prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Vi menar att det förslag till fördrag som finns till stora delar är att samla ihop de regler som redan finns. De finns spridda på en mängd områden och är väldigt svåra att överblicka för de flesta. Det är ett av motiven. Jag köper inte riktigt att man säger att EU tar makt från medlemsländerna. Det är inte så. Medlemsländerna delegerar beslutsbefogenheter till EU. EU kommer inte hit och tar makt. Skyll inte på andra om det inte blir debatt, . Det är ju du och jag som bestämmer vad vi debatterar. Det är du som har ansvaret att se till att frågorna kommer upp till debatt och diskussion. Peka på när ni har utmanat oss till debatt och vi har sagt att vi inte vill debattera med er. 92 () replik: Vi försökte lyfta fram frågan både i den här valrörelsen och i andra valrörelser. Vi försökte också lyfta fram vad förslaget till konstitution faktiskt innebär. Det generalfel som jag tycker att Socialdemokraterna gör är att man försöker tona ned fördragets betydelse och låtsas som om det är något annat än vad det är. Det är inte en sammanställning av befintliga regler. Då hade man inte kallat det för konstitution. Det är en grundlag. Det är ett förbundsstatsbygge. Man bygger vidare på den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Man vill tillsätta en utrikesminister som slutgiltigt släcker ned den självständiga röst i utrikespolitiska frågor som åtskilliga gånger framgångsrikt har utgjort. Jag har inte hört Socialdemokraterna offentligt våga debattera den frågan och till människor ställa frågan: Är det i den här riktningen vi bör gå? Bör vi närma oss en militärallians i den europeiska unionen, eller bör man bygga vidare på tankegångar kring neutralitet och alliansfrihet som har haft mycket stor betydelse i ? Ge en politisk fingervisning om vad Socialdemokraterna vill med den europeiska unionen och tala om varför man är så rädd för att utlysa en folkomröstning eller ge besked om att om det kommer en framförhandlad konstitution så ska den underställas svenska folket i en folkomröstning. Det är ett grundläggande demokratikrav att det blir så, anser jag. 93 () replik: Det finns situationer i livet när man diskuterar och måste dra slutsatsen att man aldrig kommer att bli överens. är det en sådan situation. Oavsett hur länge du och jag diskuterar kommer vi aldrig att bli överens, , men jag ska försöka kommentera det du tog upp. Vi vill inte tona ned betydelsen. Jag sade ju att jag tycker att det, för att vi ska kunna utveckla EU, är oerhört viktigt att vi får ett nytt fördrag. Det är väl motsatsen till att det skulle vara betydelselöst. Jag säger ju att det är oerhört betydelsefullt. Jag antar att vi är överens om att det är viktigt att ett land som exempelvis också kan komma med i EU. Förutsättningen för att de ska kunna göra det är att vi får ett nytt fördrag. Dagens fördrag sätter en gräns vid 27 medlemsstater. , om jag inte har missförstått det, kommer det att vara en EU-debatt här i kammaren. Jag kan inte dra mig till minnes att vi har sagt till er: Nej tack, vi vill inte diskutera det här. Däremot uppfattade jag att mycket av valrörelsen kom att handla om om vi ska ha ett inrikespolitiskt systemskifte eller inte. Det kom att dominera debatten i valrörelsen. Där tror jag att du och jag hade ganska lika åsikter. Ni tar ofta upp frågan om att ni vill ha en annan typ av samarbete än konstruktionen med EU. Om man först går ur EU och vänder 26 andra länder ryggen, och dagen efter säger förmodligen till samma länder att vi vill ha ett nytt samarbete med dem, hur sannolikt är det att de säger: Det är klart att vi hoppar ur EU allihop och skapar något nytt. Att vi inte har tänkt på det själva! Den utvecklingen är högst osannolik. 94 (): Vi har ju sagt att EU-frågorna måste lyftas fram bättre här i . Låt mig därför börja med att tacka de motionärer som har initierat den här diskussionen. Det finns inte tid att diskutera alla motioner, men jag vill kommentera några av dem speciellt. Det handlar för det första om motioner som föreslår att vi ska folkomrösta om ett eventuellt nytt . Jag vill instämma i det som har sagt, nämligen att man måste se både plus och minus med medlemskapet och att fokus måste ligga på hur vi ska förbättra organisationen. Fördragsfrågan är naturligtvis i sig av stor betydelse eftersom ett lägger grunden både för maktdelningen mellan EU:s institutioner och för maktdelningen mellan EU och medlemsländerna. Frågan har behandlats tidigare i . Det är framför allt med hänvisning till de tidigare betänkandena som vi avstyrker motionerna. Huvudregeln i svensk politik är att vi har en representativ demokrati, vilket innebär att riksdagsledamöter fattar beslut med utgångspunkt i de mandat de fått av väljarna. I vissa frågor av särskild betydelse händer det att vi har rådgivande folkomröstningar. Det har till exempel gällt EU-medlemskapet och införandet av euron som valuta. Däremot har vi inte röstat om varje nytt . I betänkandet säger vi att lämpligheten i att folkomrösta styrs av innehållet i det förslag som har att ta ställning till. Den fråga som framför allt är intressant är huruvida det sker en överlåtelse av beslutanderätt till ett överstatligt organ och, om så är fallet, i vilken utsträckning. Vad kommer att ta ställning till i det här fallet vet vi inte. Därför är det inte heller möjligt att säga om det kommer att betyda en överföring av maktbefogenheter som är av stor betydelse eller inte. En annan motion som jag vill nämna är motion om EU:s slöseri med skattemedel. Vi delar i den frågan helt motionärens uppfattning att det måste bli ett slut på kostsamma resor mellan och . I vårt betänkande säger vi att vi förutsätter att den även fortsättningsvis kommer att driva linjen att ska ha ett och samma säte. Att EU ska vara budgetrestriktivt är en svensk ståndpunkt som jag tror att vi är överens om över blockgränserna. I har det rått enighet om att ska vara en återhållande kraft i budgetdiskussionerna och att vi under inga omständigheter vill se en stigande medlemsavgift, framför allt inte med tanke på hur stor del av pengarna som används till jordbruksstöd och andra typer av strukturstöd som gör större skada än nytta. Även på det här området förutsätter vi att regeringen fortsätter att arbeta enligt samma linje som . En tredje motion som jag vill kommentera handlar om insynen i arbetet i rådets arbetsgrupper. Den uppfattning som motionärerna uttrycker, att de folkvalda i alldeles för sent får insyn i vilka frågor som bereds, är väldigt utbredd, inte bara i utan också bland många Europaparlamentariker som har noterat att riksdagsledamöter väldigt sent får kännedom om vilka ärenden som är på väg upp. Förbättringar på den punkten kräver dels att utvecklar sin förmåga att söka upp information, dels att vi har fri tillgång till de relevanta dokumenten. Tillgång till dokument och annat som rör kommer att diskuteras av regeringarna i rådet . Från utskottets sida utgår vi ifrån att den kommer att driva på för att öka offentligheten, öppenheten och insynen, både till förmån för och till förmån för intresserade medborgare. Med dessa kommentarer vill jag yrka bifall till förslagen i utskottets betänkande. 95 () replik: Det är bra att vi debatterar EU-frågorna, och jag tackar för de vänliga orden om vår motion. I motionen har vi lagt fram ett antal tämligen konkreta förslag om hur EU borde se ut. Man kan se det som en första skiss till ett smalare men vassare EU, och inte bara smalare och vassare utan dessutom betydligt mindre pyramidformat och toppstyrt än vad det är . Om regeringen behöver inspiration till hur man kan få ett smalare och vassare EU rekommenderar jag dem att läsa vår motion. Vi har funderat på frågan om man verkligen kan säga att vi ska ha en folkomröstning , innan förhandlingarna är färdiga. Det är en av aspekterna. Den andra frågan är: Skulle man inte kraftigt förstärka sitt förhandlingsmandat om man redan nu flaggade för att vi går till folkomröstning om resultatet av förhandlingarna inte blir bra? 96 () replik: Fördragsprocessen är ganska komplicerad, inte minst sedan vi fått två nej-röster, i och . har vi ett där åtminstone allmänheten är rätt skeptisk, ett med en president som tycker att vi ska gå tillbaka till och ett , där man skriver sin egen version av fördraget. håller tydligen också på och skriver på en egen version. Jag vet inte om det är riktigt rätt väg att gå om då även alliansregeringen ska skriva en egen version av fördraget, även om jag naturligtvis med stort intresse ska läsa konstitutionella fördrag så att vi kan ta ställning till det. När det gäller ståndpunkt i sak är det klart att vi måste ha en uppfattning av substans. Det är den processen som ska starta. Vi ska snart ha en stor EU-debatt i , och jag kan hänvisa till den. Då kommer vi att ta upp mer substantiella punkter. Då har vi självklart också en ambition att det ska finnas en bred enighet. Det brukar vi eftersträva i frågor av grundlagskaraktär, och det får man väl säga att den här frågan är. 97 () replik: Detta med bred enighet låter trevligt. Jag hoppas att den enigheten även kommer att innefatta de partier som är av åsikten att EU har alldeles för mycket att säga till om . Det är faktiskt en åsikt som svenska folket omfattar i tämligen bred enighet. 98 () replik: Självklart beaktar vi alla uppfattningar. Sedan är det kanske inte möjligt att komma överens i sak med alla partier. Det är ju väldigt sällan som man når den typen av bred enighet. Men, det är klart: Ju fler desto bättre. 99 () replik: Jag tycker att det är naturligt att ställa åtminstone några frågor till i hans egenskap av ledande moderat företrädare när vi nu har en moderatledd regering. Som jag sade i mitt anförande har det varit en kaotisk situation med hemligstämplade brev, uteblivna samråd och en otydlighet om vad regeringen vill. Därför har jag två frågor: Tycker att detta har varit bra? Är du nöjd med hur processen har skötts? Jag ställde också en fråga i mitt anförande: Kan inte tala om för oss vad regeringen vill att ett nytt fördrag ska innehålla, och vilket förhållningssätt har i den nystartade processen? 100 () replik: Som jag redan sade till är ambitionen att ska driva en tydlig linje och att det ska råda bred enighet om denna linje i . Men det är svårt att gå processen i förväg. måste vi starta, och det är det vi gör nu genom att regeringen samtalar inte bara med allianspartier utan även med Socialdemokraterna i . Kritiken tycks gå ut på att regeringen ännu inte har samrått. Skulle det inte ha varit att förhasta sig lite? Reflexionsperioden är knappt ens slut. är det tid att forma en svensk ståndpunkt, och det är vad vi ska göra. 101 () replik: Det är positivt med en strävan efter bred enighet. Jag var inte i första hand ute efter att kritisera, även om jag i och för sig är kritisk mot hur en del av processen har skötts. tycker uppenbarligen att det har varit bra att samråden har uteblivit, att brev som inte borde ha hemligstämplats har blivit hemligstämplade och att det har skapats en otydlighet om vad detta egentligen handlar om. Men är det faktiskt ni som leder landet. Oppositionens roll är att förhålla sig till de positioner regeringen föreslår. Det var därför jag undrade om vi kunde få något besked. Jag förstår nu att vi inte får det, men jag kommer att återupprepa frågan: Vad vill egentligen regeringen? Eller är det så som jag sade i mitt anförande, att man passivt ska avvakta vad andra kommer fram till och sedan säga okej till det? 102 () replik: Jag har väldigt svårt att dela verklighetsbeskrivningen att regeringen inte har samrått med . Tvärtom hörde regeringen av sig till . valde i det fallet, som jag antar att refererar till, att ta samrådet strax efter mötet i . På den punkten är det lite trist att vi i medierna har fått en något felaktig bild av vad som skedde. 103 (): Förslaget till det konstitutionella fördraget kommer med stor sannolikhet att komma på skrivbordet. Det skvallrar både den formella processen om men också debatten i kammaren . Det konstitutionella fördraget kommer att vara föremål för en diskussion på den politiska arenan. Det ser både jag och med stor tillförsikt fram emot. 50-årsbarnet kommer också att gratuleras genom att tankar byts ut till förnyad kreativitet genom att man återupplivar diskussionen på nytt. Jag skulle vilja kalla det ett slags återfödelse i politisk skepnad. För att klara utvidgningen och för att fördjupa demokratin inom unionen krävs ett nytt fördrag. Jag har tidigare stått här och berättat om syn på EU. Det är ett samhällsbygge enligt federalistisk modell där EU blir smalare men vassare, där EU har betydligt färre områden än vad det har och där samarbetet byggs på ett underifrånperspektiv. Det är en modell med en tydlig maktdelning och med ett konstitutionellt fördrag som beskriver vad varje nivå har för kompetensområden och där allt byggs från människan och uppåt. Mer om den visionen kommer i nästa veckas EU-debatt. Jag är glad att vi nu diskuterar EU-frågor. Jag är också glad för de kloka ord som tidigare sade i sitt huvudanförande. Även jag är kritiskt positiv. Jag är för ett samarbete och jag ser oerhört positivt på ett europeiskt sådant. Men jag vill också se stora förändringar för att skapa ett bättre EU. Det behövs en bredare EU-debatt i , en EU-debatt som berör och engagerar inte bara oss heltidspolitiker. Vi måste få i gång en debatt som sträcker sig längre än att enbart diskutera ja eller nej till Europeiska unionen. Dagens KU-betänkande behandlar en rad motioner med anknytning till EU. De behandlade motionerna föranleder inte någon djupare diskussion från min sida, förutom när det gäller det helt orimliga flyttkalaset inom den europeiska unionen. existerar både i och i . Amsterdamfördraget anger att lokaliseringen av sätet för budgetsammanträdet liksom för övriga plenisammanträden är i . Extra plenisammanträden och utskottsarbete är i . Osannolika 3 000 personer åker till . Sex långtradare med kontorsmateriel åker också från ned till . Detta flyttkalas kostar skattebetalare ca . Jag förutsätter att regeringen stöder alla strävanden att parlamentets kostsamma flyttning mellan två orter ska upphöra. Det kan inte vara rimligt att allmänna medel ska användas till detta. Slutligen vill jag också göra en kommentar till motionerna om en folkomröstning gällande det konstitutionella fördraget. är det en ganska icke-aktuell fråga. Det är en fråga som blir mer aktuell om vi har ett förslag att utgå ifrån. presenterade på ett utmärkt sätt utskottsmajoritetens åsikt i frågan om en eventuell folkomröstning. Jag ska därför inte närmare beröra detta. Tydligt är i varje fall att vi har tagit ställning till ett EG-fördrag genom en folkomröstning. Då vi inte har ett förslag på ett konstitutionellt fördrag blir det också svårt att ta ställning för en framtida folkomröstning i just denna fråga. Med dessa kommentarer yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande. 104 () replik: Jag tolkar beskedet som att ändå är lite öppen för en folkomröstning. Men betänkandet tolkar jag som att man redan nu är beredd att låsa sig för att det inte behövs någon folkomröstning om en omförhandlad konstitution. Det är ett märkligt för att inte säga förhastat ställningstagande. Det är det också med tanke på att när frågan var uppe till behandling förra gången var lagrådsremissen, Justitiekanslern, och inne på att ett nytt konstitutionellt fördrag möjligen stred mot grundlag. Det är en ganska omfattande förändring och en omfattande maktöverföring vi står inför. S gav tidigare inte särskilt mycket besked om utrikes- och säkerhetspolitiken. Den återkommer förhoppningsvis i debatten om här i . Jag skulle ändå vilja fråga allianspartierna och då i första hand , eftersom hon står i talarstolen, om detta. Varför tror att det är en bra väg att gå att inrätta en gemensam utrikesminister och en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, i praktiken byggt av en militärallians? Är det en väg till fred och avspänning i världen? 105 () replik: Tack så mycket för frågorna, . Vi har en representativ demokrati i där vi har val och där vi också väljer våra representanter. I tidigare diskussioner tog upp att vi inte hade haft en EU-debatt under valrörelsen, och därför kan vi heller inte ta upp detta. Vi har inte haft någon debatt om plastiska sprängämnen heller i valrörelsen. Trots detta sitter vi folkvalda här och trycker på knapparna när det är votering. Det är ganska viktigt att påpeka att vi inte har haft folkomröstning så väldigt i den svenska historien. Folkomröstningar ska användas sparsamt. Det är också därför som jag i mitt huvudanförande menade på att det är först när vi ser vad det är för förändringar som det konstitutionella fördraget innebär som vi kan ta en diskussion om vi ska ha en folkomröstning eller inte. Det är också viktigt nu när vi ser över det konstitutionella fördraget och tittar på detta att vi får en bred samsyn. Det är då beklagligt att både och är kvar i den harvande diskussionen om det ska vara ett ja eller nej till den europeiska unionen. är vi med, och ska vi också försöka utveckla det på bästa sätt. Vi ska forma en konstitution som välkomnar de nya länderna och gör det möjligt för dem att vara med i den demokratiska processen. Du hade också en fråga om säkerhetspolitiken och utrikespolitiken. Ska jag vara riktigt ärlig sitter vi i på en stol där EU-länderna cirkulerar. Där har man en någorlunda samordnad utrikes- och säkerhetspolitik inom FN-området. Jag tror att vi tjänar på att verka med en kraftfull röst för fredsskapande åtgärder och vara ute i världen och skapa fred. Är vi flera länder som jobbar för detta kommer vi också att uppnå resultat. 106 () replik: Tack för svaren. Jag tror att det är klokare att gå i motsatt riktning. Jag tror att en väg mot fred och avspänning snarare är att bejaka EU-ländernas olikhet i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. har exempelvis historiskt spelat en viktig roll inför störtandet av apartheidregimen i . Det gjorde i kraft av sin dåvarande neutralitet och alliansfrihet som gjorde att man kunde gå i spetsen i den frågan. Det här är en av många frågor som uteblev till debatt i valrörelsen. Frågan om ett konstitutionellt fördrag i EU är lite större än de sakfrågor som du relaterade till. Den frågan har uteblivit i debatten. Det gamla konstitutionsfördraget hamnade i papperskorgen, och man var inne i något som man kallar för en tankepaus. nystas processen i gång på nytt med målet inställt på ett nytt konstitutionellt fördrag. Då borde den självklara ståndpunkten vara att när ett sådant fördrag är framförhandlat, om det blir framförhandlat, måste det underställas det svenska folket i en folkomröstning. talade om att allt byggs från människan och uppåt. Gå från ord till handling! Bejaka idén om en folkomröstning om en ny ! 107 () replik: Precis som du säger går allt från människan och uppåt. Vi har en representativ demokrati med fasta demokratiska grundvalar. Jag tycker att frågan om en sammanbuntning av tidigare fördrag faktiskt kan lösas i riksdag. Vi lever också i en föränderlig värld där vi måste se till att EU är en global aktör. Det ska vara en global aktör som kan verka för frihet, fred och demokrati runt om i världen. Då behöver vi vara en samlad röst just för detta. Jag får ofta frågan hur jag vill skapa ett framtida EU. Jag vill skapa ett framtida EU som börjar med människan och inte börjar med att diskutera strukturer och system, som inte börjar med att tala om unionen utan som börjar där. För mig betyder det att EU har hand om ett fåtal frågor. Jag kan tänka mig fem sex områden. Där har det spetskompetens, och det är där det ska vara vasst. Ett av de områdena är just utrikes- och säkerhetspolitik. Jag tycker att det är jätteviktigt att EU verkar och talar med en kraftfull röst i världen för att minska fattigdomen, för att stärka demokratin och för att lyfta människor från en ganska trist vardag i så att de kan vara med och skapa demokrati i sina länder. Där fyller EU en viktig funktion. 108 () replik: Om man nu menar allvar med att man vill skapa ett smalare men vassare EU så kräver det fördragsändringar. Fördraget diskuteras , kanske inte så mycket här i riksdag där vi mest diskuterar om vi ska ha en diskussion om fördraget eller inte men i EU. Där diskuterar man fördraget och fördragsändringar . Min bild av majoritetens inställning är att just nu ska vi inte försöka göra någonting för att försöka få till stånd ett smalare men vassare EU. Det får bli någon annan gång, tycker man, vid nästa fördragsändring när nu den kan vara eller i en avlägsen framtid. Har jag förstått detta korrekt? Det här med smalare och vassare är visst inte någonting som ingår i politiken just nu utan längre fram någon annan gång. Min förhoppning om vad som är realistiskt möjligt när det gäller konstitutionen är denna: När det väl ligger ett papper på bordet innan den faller i ännu en folkomröstning i något land ska vi kunna stå här och jag ska kunna säga att det här är ett dåligt förslag, men i alla fall bättre än det som vi hade att ta ställning till förra gången som diskuterade ett förslag. Jag skulle också gärna kunna säga att förslaget är bättre därför att den har agerat för att det ska bli bättre. Det är kanske orealistiskt att tro det. Det är inte överoptimistiskt att hoppas på att vi får någon form av förbättring. Men jag skulle gärna vilja att om det blir någon förbättring av detta i grund och botten dåliga fördrag så ska den ha haft någonting med det att göra. 109 () replik: Jag är inte riktigt övertygad om exakt var vassa fråga var någonstans. Du får gärna återkomma med den. Men jag svarar så som jag tror. Vi är fyra partier i regeringen. Vi står inför en otroligt stor uppgift med att se över ett nytt konstitutionellt fördrag. På den båten skulle vi gärna vilja ha med Socialdemokraterna också. Det är jätteviktigt att föra den här diskussionen så att det förslag som sedan läggs fram är en bred överenskommelse i riksdag. Därför kan jag inte svara dig just och från den här talarstolen på hur förslaget kommer att se ut. Det kommer förmodligen att innehålla någonting i stil med begreppet smalare men vassare. Men jag vet inte vad det begreppet senare innebär i den fortsatta samordningen. Jag tror att det är ganska viktigt att vi inte föregriper sådana diskussioner och sådan samordning. Jag tror också att det är viktigt att vi har ett förtroendeförhållande mellan partier där vi arbetar fram detta och inte står i talarstolen i en begynnande diskussion och diskuterar vad ett sådant viktigt dokument ska innehålla. 110 () replik: Jag har några konkreta förslag på hur man skulle kunna sätta EU på bantningskur. Det gäller exempelvis jordbrukspolitiken, som man definitivt borde banta bort. Det konstiga pendlandet mellan och är definitivt moget för skrotning. Det finns en sak till som man verkligen borde ta bort från fördraget. Jag är inte helt säker på vad det nya tycker i frågan. Men i fördraget finns ett principbeslut om att EU ska ha ett gemensamt försvar. Det står inte exakt när det ska införas, utan det ska det beslutas om sedan. Men det är ett principbeslut om att EU ska ha ett gemensamt försvar. Om man väl har gått med på den principen kan man inte säga nej av princip igen sedan. Jag skulle vilja fråga: Vad tycker det nya om detta? Ska EU ha ett gemensamt försvar? Om det finns någon socialdemokrat som känner sig manad att gå upp och svara på den frågan senare får han eller hon gärna göra det också. Men frågar jag det nya . 111 () replik: Jag hoppas att du också frågar i detta läge, . Jag redogjorde för flyttkalaset i mitt huvudanförande. Jag tycker att det är jätteviktigt att man ser över detta och på så sätt sparar ganska mycket skattepengar åt medborgare. Den andra delen gäller vilka kompetensområden EU ska syssla med och vad som ska ingå i begreppet smalare. Enligt en federalistisk modell börjar man underifrån och går uppåt. Man börjar hos var och en som individ. Vilka områden kan jag bestämma om? Det jag inte kan bestämma om skickar jag upp till kommunen.