prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Jag konstaterar där vill jag ha ett väldigt konkret svar att från Vänstern har skrivit en fråga till statsrådet rörande flygplats. fick hon svar. Det svaret var precis det omvända, nämligen att man inte kunde få något svar. skrev så här: Min ambition är att förslag och bedömningar, inklusive frågan om flygplats, ska behandlas inom ramen för kommande proposition på infrastrukturområdet. Jag avser därför att återkomma i dessa frågor. Då är min fråga: Varför ska statsrådet återkomma vad gäller flygplats men inte vad gäller ? Där anser man att man har rätt att bara fatta beslut , innan vi ska ha den här interpellationsdebatten, långt innan remissinstanserna är klara och långt innan infrastrukturpropositionen kommer i vår. Varför denna särbehandling av ? Varför den här gräddfilen? Jag tycker fortfarande inte att jag har fått något riktigt svar. Jag förväntar mig nu ett väldigt tydligt svar. Jag har fått ett svar, att regeringen har fattat beslut. Jag kritiserar att det går till på det sättet, i den tidsordningen. Men vi har ändå fått ett konkret svar på den frågan. Det accepterar jag, även om jag inte gillar svaret. Men det gäller de två andra frågorna. Kan infrastrukturminister nu tala om för mig var i svaret man kan utläsa svar på frågan om , , har samma rätt som staten att säga upp avtalet . Det är en väldigt luddig formulering. Om man inte kommer överens kan man diskutera. Men är det så som vi hävdar, att det bara är staten som formellt sett har rätt att säga upp avtalet? Eller har vi fel? I så fall är det väldigt bra. Då får vi det som vi vill, nämligen att ska ha samma möjlighet. Den andra frågan är: Varför ska ha en gräddfil vad gäller planeringsfrågor medan man när det gäller säger att man inte kan svara nu utan att man ska vänta med det tills vi fattar beslut i vår? Vad är den principiella skillnaden mellan och flygplats? Jag vill hävda att den också har en viss betydelse för flygtrafiken i . 52 PER (): Vi är som jag sade tidigare väldigt oroade över den här inriktningen. Vi tycker att det är ett svek ur klimatsynpunkt att man inte behandlar flyget på ett likvärdigt sätt som andra transportslag. Det vi ser är att det avtal som finns framförhandlat är en kraftig subvention till inrikesflyget. Det går inte att betrakta som någonting annat. Även om kostnaden för att hyra marken höjs något är marken fortfarande väldigt underprissatt. Vad jag har hört ska kostnaden för flygplatsmarken höjas från , som det har varit tidigare, till . Men i en utredning som gjorde 2005 uppskattade man värdet av den här marken till , i form av till exempel bostadsbyggande eller andra verksamheter. Och det har antagligen höjts ännu mer . kan man se för att avtalet säger att man får ha 65 000 starter och landningar . Det är alltså på 65 000 starter och landningar. Det är för varje start och landning som vi subventionerar flyget med. Är det verkligen en rimlig prioritering? Ska de offentliga medlen användas för att subventionera inrikesflyg på det sättet? Vore det inte rimligare att avsätta per tåg som går ned till och och subventionera dem? Jag trodde att vi var överens om att det ändå är ett bättre sätt att använda resurserna. Sedan vill jag fråga om det inte finns en väldig klyfta inom . I en debattartikel av Per Ankersjö, som är representant i , från står det: Att ha en flygplats mitt bland bostadsområden hör till ett förlegat tankesätt. Han säger: Brommaflyget är en återvändsgränd för utvecklingen och tillväxten. Infrastrukturministern säger att är en flygplats som behövs i transportsystemet. Borde inte du prata lite mer med din representant i ? 53 (): tar upp här att interpellationen handlar endast om formalia och inte om sak. Sedan återkommer i interpellationsdebatten, bland annat från Per , just sakfrågorna. Jag skulle vilja säga att formalia och sak hör ihop. Som jag ser det handlar det långsiktiga avtalet om möjligheter att satsa på åtgärder för att minska buller för att förbättra miljön just från och flygbolag. Vem investerar om avtalsperioden är för kort? Jag kan inte se att det är någon som gör det. Man kan alltid säga att man ska satsa på andra transportslag. Den tanken kanske kan fungera, men jag tror inte det. Det är alldeles för många resenärer som väljer flyget. Det kan inte vara vår uppgift som politiker att säga att de inte får lov att flyga. Det handlar om att vi ska se till att det blir andra alternativ men också att det finns möjligheter att flyga. Det är där den långa avtalstiden är bra. Jag vill understryka igen, som ingen av vare sig eller Per har tagit upp, att det finns en flygplatsutredning som just har pekat ut som en av åtta strategiskt viktiga nationella flygplatser. Jag tycker att det är ett så pass viktigt faktum att det inte går att bortse från. Det här är en väldigt viktig fråga när det gäller prioriteringar av avtal bland annat. 54 (): Först och främst skulle jag vilja säga till att det inte är konstigt att man pekar ut den som en av de nationellt viktigaste flygplatserna. Det är en av de största. Det är bara att konstatera. Det är väl inte så konstigt i det sammanhanget. Frågan är om man har ett politiskt mod och vill säga så här: Är det viktigt att man har kvar ? Det är det som är frågan för debatten, enligt mitt sätt att se det i alla fall. Jag önskar egentligen att fick sitta kvar på sin post . Då kunde man säga till : Varför har du inte genomfört det? Och varför har du inte genomfört det? Det är kanske sådant som inte är aktuellt men kanske högaktuellt . kräver alltid i alla debatter att vi skulle ha genomfört allting som vi diskuterar. har varit bunden av ett civilrättsligt avtal ända tills man tecknade om avtalet. Det har varit ett av problemen. Det har inte varit riktigt klart att man har kunnat säga upp avtalet. Dessutom är det precis så som Per säger: Man har betalat i hyra. Det hade nästan varit ohemult av att säga upp en sådan liten godbit som man trots allt fick in ganska mycket pengar för och som man får från . Det här duger inte, . Varje gång vi tar upp en fråga för att diskutera hänvisar du till att vi inte har gjort någonting. Då skulle vi kunna sluta och debattera här i . Det är just det som är det viktiga: Det man inte nådde fram med under den förra mandatperioden för att man inte hade påbörjat det eller alternativt nya frågor som kommer fram. De måste ju få väckas utan att du varje gång ska stoppa i halsen att vi inte skulle ha gjort tillräckligt. I det här fallet finns det en förklaring. Det fanns ett civilrättsligt avtal som vi inte kunde gå runt. Med det tycker jag att det är viktigt att man konstaterar att man inte alltid kan komma med exakt samma argumentation i varje debatt. 55 Statsrådet (): Till vill jag säga att svaret står i din interpellation. Om inte är nöjd med det är en annan sak. Avtal bygger på två parter som har förhandlat fram ett underlag. Vad gäller avtalets uppsägning så sade jag att om parterna inte avtalar om annat så gäller Det står i 1 §. När det gäller att avtala om förtida uppsägning står det speciellt poängterat att har detta, men uppsägningsavtalet i sig bygger på att det är två parter som är överens om att teckna ett avtal. I det sammanhanget åligger det varje part att värna om sin del eller det som man i en förhandling tar upp och också tar ansvar för. Det är den delen som jag utgår ifrån. Det är också det som hanterar när man fattar sitt beslut om detta avtal. Jag utgår från att det har varit en diskussion och en förhandling om ersättningar. Det är också en del. Det är två parter, och , som diskuterar och kommer fram till ett förhandlingsunderlag som man accepterar. Här har det också varit diskussioner om markåterförande till staden och så vidare som en del av det som är kvar eller historiskt har funnits i de tidigare avtalet. På så sätt arbetas ju avtal fram. diskussion var, om jag nu minns rätt, relaterad till utredningen om en försäljning av , eftersom är utpekad av utredaren på ett speciellt sätt till skillnad mot , som har varit inriktad på att finnas kvar. Det är en del av det som och i avtalet poängterar: ska i huvudsak inriktas på att stödja näringslivets utveckling i genom att dels vara en flygplats för reguljär flygtrafik till och från och dels en flygplats för affärsflyget. Därtill beskriver man att det framför allt är en extra kapacitet för den reguljära flygtrafiken framför allt under högtrafik för att då också kunna säkerställa att konkurrensen kan upprätthållas och utvecklas inom inrikesflyget. Det är precis detta som och har skrivit i sina avtal. Om jag återkommer till så har varit under intensiv debatt och därtill kopplat till att finna alternativ till . Så den är inget nytt eller speciellt hanterat. Det har varit en diskussion om att finna former för alternativ till , precis som sade i sitt första inlägg, söder om . För eller vad det kan vara för alternativ krävs det naturligtvis initiativ för att detta ska bli ett alternativ. 56 (): Infrastrukturminister läser upp självklarheter. Om man har ett avtal så gäller avtalet. Det förstår jag också. Men av ordalydelsen i det som står här framgår att parterna kan avtala om annat om viljan finns. Om man vill komma överens om att arrendet eller avtalet inte ska löpa kan man alltså säga upp det. Min konkreta fråga är: Kan jag tolka svar som att enligt gällande avtal har rätt att säga upp detta avtal , ? Kan man, om de inte har det, tänkas göra en ändring om staten och kommunen tillsammans vill ha en sådan ordning, inte minst ur demokratiskt synpunkt? Det borde jag kunna få ett konkret svar på. Jag ser heller inte någon stor, principiell skillnad mellan att skriva ett nytt avtal och att diskutera en utförsäljning av en flygplats. Det är i båda fallen rimligt att man avvaktar en flygplatsutredning och det som kommer in från remissinstanserna att man avvaktar infrastrukturbeslut. Eller har vi inget beredningstvång när det gäller detta? Varför ska vi ha utredningar om vi så fort utredningen läggs fram eller , innan remissinstanserna har sagt sitt och vi har fått diskutera det, fattar ett beslut? Då är det ju ingen idé att diskutera. Därför, , hör sak och formalia ihop. Först lägger man ut ett uppdrag. Sedan görs en utredning som därefter remissbehandlas och skickas iväg till våra utskott för behandling. Sedan fattar vi beslut här i kammaren eller i regeringen om det ligger på den nivån. Vi får ju ingen saklig debatt i vår om vi bara går in mitt i och beslutar på punkt efter punkt, till exempel pekar ut en viss hamn och säger att den får fribrev, den behöver vi inte diskutera, eller pekar ut och en kombiterminal det ska vi inte diskutera. Är inte själva vitsen med en utredning att man faktiskt också ska värdera den och lyssna på remissinstanserna och först därefter fatta beslut? Jag skulle vilja ha ett klart besked om jag kan tolka svaret som att , om man så önskar, har rätt att säga upp avtalet . 57 Statsrådet (): Det är skillnad mot , för detta är en förlängning av ett befintligt avtal. Om avtalsparterna så hade kommit överens hade kunnat ha en sådan direkt, förtida uppsägning. Men så står det inte i det avtal jag har. Jag upprepar: Om parterna hade avtalat om annat hade det antagligen funnits med, men det faller ju tillbaka på de två parter som har diskuterat och kommit överens om avtalet. Den frågan bör alltså ställas till den andra avtalsparten. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:158 om genomfartstrafikens konsekvenser för miljön och trafiksäkerheten 58 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att även mindre infrastrukturprojekt, exempelvis genomfart i kommun, kan få del av statens infrastrukturinvesteringar. Statens infrastrukturinvesteringar på vägsidan sker dels inom ramen för en nationell plan, dels genom länsplanerna. Genom länsplanerna kanaliserar staten resurser också till de mindre vägarna, till exempel väg 243 genom . När det gäller län ligger ansvaret för prioriteringar inom länsplanen hos regionförbundet i län. Genomfart i kommun finns inte med i Länsplan för regional transportinfrastruktur län 20042015. Projekt som inte tidigare prioriterats av länen får prövas på nytt i samband med den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 20102019. Regeringen inledde arbetet med en ny planeringsomgång för transportinfrastrukturen, som ska avse perioden 20102019. Som ett första steg har ett antal myndigheter haft i uppdrag att utarbeta ett underlag för en kommande proposition om infrastruktur som regeringen planerar att lägga fram . Underlaget har remissbehandlats och bereds inom . När sedan beslutat med anledning av förslagen i propositionen kommer ett skede då en mer konkret diskussion om prioriteringar av olika åtgärder äger rum. Regeringen är angelägen om att det regionala utvecklingsarbete som bedrivs i länen tas till vara. En aktiv dialog förs därför med länen eller i förekommande fall regionala självstyrelseorgan. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen även i andra sammanhang är angelägen om att hitta former för hur det regionala inflytandet kan säkerställas. har därför i sitt regleringsbrev ett uppdrag som innebär att verket ska säkerställa väl fungerande rutiner och arbetssätt som möjliggör ett regionalt inflytande. 59 (): Min fråga om statsrådets inställning till satsningar på mindre infrastrukturprojekt handlar bland annat om hur det ser ut i mindre kommuner. kommun har endast en huvudgata där väldigt tung trafik passerar. Det är både ett trafiksäkerhetsproblem och ett miljöproblem. Planer på att kunna utveckla ett attraktivt centrum stoppas på grund av genomfartstrafiken. Jag har ställt frågan om är beredd att vidta åtgärder för att även mindre infrastrukturprojekt, exempelvis alternativ genomfart i kommun, kan få del av statens infrastruktursatsningar. Jag uppfattade inte att jag fick något svar mer än att statsrådet konstaterar att ansvaret för prioriteringar ligger på länsplanet hos regionförbundet. Jag vill påminna infrastrukturministern om att det var som antog den förra länsplanen och att regionförbundet har fått ansvaret först . Trots att man nu tycker att infrastruktur är en fråga för staten kommer ändå flera kommuner att vara med och finansiera bland annat . Det är därför viktigt att poängtera att staten har ett stort ansvar, framför allt när det gäller de små kommunerna. Jag vill därför upprepa frågan om exempelvis genomfart i kommun kan få del av statens infrastruktursatsningar. Företaget i har beslutat sig för att investera. Det har varit mycket diskussion kring detta järnverk . Man har haft rationaliseringar, men har man bestämt sig för att investera ganska mycket pengar i . Det handlar om miljarder, och det är klart att denna tillväxt behöver mötas med en rejäl infrastruktur i kommunen. Bara tanken på vad som kan hända med den tunga genomfartstrafiken är bekymmersam. Det kommer ju inte att bli mindre trafik med den här satsningen. När det gäller dialogen hänvisar infrastrukturministern till regionalt inflytande. Avses då även de mindre kommunerna utifrån de specifika problem som just småkommunerna har? Det regionala perspektivet gäller ofta regionen som helhet, medan de små kommunernas problem kan vara svåra att lyfta fram. Jag vill därför fråga infrastrukturministern: du se att småkommuner med ovanstående problem kan lyftas fram i dialogen med ? 60 (): Det är alltid trevligt när hemorten diskuteras här i kammaren, så då är det klart att man vill vara med och säga sitt. Precis som infrastrukturministern säger är det olika planer som gäller. Här handlar det om en regional plan, och det är bara att konstatera att den regionala instansen tyvärr inte har förmått prioritera väg 243, vilket mycket riktigt framgår av interpellation. Vägen går rakt genom samhället och korsar även en järnväg. Man kan alltså säga att vi har en centralt placerad trafik. Det stora problemet som kan motivera att man funderar lite extra är att geografin runt denna tätort gör det svårt att hitta enkla lösningar. Det ligger ett antal vackra sjöar i vägen, vilka man inte passerar utan att störa den biologiska mångfalden och det rika fågellivet. Annars kan man tvingas bygga kostsamma broar. Det är också en politiskt kontroversiell fråga. Det finns en rad olika förslag som man inte är alldeles överens om. Det förslag som mest är på tapeten gäller en översiktsplan, Västerleden, . Kritiken mot den, från en ganska stor del av de politiska beslutsfattarna i , gäller att om man bygger enligt den planen får man ytterligare en genomfartsled som hamnar mellan två stadsdelar om man får uttrycka sig så när det gäller alltså kommundelar. När man talar om en förbifart tänker åtminstone jag på att den i rimlig omfattning ska passera utanför tätbebyggt område, inte att man får en ny genomfart. Det positiva som händer gäller stålindustrin i . För att vi då utifrån geografiska förutsättningar, ekonomi och så vidare ska klara av detta krävs det kanske extra medel för att kunna hitta en lösning som är långsiktigt hållbar, alltså en lösning som innebär att detta blir en tillväxtregion, att vi kan frakta varor till och från och att vi får en trafiksäker miljö i centrum. Det är möjligt att man måste överväga om de regionala pengar som finns verkligen räcker för en sådan större satsning. Det finns en del unika problem när det gäller att hitta den enkla lösning som man tycker ska finnas. Det är inte så enkelt i . Detta var en liten bakgrundsbeskrivning. Det kan vara intressant att diskutera frågan. Jag vet inte hur många tätorter eller kommuner av storlek det finns där en så pass stor andel tung trafik passerar rakt genom samhället. Det känns lite långt fram i tiden när statsrådet säger att det inte finns några pengar. Nej, och sedan finns det inga pengar, och inte därefter heller. finns den tunga trafiken, och den fortsätter att rulla . Det vore därför önskvärt att regeringen specifikt tittade på problemet och försökte hitta en långsiktigt bra lösning som inte innebär en ny genomfartsled. 61 Statsrådet (): Det är naturligtvis så, , att trafik- och säkerhetsåtgärderna är en del av de transportpolitiska mål som i sin tur är en del av de styrinstrument för de åtgärder som ska vidtas just för att minska olyckorna och säkra trafiken. Jag hänvisar åter till att små kommuner givetvis ingår i ett regionalt perspektiv. De är en del i de länsplaner som vi har och ingår i den prioritering som sker på regional nivå. Därför hänvisar jag ofta till den regionala nivån. Kommunerna ingår i ett transportnätverk, i transportstrukturer, oberoende av om de är små eller stora. Finns det problem så finns det problem. Är det hårt trafikerat så är det hårt trafikerat, och ska det finnas med i den samlade helhetsbedömningen. Men i den länsplan där man gjort prioriteringarna finns uppenbarligen inte genomfarten i med. fick via Region en förfrågan från kommun angående alternativ till genomfart i . De har svarat att frågan måste hanteras inom ramen för arbetet med upprättandet av de nya länsplanerna. Som jag sade tidigare är det uppgift, och de kommer att ha en dialog med bland annat kommun. Man hänvisar också till att det inte finns några handlingar eller planer framtagna till ett alternativ till befintlig genomfart i . Det kanske också är en del i den diskussion som finns lokalt och som hänvisar till. 62 (): Även om det gäller en fråga ska jag försöka hålla mig på riksplanet så att vi inte hamnar i den kommunalpolitiska debatten. Det är lätt hänt. Den tunga trafiken passar illa ihop med det lilla centrumets behov av hög trafiksäkerhet för gång- och cykeltrafik. För dem som inte varit i kan jag berätta att man först kommer igenom ett antal rondeller och därefter nedför en backe. Den backen är mycket brant. Jag kan konstatera att den tunga trafik som ska stanna vid det trafikljus som finns där utgör en trafikfara. Det är inte bara en bil som åkt in i affärer, och då talar vi om personbilar. Efter trafikljuset finns ett antal övergångsställen med vägbulor. De är så nedslitna att de skapar vibrationer och högt buller i en stadstrafik där det inte är lämpligt. När man nu ser att industrin på orten satsar miljarder vore det naturligtvis intressant att få veta om även staten har ett intresse av att satsa i stället för att bara satsa när företagen flyttar ut från kommunerna. Det är viktigt att staten också i ett läge när det händer något positivt kan ta ett ansvar. Det är rätt att det inte finns med i länsplanen, men jag vill påpeka att man på regionplanet faktiskt tar frågan i beaktande. Då tycker jag att det är viktigt att, precis som påpekade, inte vänta till 2015 och säga att det nu är . Det fungerar inte riktigt så eftersom människor måste leva och bo med den tunga trafiken i . Jag förväntar mig att man från politiskt håll, från ministerns och regeringens sida, funderar på prioriteringarna. Det här är ju fråga om ett litet projekt. Det är inte 2 vi pratar om utan om ett ganska litet projekt. Även om statens budget inte är hur stor som helst vet vi att statens kassa faktiskt är större . Då kan det finnas skäl att överväga om man kan lösa uppenbara problem, sådana som någon behöver ta itu med. Min fråga till statsrådet, herr talman, är därför: Finns det möjligheter att under den kommande mandatperioden åtminstone se över just den här typen av specifika problem? Jag pratar inte om 2 utan om mindre projekt. 63 Statsrådet (): Som jag redan sagt bygger statens infrastrukturbudget på att man har en nationell plan. Via länsplanerna riktar man statliga resurser till mindre vägar. Länsplanerna ansvarar för länsnivån eller den regionala nivån, beroende på hur strukturen ser ut. finns med i ett regionalt sammanhang. Det finns med i den samlade helhet som det förs ett resonemang om och där det hör hemma. I den planen, länsplanen i län, är inte prioriterat . Därför är svaret det som jag sade, och det gäller även svar, nämligen att det görs en hänvisning till nya kommande länsplaner. Där kanaliseras återigen statens resurser till länsplanerna, som i sin tur bygger på de prioriteringar som görs på länsnivå. 64 (): Jag förstod svaret om länsplanen, men jag försökte faktiskt fråga om det finns några som helst faktiska omständigheter utanför denna lokal och utanför regeringssammanträdena som kan påverka regeringen till att omvärdera frågan. Det är klart att det kommer att hända saker . Frågan är om jag nu ska tolka infrastrukturministern så att ingenting går att förändra, att allt är hugget i sten, att inte ett kommatecken kommer att kunna ändras i de nuvarande länsplanerna vad gäller infrastrukturen, att inte ett enda ord kommer att kunna ändras . I så fall vill jag att här och klart och tydligt säger att det inte kommer att ske en enda förändring i det som prioriterats i länsplanerna. Jag vill att det ska framgå tydligt. Det nu säger är att det inte stod i länsplanen. Nej, det var för att man trodde att järnverk var på väg att läggas ned. Det fanns diskussioner om att flytta all verksamhet till . och kommunledning har slagits för att kunna behålla ett av världens mest lönsamma järnverk på orten, för att industrin ska bli kvar. har de lyckats, och industrin investerar. Därför frågar vi om staten är beredd att hjälpa till i en svår situation och bidra till ett mindre infrastrukturprojekt. Då svarar infrastrukturministern nej, för det fanns inte med på kartan, och det kommer inte att finnas med på kartan eftersom det inte var något som de var förberedda på. Okej, då vill jag veta att det gäller så med alla projekt. Det kommer inte heller att förekomma någonting som har stått i någon annan länsplan. 65 Statsrådet (): Antingen är det så att inte vill höra eller inte förstå hur beslutsstrukturen ser ut. Min hänvisning till länsplanerna beror på att staten inte är inne och rör i länsplanerna förutom att de bygger på de statliga resurserna. Det är naturligtvis så att man på regional nivå kan göra sina prioriteringar och omprioriteringar. fattar heller inte beslut om varje enskild väg som motioneras om här.