prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Utsatta grupper som du beskriver när det till exempel gäller sjukdom är en helt annan sak. Om jag har diabetes är det inget jag själv har valt, utan jag har hamnat i en högre riskgrupp. Vad jag vet finns det inte nämnt någonstans i betänkandet att de skulle få en sämre situation än vad de har . Det är ett subjektivt ställningstagande och en slutsats som du har dragit utan att det finns någon substans i det. 73 () replik: Det finns mycket man skulle vilja fråga . Jag tänkte börja med den fråga som jag ställde till och som han inte ville svara på. Ni har ju i alliansregeringen aviserat att det ska komma en utredning om överföringen av vissa socialförsäkringsutgifter till trafikförsäkringen. Då undrar jag: Ska det vara en parlamentariskt sammansatt utredning, eller väljer att vara med och tillsätta en särskild utredare som ensam ska lägga fram förslag i denna så viktiga fråga? Jag undrar också om och har läst de remissvar som har kommit in med anledning av det här förslaget. Det finns faktiskt inte någon som är enbart positiv till denna överföring, utan de flesta remissinstanser är kraftigt negativa. Jag tycker att det är lite oroande att man på så sätt kör över så viktiga remissinstanser. Jag undrar också en annan sak, nämligen om detta med jämkningen för dem som har kört fulla i trafiken. Denna fråga har ni varit med och drivit stenhårt. Jag fick veta av att frågan bereds. undrar jag om och kommer att vara med och påverka regeringen så att denna fråga kommer fram snabbt. Det har ju varit så angeläget för er tidigare. 74 () replik: Den första frågan, som gäller utredningen, är lätt att svara på: Jag vet inte. Jag har ingen information om det kommer att bli en parlamentarisk utredning eller en enmansutredning. När det gäller jämkningen av trafikskadeersättningen utgår jag från och det har jag anledning att göra att vi i alliansen även på denna sida vattnet kommer att vara delaktiga i processerna. Därmed kan vi också påverka regeringens arbete med beredningen av detta. Precis som vi sade om namnlagen tidigare är detta en prioriteringsfråga. Jag har inte på mitt bord alla ärenden som ligger hos och kan därför inte ha någon uppfattning om när det är möjligt att dra i gång detta arbete och när det kan slutföras. 75 () replik: När det gäller jämkningen för dem som kört rattfulla finns redan ett förslag framtaget, så detta ska väl inte behöva utredas ytterligare. Det är ju bara att ta tag i de förslag som vårt partis regering såg till att ta fram. Angående utredningen skulle jag gärna vilja skicka med lite saker. Du kan kanske påverka alliansen för att det ska bli en parlamentariskt sammansatt utredning. Det är ju viktigt att alla partier kan vara med och bidra med sina kunskaper och erfarenheter i en så viktig fråga som detta är, när ni nu ska plocka bort en grupp i samhället från den solidariskt finansierade socialförsäkringen. Jag förutsätter att är intresserat av att höra alla partiers synpunkter i den här frågan. 76 () replik: Jag tar det medskicket med mig. 77 (): Dagens betänkande innehåller tolv punkter. Jag har valt ut tre punkter för mitt anförande. Jag ska inte förneka att det kan finnas ett visst samband mellan valet av punkter och den verksamhet som advokat jag bedrev innan jag fick förtroendet att komma in i . Jag har i advokatverksamheten drivit processer med försäkringsbolag. Jag har handlagt ganska många personskador från trafikolyckor . Låt mig börja med punkt nr 1, ersättningsnivån i rättsskyddsförsäkringarna. I civilutskottet är vi nog överens om att försäkringsbolagen inte har skött detta riktigt bra. De har legat kvar på samma maximibelopp väldigt . Först har man gjort vissa förändringar. Från civilutskottet borde vi kanske göra det ovanliga att göra en uppvaktning av någon och tala om för försäkringsbolagen att vi inte är nöjda med denna tingens ordning och att vi vill att ni gör något åt maximireglerna för rättsskyddet i trafikförsäkring, hemförsäkring, båtförsäkring och så vidare. Men lagstiftning tycker jag definitivt inte att man ska använda när det gäller en sådan här sak, som ju är en fråga om avtal mellan parter. Däremot pekar diskussionen på att vi har ett problem med att kunna driva rättegångar i det här landet. Det kan vi i riksdag och regering göra något åt. Vi kan nämligen se över rättshjälpslagen. De förändringar av lagen som gjordes av den socialdemokratiska regeringen har vi i aldrig accepterat. Vi tycker att man ska gå tillbaka till systemet med att bevilja människor allmän rättshjälp. är det inte bara de vi skulle kunna kalla mindre bemedlade som inte kan driva rättegångar, utan det är snart sagt varje person som inte har en hyfsad förmögenhet. Den allmänna rättshjälpen måste alltså förändras. Här är det så väl att har deklarerat att man ska göra en översyn över rättshjälpslagen. Det tycker jag är en väldigt prioriterad fråga. Det gäller inte bara trafikskador. När det gäller punkten om överfallsskydd i hemförsäkringarna har jag försökt förstå vad motionärerna egentligen är ute efter. Om en kvinna i hemmet misshandlas av sin man och det blir utrett att det är på det viset, så tilldöms ju kvinnan skadestånd. Visst, försäkringen gäller inte, men hon får ersättning från . Hon ska ha den ersättning som domstolen fastställer. Där finns i och för sig ett problem eftersom har fått rätten att överpröva storleken på skadeståndet. Detta är också något som man på har lovat att man ska titta vidare på. Det är klart otillfredsställande att en myndighet överprövar vad domstolar har sagt. Men kvinnan får sitt skadestånd. beslutade vi dessutom att hon ska få behålla skadeståndet helt och hållet i och med att vi biföll propositionen om skadestånd och bodelning. Om hon i stället får ersättningen från försäkringsbolaget, vad är det då som skulle bli annorlunda? Detta har jag inte kunnat förstå. Om en kvinna blir överfallen i hemmet och det inte är mannen eller någon i familjen som är skyldig så gäller ju försäkringen. Den frågeställning som vi nu har diskuterat kan jag helt enkelt inte riktigt förstå. Kanske någon kan bringa lite mer klarhet i vad det egentligen är man vill uppnå genom att inkludera överfallsskyddet i hemförsäkringen. Jag delar definitivt inte den uppfattningen. Den tredje punkt som jag har valt ut handlar om handläggningen av trafikskadeärendena. Min erfarenhet från att ha handlagt ett mycket stort antal ärenden exakt hur många kan jag inte säga är att väldigt många ärenden handläggs alldeles utmärkt av försäkringsbolagen. Ett mindre antal handläggs dåligt, framför allt såtillvida att handläggningen drar ut . Det finns också problem med handläggningen. Det finns ett problem med , som sitter centralt och beslutar om storleken på skadestånd för sveda och värk eller lyte och men för personer som inte har möjlighet att framträda inför nämnden. Man får inte möjlighet att tala med de läkare som avger utlåtande, och det är naturligtvis ett problem. Det måste vi faktiskt ta till oss och se om vi kan göra något åt. Det tycker jag att vi kan läsa in i den diskussion som vi har med departementet om vad vi ska göra med trafikskadeärendena. Vi måste se över handläggningen. Det är naturligtvis ett krav från vår sida att personer ska få sina skadestånd, och de ska få dem i rimlig tid. Där kan alltså försäkringsbolagen bättra sig. Och, som sagt, den beredning som pågår i departementet får försöka ge lite bättre kraft bakom det här. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 78 () replik: Jag tänker börja med frågan om trafikskadades ställning, som tog upp. Den socialdemokratiska regeringen gav ju uppdrag till och att ta fram förslag. De kom också med förslag, bland annat om att skulle ges möjlighet att begära prövning av svåra och tvistiga frågor hos rättsliga råd. Som jag sade i mitt anförande hann inte vår regering ändra den här lagstiftningen. undrar jag om vill vara med och påverka och ta de förslag som redan finns framtagna för att stärka rättssäkerheten för de trafikskadade. Det var min första fråga. Sedan vill jag också veta lite grann om det här med jämkningen av trafikskadeersättning till förare som varit rattfulla. Det var en fråga som drev ganska hårt förra mandatperioden, gentemot oss socialdemokrater. Man tyckte att vi inte gjorde tillräckligt och så vidare. har vi lagt fram förslag. Tänker och nu medverka till att de här förslagen snabbt som tusan genomförs? Sedan har jag en tredje fråga. Jag frågade om den utredning som man nu aviserar om överföring av vissa socialförsäkringsutgifter kommer att vara parlamentariskt sammansatt eller om det bara kommer att vara en särskild utredare som ska se över den här viktiga frågan. 79 () replik: Det känns väldigt bra att få så konkreta frågor. Då ska vi se om jag kan ge bra svar. De förslag som framfördes låg helt i linje med min uppfattning och med uppfattning. Jag har inte någon information om hur beredningen har gått vidare och vad som har skett i departementet. Men från sida har vi inte haft någon diskussion om att förändra vår inställning. Det är faktiskt samma sak när det gäller jämkningsfrågan beträffande personer som kör i berusat tillstånd. Vi har inte haft den här frågan uppe. Vi har ingen anledning att göra något ändrat ställningstagande. Båda dessa frågor kommer naturligtvis upp här , när departementet kommer vidare. Men som jag ser det, från min horisont, har vi en bestämd uppfattning som vi har redovisat tidigare och som vi står fast vid. 80 () replik: Den sista frågan, som gällde utredningen, fick jag inte svar på. Den vill jag gärna ha svar på. Är det så att och inte har någon information om den frågan? Det tror jag naturligtvis att ni har. I en alliansregering är det väl så att alla partier får information om olika saker som händer. Det skrämmer mig lite grann att, som säger, man inte vet var frågan om jämkningen av trafikskadeersättningen till förare som varit rattfulla är. Och man vet ingenting om frågorna om att stärka trafikskadades rätt. Man vet inte var de frågorna är någonstans. Jag trodde att man i en alliansregering jobbade tillsammans och var insatt i vad de andra gör. Det trodde jag. Men om inte heller vet någonting om den här utredningen skulle jag gärna vilja skicka med ett förslag som kan trycka på med. Vi tycker att det ska vara en parlamentariskt sammansatt utredning, så att alla partier har möjlighet att delge sin kunskap och sina synpunkter i en sådan här viktig fråga, när man tänker plocka ut en grupp människor i samhället från den solidariskt finansierade socialförsäkringen. 81 () replik: Vi ledamöter från allianspartierna i civilutskottet har ett fortlöpande och nära samarbete med de olika departement som handlägger våra frågor. Men det innebär inte att vi känner till varje fråga och på vilket stadium frågorna ligger. Jag beklagar, men som jag sade tidigare kan jag inte tala om hur långt de här frågorna har kommit beredningsmässigt. När det gäller den kommande utredningen har jag inget att erinra mot att det skulle kunna bli en parlamentariskt tillsatt utredning. Jag tillhörde dem som blev lite bekymrade under förra mandatperioden när jag såg, successivt, att det blev mer och mer enmansutredningar och färre parlamentariska utredningar. Min principiella uppfattning är att det är bättre att ha parlamentariska utredningar. I det här speciella fallet vet jag inte, för jag har ännu inte varit inblandad i några diskussioner om sammansättningen av den här utredningen. Men jag tar med mig det här och ska gärna, så långt det är möjligt, verka för att det blir en parlamentarisk utredning. 82 (): Jag är sista talare i en debatt som dessutom har tagit rätt i och med att samma frågor har ställts till flera personer, till varje talare från alliansen, tror jag. Jag har valt att nu begränsa mig till att ta upp det som just vi från lyfte upp väldigt tidigt, nämligen det som vi kan kalla könsneutrala försäkringspremier. blir väl de som lyssnar på mig väldigt förvånade över att det finns något könsneutralt som jag faktiskt uppskattar. Och det gör jag i det här fallet därför att jag tycker att det är väldigt viktigt att kvinnor och män behandlas lika. Men innan jag går vidare med det vill jag, herr talman, yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna, så att jag inte glömmer bort det. Jag förde frågan om könsneutrala försäkringspremier på tal väldigt . Bakgrunden var väldigt enkel. Vi satt, min man och jag, och tittade över lite grann hur ersättningarna skulle se ut den dag då vi blev gamla när man kommer upp inser man ju att man en vacker dag är utanför all yrkesverksamhet. Då insåg jag att jag skulle få mindre än vad han skulle få. Hur rättvist var det, särskilt med tanke på att forskningen visar på att kvinnor blir äldre än män? Det var alltså anledningen från försäkringsbolagens sida, att kvinnor blir äldre än män. Då tänkte jag i mitt stilla sinne att forskningen visar på att det är just kvinnorna som avlastar och tar hand om de här männen innan de går bort. Egentligen borde väl vi då ha ännu mer, tyckte jag. Men så går det inte till och det är ju heller inte logiskt när parterna kommer överens. Jag förde fram detta i en interpellationsdebatt med dåvarande jämställdhetsminister , som är socialdemokrat. Jag tyckte att man väl ändå måste tänka på det här och titta på och gå igenom det. Men frågan hade alltså inte aktualiserats av vare sig Socialdemokraterna eller deras stödpartier, och . Så kom då, som en skänk från ovan, herr talman, ett EG-direktiv som handlade om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. Och här var syftet att just kvinnor och män inte skulle behandlas olika, utan det skulle vara en likabehandling. Toppen, tyckte jag! Men, ack och nej, den sittande regeringen med Socialdemokraterna, som hade stöd av Vänstern och , var inte beredd till en förändring. Det tog , ända till lagutskottet behandlade frågorna och direktivet 2006. Då skrevs det in, och man gjorde i utskottet ett gemensamt ställningstagande om att vi inte borde behandla kvinnor och män olika. Det var väldigt viktigt, sade hela utskottet, att man tog notis om detta. är ju läget så att , enligt EG-direktivet, ska man visa att man behandlar kvinnor och män lika också i försäkringsfrågor. Det här är väl jättebra, tycker jag och vi från alliansen. håller också beredningsarbetet på i , och vi är naturligtvis jätteglada att både Socialdemokraterna, stöder det här och vill hålla ögonen på en så viktig fråga som likabehandling av kvinnor och män i försäkringsfrågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU18 Byggfrågor. 83 (): betänkande CU18 behandlar motioner om byggfrågor från allmänna motionstiden. De motioner från som jag vill ta upp här berör främst byggregler för att få en bättre energihushållning i nyproducerade och befintliga bostäder. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationer nr 1 och nr 9. En effektivare energianvändning och en bättre energihushållning har en avgörande betydelse för energiomställningen och klimatarbetet. Det finns fortfarande en mycket stor potential för att energieffektivisera. Enligt om energi finns en kostnadseffektiv potential på energibesparing inom EU. Energirådgivarna bedömer att det är möjligt att effektivisera el- och värmeanvändning i med sammanlagt till 2020. Inom bygg- och bostadssektorn är det nödvändigt att skärpa kraven på energieffektivt utförande både vid ny- och ombyggnation. Regeringen bör därför återkomma med förslag på skärpta byggregler avseende energihushållning. Det är också nödvändigt med strängare krav på uppföljning av att detta regelverk verkligen efterlevs. Det är också mycket angeläget att möjligheten till energieffektiviseringar tas till vara i samband med renovering av äldre bostäder. Detta gäller inte minst vid det förestående omfattande förnyelsearbetet med flerbostadshusen i de så kallade miljonprogramsområdena. Detta kan uppnås om motion i miljö- och jordbruksutskottet 266 bifalles och då särskilt yrkandena 37 och 38 som berörs i detta betänkande. Det är viktigt att den tillkommande bebyggelsen ges en utformning som innebär att behovet av tillförd energi kan minimeras. har det i flera projekt kunnat visas att det är möjligt att bygga bostäder och andra byggnader som i princip blir självförsörjande med energi för uppvärmning genom att solenergin och värmen från människorna i huset tas till vara. Det finns emellertid ett behov av att ytterligare utveckla och marknadsföra denna typ av så kallade lågenergihus eller passivhus. Även om vissa initiativ på området redan har tagits bör ytterligare åtgärder nu vidtas för att staten och byggbranschen tillsammans ska kunna utforma incitament som ökar byggandet av dessa hus. Allt fler människor upplever elöverkänslighet av varierande grad. Enligt lider omkring 180 000 svenskar av sådana problem. Inom forskningen råder fortfarande delade meningar om orsakerna till elöverkänsligheten. De elöverkänsliga möts ofta med misstro och nekas stöd för åtgärder som kan förbättra deras dagliga tillvaro. Vi anser att oavsett orsakerna till elöverkänsligheten måste de människor som drabbats få hjälp att klara av sitt boende. Det har visat sig att elsanering av den drabbades bostad kan bidra till att besvären av elöverkänsligheten minskar avsevärt. Bostadsanpassningsbidrag bör därför kunna utgå för elsanering av bostäder. Om detta ställningstagande skulle förutsätta en lagändring bör regeringen skyndsamt återkomma till med förslag i denna fråga. Andra viktiga motioner som berör byggfrågor är motioner om alternativa värmekällor, kostnader för byggmaterial, källsortering, tillgänglighet för funktionshindrade och forskning om byggmaterial. Jag tar inte upp dessa mer än så och vill avslutningsvis, herr talman, yrka bifall till reservation 1 och 9 i betänkande CU18 om byggfrågor. 84 (): Den borgerliga regeringen har suttit , och är det mycket oklart vilken linje regeringen driver när det gäller energieffektivare byggande. För en hållbar energiförsörjning är det lika osäkert och när det gäller framsynta investeringar för att nå ett mål för energieffektivisering. Det är otydligt oavsett vilket mål regeringen nu må ha. Än så länge svävar vi alltså i stor okunskap om både mål och medel på det här området. I den svenska grundlagens första kapitel 2 § kan man läsa att det särskilt ska åligga det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning, verka för social omsorg och trygghet och för en god livsmiljö. Den i grundlagen mycket tydliga rätten till en bostad slås även fast i den av ratificerade allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Där kan man i artikel 25 läsa hur den enskildes rätt till en bostad slås fast. Så bostäder är en grundläggande del av vår välfärd. Det torde det inte råda någon tvekan om. Men i har vi haft ambitionen att bostäderna ska vara mer än så, att de ska vara sunda och säkra, bidra till ett tryggt och gott liv men också självklart att de ska vara konstruerade och uppförda på ett sätt som gör dem till långsiktigt goda investeringar. Det här betänkandet, herr talman, handlar som jag ser det om miljö- och folkhälsoaspekter på bostadsfrågorna. I betänkandet har tillsammans med Socialdemokraterna bifogat ett särskilt yttrande där vi redovisar vår oro över bristen på intresse som vi upplever från regeringens sida. Det kan leda till att det arbete som påbörjades under den förra mandatperioden när det gäller just energieffektiviseringar kan stanna upp. Den borgerliga majoriteten i utskottet väljer att på fråga efter fråga hänvisa till pågående arbeten inom . Därför avstyrker man alla förslag. Vi är oroade över det. Men jag utgår ifrån att det inte bara är tomma ord utan att regeringen verkligen återkommer till med konkreta förslag på politik för energieffektivitet i byggsektorn. Med anledning av det har jag avstått från ett antal annars ganska naturliga reservationer om tydlig politik på området energieffektivisering. Trots den återhållsamheten när det gäller reservationer på energieffektivitetssidan blev det ändå ett antal reservationer till det här ärendet. Självklart står jag bakom alla reservationer, men för tids vinnande och för att hålla antalet voteringar nere yrkar jag bifall bara till reservation 4 och 9. Om vi nu ska klara den stora utmaningen att bygga om det gamla västerländska konsumtionssamhället, slit-och-släng-samhället, till ett modernt och långsiktigt hållbart samhälle måste vi våga göra ett stort antal mycket stora investeringar. Det är inte bara transportsektorn som måste bli betydligt effektivare utan även bostadssektorn, livsmedelsproduktionen och industrin. Egentligen måste allt vi gör göras på ett smartare sätt. Det är därför som jag bland annat tjatar om järnvägen mellan och som är den tyngst trafikerade enkelspåriga sträckan i landet. Att bygga en hållbar framtid handlar om stora investeringar på alla samhällsområden. De måste vi göra . I det här betänkandet finns ett av alla dessa framsynta förslag, nämligen ett förslag om att skulle ta sig en titt på den så kallade Barcelonamodellen när det gäller att se till att långsiktigt hållbara energiinvesteringar görs. Det handlar om regler. Det handlar också om att sätta tydliga mål för byggandet av solfångare och solceller. Globalt växer solenergiindustrin som energikälla tio gånger snabbare än kärnkraften. är nettotillförseln av ny effekt från kärnkraften bara ; det är knappt två medelstora reaktorer. Det är på grund av att det läggs ned fler reaktorer än vad som startas. Enbart i installerades solfångare med en termisk effekt på ungefär , alltså en ökning på ett enda år som är nästan lika stor som kärnkraftens om man betänker att vi faktiskt gör värme med förlust av drygt hälften av den kärnkraftsel som vi producerar i vårt land. Detta är bara i . Sedan kommer resten av världen till, där inte minst är stora på solvärme. installerades i hela världen solceller med en effekt på , alltså även det nästan lika stort som kärnkraftens bidrag . Man ska komma ihåg att tillväxten när det gäller solvärme och solceller har legat kring . I har politikerna haft en otroligt dålig känsla för energipolitik, tycker jag. Vi tycks missa tåg efter tåg. var faktiskt ett av världens ledande länder på vindkraftsområdet . är vindkraften den tredje största exportindustrin i , medan vi nästan helt saknar den typen av industri, även om vi turligt nog har företag som är underleverantörer till sektorn. Väldigt många komponenter inom solvärmeområdet och solcellsindustrin är faktiskt svenska uppfinningar som tyvärr inte har lockat några svenska företag. Jag tycker att det är ganska uppenbart att staten måste gå in och skapa goda förutsättningar för en hemmamarknad för att nya teknikområden ska utvecklas i vårt land. Det är nog inte bara i vårt land som det är så. Historiskt och runt om i vår omvärld finns det mängder av exempel på att det är en bra idé att samhället går in och skapar goda förutsättningar för en hemmamarknad när man vill att nya sektorer ska växa. En regering som säger att man vill driva en politik för flera jobb borde inte vända ryggen åt ett av världens snabbast växande industriområden där dessutom råkar ha mycket framgångsrika forskningscentrum och därmed väldigt mycket kunskap. Att utveckla en svensk variant av Barcelonamodellen och på lämpligt sätt stimulera en hemmamarknad för energieffektiva fasadmaterial och takmaterial skulle säkert ge oss några nya och några nya att vara stolta över. Alla världens länder måste ställa om sin energiteknik så det är en ofantlig marknad som svenska företag skulle kunna erövra. Jag är därför besviken på att den borgerliga majoriteten avslår reservation 4 med yrkanden om en framsynt energipolitik för bostadssektorn. Här finns det tiotusentals, kanske hundratusentals, nya jobb som dessutom är så unika att de bidrar till att vi ska nå klimatmålet. Det är inte så lätt att hitta dem.