prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Och regeringen slog på stora trumman i samband med Almedalsveckan när det gällde att man gjorde en stor satsning. Vi vet att man tog pengar från anslaget för biologisk mångfald och att man staplade upp ett antal kunskapsbaserade åtgärder som behövdes. Jag tycker nog att vi har tillräckligt mycket på fötterna för att nu inse att vi redan har flera förslag att diskutera. Regeringens neddragningar när det gäller biologisk mångfald är allvarliga. Det är ett obegripligt förslag. När priserna på fastigheter och mark stiger och alla insatta pekar på att vi inte kommer att nå målen när det gäller levande skogar vill regeringen dra bort pengar och göra det svårare än det är att nå målen. Detta har flera framfört kritik mot. Varför är det viktigt med levande skogar när vi behöver både biobränsle och råvaror från skogen i dessa klimatdagar? Jo, det handlar just om att klimatet förändras, vare sig vi kommer överens med hela jordens befolkning om att minska klimatgaserna eller inte. Enligt den enhetliga vetenskapen är det så. Det som kanske ska lösa våra problem och det som kanske behövs för att vi ska ha en chans att reparera är hela ekosystem som har en förmåga att återhämta sig, som har en biologisk mångfald bevarad. Jag vet att vi har massor av fantastiska skogsägare i vårt land som har förstått detta och redan gör rätt. Men det händer tyvärr väldigt mycket annat som går i fel riktning. Resiliens pratar man om. Det är ekosystemens möjlighet att återhämta sig. förslag skiljer sig även här från regeringspartiernas förslag. Vi vill ha en förstärkning på . Det är en stor skillnad här, och förmodligen räcker inte heller detta. När det gäller förorenad mark, som är ett större problem än man kanske vill tro, kan vi förvänta oss att det framgent kommer att bli ett hot mot vattentäkter och vattendrag. Vi får nämligen en ökad nederbörd, vilket vi absolut kan förvänta oss enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen. Det förväntas leda till att föroreningar kan börja läcka från markområden som är fyllda med en massa gamla skulder i form av kemikalier och tungmetaller. Ett annat problem som miljöministern och jag hade en debatt om är de läckande vraken, som gärna kallas för tickande miljöbomber och som ligger på havens botten. Där har de legat sedan krigen. Så länge last med olja och kemikalier och krigsmateriel håller sig inom fartygen är allt lugnt. Men det har visat sig att allt fler av fartygen nu har börjat läcka och rosta. Det finns en stor oro för att en större miljökatastrof kan inträffa. De här fartygen har förstås legat och rostat även under förra mandatperioden och under alla mandatperioder sedan de sänktes. Men är frågan akut. Problemet när det gäller vem som ytterst tar ansvar kan inte vänta. Med vetskap om det här och att det antagligen är fullkomligt möjligt att använda pengar från det som kallas förorenad mark har lagt in ytterligare 100 miljoner här. I Klimat- och sårbarhetsutredningen har det redovisats en hel del svarta framtidsscenarier men även en del positiva. Det som krävs är dock att vi inte duckar utan att vi också anpassar samhället till de problem som kommer att möta oss. Det är större risk för skred i vissa områden, kanske speciellt där jag själv kommer ifrån, den vackra . lägger in en ny post med 130 miljoner till klimatanpassning. Vi tror att det är viktigt att inse hur sårbara vi är och att vi blir ännu mer sårbara om vi inte möter problemen med förnuft och resurser och beredskap. Klimatomställningen utgör en av de största utmaningarna som samhället står inför. Effekten av ett förändrat klimat är redan synlig. De sista förnekarna har tystnat. Vi har en dryg handfull år på oss att bryta kurvan, att stoppa katastrofen. Vi var många som hörde talet av . Beskedet om att tiden är knapp var tydligt och att vi politiker måste agera. Om vi inte gör vad vi ska fick vi som slutkläm veta att politiker är förnybara. De går att byta ut. Frågan är om vi ändå förstår att det kanske handlar om ett fåtal år. Det är klart att vi gör. Eller gör vi det egentligen? Gör regeringen det? Jag tror inte att det är enkelt att ta över rodret efter ett val och dessutom vara fyra partier som tillsammans ska visa enhet utåt. De ska leva upp till alla vallöften vare sig de var kloka och bra eller inte. Flera förslag här är viktiga i vår budget. Det är till exempel att Klimp, som nämnde, får fortsätta efter 2008. Det är viktigt att vi inte drar ned på . Det är viktigt att vi inte drar ned på biologisk mångfald. Många andra förslag i budgeten är viktiga. En ytterligare fråga som dyker upp i det här betänkandet är GMO-frågan, genetiskt modifierade organismer, något som lanseras i hela världen vare sig människor efterfrågar det eller ej. Det är en teknik som kan ifrågasättas då det handlar om att släppa ut de genmodifierade grödorna i miljön med egenskaper som gör dem okänsliga för bekämpningsmedel eller gör dem till organismer som kan producera gift på egen hand och inte behöver bekämpningsmedel till hjälp. Det finns exempel på att en del av de här grödorna korsar sig med våra vanliga kulturväxter eller våra vilda växter. Det är precis det som inte ska få hända. Det är ett experimenterande som sker med allas vår miljö och allas våra ekosystem. Det är en teknik för att hjälpa till att komma till rätta med en massa problem som finns men som kanske kommer att skada en del av det som finns. Man missar frågan om vi kanske är inne på fel spår. Vi behöver system och modern teknik ihop med klokskap om de sårbara system som våra ekosystem kan vara. Där måste försiktighetsprincipen få råda. Man tillåter en teknik som man tror sig ha kontroll över utan att ha klart för sig vad det behövs för regelverk eller hänsyn runt omkring. Det har vi alla kunnat läsa i . Men som vanligt: Vi har ju läget under kontroll. Vem kan väl tvivla på det? Den kritik som gett ifrån sig har i alla fall skakat om en del. Men det kvarstår mycket, enligt mitt sätt att se på saken. Det saknas en diskussion om information i samhället, en dialog om vad nyttan kan vara i förhållande till risken. Regelsystemet måste kompletteras av de enskilda medlemsstaterna. förslag till de samexistensregler som finns är bedrövliga. De bygger inte på försiktighetsprincipen, enligt vad jag anser. Regeringen drar ned på pengar för skydd av biologisk mångfald i skog och mark, trots att det blir dyrare med inköp och avtal med markägare om att markpriserna går upp. klämmer man in nya uppgifter för att klara kraven i EU:s vattendirektiv i samma anslag. 43 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Betänkandet rör många olika områden och många olika motionsyrkanden. För att på ett enkelt sätt kunna visa det för alla som följer det här på tv, mina kolleger som följer det från rummet, eller farmor som tittar hemifrån, , har jag gjort en liten enkel tio-i-topp-lista. Vi börjar med nr 10, omfattningen. Det här är ett stort betänkande med hela miljöbudgeten . Det är en budgetram på . Det är otroligt mycket pengar. Men vi politiker ska ju inte mätas i hur mycket pengar vi lägger på olika saker. Vi måste mätas utifrån vad vi gör med pengarna. Vi ansvarar för att se till att varje skattepeng används klokt, och det är ett stort ansvar. Nr 9 är att vi fortsätter att se till att förorenaren betalar. Det handlar om att skapa ett omvandlingstryck, att få människor att förändra sitt beteende. Vi vill att det som smutsar ned ska vara synligt i ekonomin. Därför höjer vi kväveoxidavgiften. Avgifter är ett kraftfullt styrmedel, men det är inte det enda. Nr 8 är havspolitiken. Vi ser att det krävs en sammanhållen havspolitik. Vi lägger på det. Havspolitiken skapades som ett eget utgiftsområde i förra budgeten. Vi fortsätter med det synsättet. Haven kräver samordning. Det går utanför vår politiska organisation. Vi behöver kommunicera mellan de olika politikområdena jordbruk, fiske och miljö. Det handlar också om biologisk mångfald. Det handlar om relationer med EU-länder och . Vi har ganska stora möjligheter att förändra politiken nu när blir ett pilotområde inom EU. Jag vet att vi arbetar vidare för att hitta nya former för förvaltningen. Det är en fråga som vi följer i utskottet. Nr 7 är forskning. Vi satsar på forskning inom miljöområdet. 44 miljoner utöver det går till förvaltning. Men det är mycket mer forskning än den bit som vi finansierar som påverkar miljön. Det är flera som har tagit upp det besök vi hade av Nobelpristagarna som kom förbi här och talade i . Teknikutvecklingen är en nyckel. Rajendra K. Pachauri som är ordförande för , , var väldigt tydlig. Han var här och pratade tillsammans med . Då berättade att stora bidrag till att rädda världens klimat handlar om teknikutveckling och teknikutbyte. kopplar vi också på biståndspolitiken. Efter forskningen kommer nr 6, fler miljöbra lösningar. Vi lägger på stöd till klimatinvesteringar. När vi hör debatten här verkar det som om pengar bara försvinner, men så är det naturligtvis inte. De ligger kvar, men vi utvecklar också stödet för en omställning. Det är något som man bara kan göra en gång. Utvecklingen av stödet möter kritiken att det gamla Klimpprogrammet var ett förtäckt statsstöd som hade dålig effektivitet. I stället satsar vi pengar på programmet Hållbara städer, och vi lägger på internationella klimatinvesteringar. Det tror jag är det första steget. Miljö- och klimatpolitiken blir mer och mer internationell. Nr 5 är att vi sanerar och återställer mark så att den kan användas. läggs på inventeringar, undersökningar och åtgärder. Här handlar det mycket om att ta ansvar. När det saknas en verksamhetsutövare som enligt lagens mening har ansvar går vi in och styr upp. Då tar vi ansvar. Nr 4 är att vi har en kraftigt höjd ambition i klimatpolitiken. Den här klimatmiljarden är bara början. Det är intressant att höra Socialdemokraternas beskrivning av vår politik. Den är naturligtvis inte sann. Men det är deras syn. Så får det vara. Vi är här för att testa våra argument mot varandra. Otroligt spännande är att vi sänker våra utsläpp av växthusgaser, och äntligen har vi en politik för tillväxt. Regeringens politik ger oss möjlighet att lägga mer pengar på miljöåtgärder. De pengar som finns i betänkandet och som man säger att man vill lägga är påhittspengar. De finns inte. Vi har en finansierad politik med ordning och reda i ekonomin. Nr 3 är att vi lägger 1,9 miljarder på anslaget biologisk mångfald. Det är inte hälften, men det är två femtedelar av budgeten. Den absolut största delen av det går till det statliga inköpet av skog. Vi har hört mycket diskussion om det. Det är en diskussion som pågår. Det är otroligt mycket pengar, men den viktiga frågan här är att det inte är staten allena som kan garantera den biologiska mångfalden. har fått i uppdrag att se över de metoder som används. Vi tittar på många olika modeller. Själv är jag ganska imponerad av den som jobbar mycket med kommunikation med markägare. Det handlar alltså inte bara om en uppifrån-och-ned-politik där politiker vet bäst. Det handlar om kommunikation och att få fler att arbeta. Pengar måste också finnas till skötselavtal. I miljökvalitetsmålet Levande skogar ser man mycket till antalet hektar. För oss borgerliga är kvaliteten på det som avsätts viktigt. Som ni vet ska vi se över miljökvalitetsmålen . Kvalitetsaspekten måste in tydligare. är vi på toppen av topp 10, herr talman. Nr 2 är miljöbilspremien. Vi lägger på den premien. Den har blivit en otrolig framgång. Nybilsförsäljningen har förändrats. Fler och fler bilar kommer ut på marknaden. Produktionen har förändrats. Fler och fler miljöbättre bilar byggs, och kunderna står i kö för dem. Men premien är faktiskt en stor symbol. Den är symbolen för övergången från piskpolitiken till morotspolitiken. Vi vill hellre belöna dem som gör rätt. Så kommer jag till nr 1 i betänkandet. Vi i alliansen har lämnat en total budget för att få fler i arbete, ordning och reda i de offentliga finanserna, ett bra näringsklimat och insatser mot klimatförändringarna. Det är så klart helheten som är det viktigaste. Det är effekten av en borgerlig miljöpolitik. Miljöfrågorna är vår tids viktigaste utmaning, men vi har verktygen, styrmedlen, belöningarna, de marknadsmässiga lösningarna, det internationella samarbetet, handel med utsläppsrätter, miljöbiståndet, forskningen och tekniken på vår sida. Vi har alla möjligheter. Det absolut viktigaste är att miljöengagemang är något slags ursäkt för att driva vänsterpolitik. Budgeten visar vår offensiva miljöpolitik, men det kommer naturligtvis mycket mer. Dessutom kommer bland annat en havsproposition, en skogsproposition, en infrastrukturproposition och en forskningsproposition. Vi rustar oss för de utmaningar vi står inför. Jag blev intervjuad av en otroligt cool tjej som heter och går i Grennaskolan . Hon frågade så begåvat: Varför är just er miljöpolitik bäst? Svaret är enkelt: För att den fungerar. 44 () replik: Jag vill börja med att citera . Det verkar som om klimatinvesteringsbidragen bara försvinner poff! Men det gör de inte. Men det är precis vad de gör, . Vi ska rösta om reservation 1. Det här är med Klimp, klimatinvesteringsbidrag. Det är den enskilda åtgärd som har fungerat bäst för att minska utsläppen av klimatgaser. Det är en fjärdedel av hela den svenska minskningen som din partiordförande åker land och rike runt och tar åt sig äran av. De bidragen ska nu läggas ned. Om du inte vill lägga ned dem kan du rösta på den socialdemokratiska reservationen nr 1, där vi föreslår att de ska bibehållas. Jag kan passa på att yrka bifall till reservation 1 och reservation 4. Vidare säger att ni äntligen får en politik för tillväxt. Men det fina med den miljöpolitik som vi har haft är att den har minskat utsläppen av koldioxid med fram med den röda pennan som vi har haft tillväxt. Det är det unika. Det är det som säger i talarstolen på . Det är det som säger i talarstolen i EU. Det är det som till och med sade till Pachauri och när de var här. Han kanske borde ha nämnt att han och ditt parti har röstat emot de flesta av de åtgärder som har lett till den minskningen och att ni vill lägga ned det enskilt skarpaste förslaget. 45 () replik: Det är roligt att höra beskrivning av verkligheten. Vi kommer att lägga 392 miljoner på klimatinvesteringsprogrammet. Den viktiga frågan här är hur som en omställning kan göras. Det blir missvisande att tro att programmet kommer att leva för alltid och aldrig någonsin behöva förändras någonstans. Det enda Socialdemokraterna vill är att fylla på med pengar, och då kommer allting att bli fint. Så är det naturligtvis inte. Vi kommer att förändra och utveckla programmet och se till att det går att bygga hållbara städer. Det finns en önskan om att politiskt styra historieskrivningen från . Du påstår att ni har frikopplat tillväxten från miljöpåverkan. Jag har förut medgett i talarstolen att allt ni har gjort inte är uselt. Så är det naturligtvis. Det är lite klädsamt att vara ödmjuk. Tillväxten i beror inte bara på politiker. Tillväxten har inte skett tack vare den socialdemokratiska regeringen som regerade utan trots den regeringen. 46 () replik: För det första tror jag att den Arkelstenska ödmjukheten väl talar för sig själv. För det andra röstar vi om vi ska fortsätta med klimatinvesteringsprogrammet eller lägga ned det. Följer man majoriteten i betänkandet, som här argumenterar för och kommer att rösta för, avslutas den mest framgångsrika åtgärden . Det stämmer att man inte kan göra en omställning hur som helst, men vi har ytterligare koldioxid som vi ska ställa om. Då verkar det dumt att avstå från den viktigaste åtgärden. säger att vi ska ha stadsmiljöprogram som handlar om väsentligt mindre pengar. Hur många miljoner ton koldioxid tror du att stadsmiljöprogrammet kommer att nedbringa? 47 () replik: Det är fascinerande att väljer att recensera min ödmjukhet. Det var lite otippat. Jag kommer att välja att inte recensera brist på ödmjukhet. Vi kan välja mellan den strikt konservativa bevarandepersonen som uppenbarligen är, som säger att om ingenting förändras kommer allt att gå bra. Samma gamla program ska gälla . Eller så kan man rösta på förslaget i betänkandet och hitta en förändringsbenägenhet, en utveckling, ett framåtsyftande anslag i klimatpolitiken. Det är naturligtvis det jag kommer att göra. När det gäller hur många ton man kan spara på olika ställen finns det massor av utredningar. Jag har turen att sitta med i Klimatberedningen. Det kommer att bli mycket politik, skarpa förslag, och vi kommer att hitta en intressant utvecklingspotential. Utredningen kommer att presenteras . Då är naturligtvis välkommen att ta del av den. Det viktigaste är att vi kan välja att fortsätta som tidigare eller att växla upp och göra mer. Jag vill växla upp och göra mer. Därför hoppas jag att alla röstar för förslaget i betänkandet. 48 () replik: Inte helt oväntat vill också jag tala om det lokala klimatinvesteringsprogrammet, Klimp, som ska skrotas. Vad än säger finns inga pengar till detta program efter nästa års slut. Jag har hört om klimatpaket, och nämnde kraftigt höjd satsning på klimatpolitik. Varför då skrota? Jag ställer samma frågor som . Han fick inget svar, och jag försöker se om jag kan få svar i stället. Vad är det som är dåligt med det program som har sparat så mycket på miljön i på de få åren som det har funnits? Om hållbara städer är en utveckling, en fortsättning, på Klimp:en, skulle jag vilja veta om det är så eller om den lite diffust uttryckt ska gå till vatten och avlopp. Det är naturligtvis också något städer mår bra av, men det har inte så mycket med klimatsatsning att göra. Om det är något ni byter namn på är det i så fall till namn med mindre pengar. Vad är det förtäckta statsstödet med Klimp:en? Det var intressant att höra att det var ett förtäckt statsstöd eftersom det är fråga om statliga pengar. De ska gå till att spara klimatet. Är det i så fall något fult? 49 () replik: Det var många frågor som kom från . När det gäller ordet statsstöd är det väl vad som avses när pengarna går rakt från staten till kommunerna. Det var ju kommuner som skulle söka de här pengarna. Jag märker att det finns ett visst mått av politiskt nyspråk i argumentation. Man kallar det att det här systemet skrotas. Vi har kvar till, och sedan utvecklar vi det. Jag svarar på samma sätt: Hur kan man göra en omställning? Det är det som är den absolut viktigaste frågan. 392 miljoner ligger . Jag kan passa på att berätta att det har varit ganska omfattande kritik när det gäller Klimp. Här låter det som att det är lyckoriket på jorden att det finns ett klimatinvesteringsbidrag att söka. Det finns naturligtvis massor av styrmedel, belöningar, handel med utsläppsrätter och andra möjligheter att genom information och kunniga kunder påverka våra utsläpp. Klimatinvesteringsprogrammet har varit en del, och går vi vidare. Vi växlar upp. 50 () replik: och alliansregeringen får gärna säga att man vill utveckla klimatinvesteringsprogrammet. Det säger också, och vi håller med dem. Ingenting är statiskt, utan man kan utveckla det. Men det är ingen utveckling att lägga 392 miljoner och 130 miljoner, som jag tror att det var, till hållbara städer 2009. Skulle det vara så otroligt mycket effektivare? Det var nämligen som sade att man inte tyckte att det var tillräckligt effektivt. Däremot säger att det var väldigt effektivt för miljöns skull. Då undrar jag om det är för klimatets och miljöns skull vi ska ha program. Jag vill fortfarande veta hur jag ska tolka det här med hållbara städer, . Vi kan inte ställa om , utan det här är en utveckling. Talar vi om samma saker? Ska hållbara städer pyssla med ungefär de sakerna och vara en utveckling fast med mindre pengar än vad Klimp:en har haft? 51 () replik: Det kommer många frågor från . Jag måste bara fylla på med en sak som jag glömde att säga i förra svaret, just när det gäller vatten och avlopp. Jag kopplar det på din fråga hur hållbara städer ska se ut. Jag har en beskrivning av det här som du kan få av mig efteråt när vi är färdiga. Det handlar naturligtvis om så oglammiga saker som vatten och avlopp, och min favoritfråga, sopfrågan. När vi arbetar med klimat pratar vi om stora internationella traktat, men sedan kokar det ändå ned till de här riktigt handfasta frågorna. Det handlar om att planera fram lokala lösningar. Men jag tror att man lurar sig själv ganska rejält, herr talman, om man som beskriver enbart investeringsprogram och enbart pengar från staten som drivande i den omställning vi gör av vår ekonomi, våra städer och våra liv just . Det är att förenkla verkligheten, och det är lite tråkigt. Det var en fråga till, om , som hade sagt att en tredjedel av de olika investeringar som har gjorts kunde ha gjorts mycket mer effektivt. Jag har också sett annan information, om att rätt många av dessa investeringar hade gjorts ändå. Jag tror att ju fler styrmedel och ju mer vi funderar på hur vi ska komma vidare i miljöpolitiken, desto fler olika incitament kommer det att bli, alltså fler belöningar för att göra rätt. Jag tror att Klimp kommer att ha gjort sitt, och jag föreslår att vi går vidare med hållbara städer och hela den flora av olika styrmedel och belöningar som vi kommer att införa. 52 (): Det känns härligt att vara centerpartist i en alliansmajoritet och kunna konstatera att vår politik för jobben och miljön gör skillnad. Vi gick till val på att skapa ett bättre , ett där fler människor kommer i arbete och där frihet och öppenhet är en självklarhet, ett där miljöfrågan är en möjlighet till utveckling och förbättring, inte ett problem. Ett drygt år har gått sedan vi fick möjligheten att genomföra våra förslag, och idéerna och resultaten har verkligen inte låtit vänta på sig. Vår miljöpolitik ger resultat. Ett exempel som tydligt illustrerar miljöframgångarna är miljöbilspremien, den premie som infördes av alliansregeringen . är var femte ny bil som säljs i en miljöbil. Det kommer inte att dröja länge innan en fjärdedel av alla nya bilar som säljs i vårt land är miljöbilar. Det är glädjande att vara centerpartist och en del av en alliansmajoritet och kunna se den tydliga effekten. Det är vår övertygelse att klimatfrågan ska föra oss framåt i utvecklingen och inte bakåt. Vi vet att bilen behövs och kommer att behövas i ett avlångt land som , och den fyller en oerhört viktig funktion. Men bidraget till klimatförändringarna från bilen och från transporterna är ohållbart det är där vi ska lägga krutet. Då är det en klok och offensiv strategi att satsa på en premie som stimulerar fler människor att välja de bilar som är bäst för miljön. Kombinationen av en miljöbilspremie och en fortsatt skattebefrielse för förnyelse av bränsle har lett till att 2007 kommer att gå till historien som det år då det såldes mer etanol och biogas än någonsin . Förnybara bränslen är en spännande sektor som spelar en viktig roll i klimatarbetet och en viktig roll i den omställning som måste ske. Vi har valt att satsa offensivt på att stärka marknaden för miljövänliga bränslen. har avsatts för nya tankställen för biogas, och det kommer att leda till att antalet tankställen tredubblas. Det är en tydlig effekt av vår politik. Att lösa klimatförändringarna är en global angelägenhet som kräver globalt samarbete och gränsöverskridande lösningar. Det gäller för att vara en förebild och ett föregångsland som har energi och kraft att lyfta blicken och tänka framåt. Det är glädjande med de resultat och de rapporter som har kommit från om att man har nått en överenskommelse. Jag tänkte inte beröra det så mycket i mitt anförande, utan jag överlåter det till dem som verkligen var på och var med i diskussionerna, miljöminister och min kollega . Jag är helt övertygad om att de kan ge en bild av hur det var när man var mitt inne i förhandlingarna.