta att fråga om Europeiska unionen och om att ni både vill vara med och inte vara med till dess att ni byter åsikt. Er politik håller ju inte ihop. Det där måste ständigt belysas. Energieffektivisering låter tjusigt när man bara säger så. Det verkar helt kostnadsfritt och fritt från uppoffringar. Men för att få det ska man ha med koldioxidskatten, och man ska ha hand om utsläppsrätter. Som här sade måste man använda styrmedel högre priser. Men då uppkommer frågan om vem som ska betala. Hur ska bördorna fördelas? Det där är intressant och viktigt. Jag tycker att alltför många undviker att diskutera det. Om man har en generell prisökning när det gäller elektricitet och vi har en basindustri där man ständigt, verkligen med rätta, är mycket bekymrad över att energipriserna är höga, hur ska då detta av? Ska vi ge större subventioner, större rabatter, till basindustrin? Kommer det då inte i konflikt med konkurrensneutraliteten gentemot andra länder? Hur kommer detta att uppfattas? Är det över huvud taget en möjlighet, eller är det så att säga en gottköpslösning? Sedan har vi riskkapitalförsörjningen. Man kan tycka att det är bra eller dåligt ni tycker att det är dåligt att förmögenhetsskatten avskaffats. Men det är sannolikt den mest effektiva metoden för att få en ökad tillgång till riskkapital i . Det är mitt svar. 215 () replik: Det återstår att se. Historien får utvisa om har rätt i det avseendet. har haft möjlighet att här ställa frågor till mig och till övriga i oppositionen. Men ännu har jag inte hört någonting från talesperson när det gäller energipolitiken. Vilken är er syn på det hela? Vad ska hända? Vad ska ske? Självklart kommer elpriserna att höjas. EU har nämligen sagt, och säger fortfarande, att energipriserna i är för låga i förhållande till nivån ute i . Får vi en kraftöverföring mellan och övriga då åker vi upp till samma nivå som övriga EU-länder. I övrigt är det så att framför allt kraftigt subventionerar industrin inom många områden. Det finns nog anledning att se det. Men är energieffektivisering det absolut effektivaste sättet att snabbast komma till konkreta åtgärder när det gäller koldioxidutsläppen. Man måste börja prioriteringen i rätt ända. Sedan är det en lång vandring inom en rad olika områden. Vindkraften har enligt energimyndigheterna möjligheter ända upp till . Men det tar sin tid att få en sådan utveckling. 216 () replik: När det gäller statligt stöd till riskkapital kan jag säga att jag under jobbade i . Det fanns ingenting som var så populärt i banken som när staten gick in och tog över ansvaret för kapitalförsörjningen till små och medelstora företag. Där ligger ju de stora förlustriskerna, så banken blev jätteglad. Man får vara lite försiktig. Därför tror jag att det även från jämlikhetssynpunkt är mycket bättre att det är riskkapitalister, inte skattebetalare, som sätter in pengar i den här typen av projekt. Sedan har vi frågan om prisnivån. Den är intressant, inte minst därför att Socialdemokraterna vill hindra att överföringsmöjligheterna ökar. Jag tror inte att prisskillnaderna är så stora när skatter, subventioner och överföringskostnader mellan och kontinenten räknas bort. Framför allt kommer det inte att vara några skillnader; det beror lite på hur fort de här kablarna byggs ut. Den mekanismen finns alltså där och ingår så att säga i EU-medlemskapets förutsättningar på grund av elmarknadsdirektivet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkande 2007/08:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik betänkande 2007/08:SoU7 Nikotinläkemedel i handeln betänkande 2007/08:SkU16 Kontroll av postförsändelser Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2007/08:UFöU3 Svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen betänkande 2007/08:FöU4 Beredskapen för kärnkraftsolyckor betänkanden /08:KU2 Registreringen av riksdagsledamöters åtaganden m.m. 2007/08:KU12 Rättelse av ändring i radio- och TV-lagen 14 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2007/08:285 Bruk av () till näringsminister ()