prot · GV097 · 2007-09-27 00:00:00 — Det är det som gör att vi inte har någon lag om den här typen av prövning för små lån. De som lånar ut pengarna kan göra det på det här sättet därför att de inte lånar in medborgarnas pengar. Det är deras egna pengar som de betalar ut till medborgarna, vilket gör att de inte lyder under inspektion av . Men vi jobbar på med en marknadsföringslag. Vi ska också införliva konsumentkreditlagen i , som just nu befinner sig . I samband med det måste jag få återkomma till hur vi tar tag i det här problemet. 32 (): Tack för svaret, statsrådet! Det låter betryggande att något kommer att hända. Detta är enormt jobbigt för de unga som inte orkar stå emot denna typ av reklam. Det finns de som har tagit upp till 15 sms-lån . Man tar ett nytt lån för att kunna betala det gamla lånet och så vidare. Det gäller mest ungdomar mellan , och just denna grupp orkar inte stå emot denna typ av reklam och lockelser att ta nya lån och därmed skuldsätta sig ytterligare. Det får stora konsekvenser för framtiden när de sedan ska ta andra lån. De hamnar till slut hos kronofogden. är det över 1 000 ansökningar som hamnar hos kronofogden för att man får ett betalningsföreläggande. Jag är tacksam om det händer något . räcker inte, utan det måste till en starkare lagstiftning. 33 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag ska gärna titta på lagstiftningen, men vi måste också komma ihåg att man inte kan lagstifta mot allt på marknaden. Det handlar om unga vuxna, , så det är inte barn som det ibland vill framställas som. Det finns anledning att med hjälp av information i samhället visa att man först har ett eget ansvar och berätta vad det innebär att sätta sig i skuld i så pass unga år. När det gäller skrivelse till mig och bereds den frågan i . Du ställer frågan om vi avser att tillmötesgå de krav som står där. Jag kan inte säga om vi kommer att tillmötesgå några av kraven och i så fall vilka. Jag får återkomma när vi har berett frågan färdigt. 34 (): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister om systemskiftet. Regeringen anklagas för att vilja genomföra ett systemskifte, och det har ingen positiv klang. Men jag menar att det verkligt stora systemskiftet var det som den förra regeringen genomförde när man avlägsnade sig från arbetslinjen och tillät en utveckling mot kassaförsörjning . Vad regeringen nu gör är att återställa den arbetslinje som rådde tidigare. Jag undrar om arbetsmarknadsministern delar synen att begreppet systemskifte är mer tillämpbart på kassaförsörjningen än på arbetslinjen. 35 Arbetsmarknadsminister (): Det är ett oerhört intressant diskussionstema. Vi får ofta höra att vi genomför genomgripande förändringar som störtar folk i olycka, och vad det nu kan vara, precis som oppositioner framställer regeringars politik. Jag delar grundläggande bedömning, nämligen att det vi försöker åstadkomma är att sluta det gap på arbetsmarknaden som åtminstone de senaste tolv årens socialdemokratiska politik ledde fram till. Som jag sade när jag debatterade med ställdes var femte svensk i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden eller jobbade mindre än han eller hon skulle vilja. I denna typ av diskussioner får jag ofta höra att jag bara tjatar om samma sak . Mitt svar blir då: Ja, precis. Vi är inte ute efter ett systemskifte, vi är ute efter att återupprätta full sysselsättning. Alla som vill och kan arbeta ska ha möjlighet att vara med på arbetsmarknaden. Vår uppgift är att stampa ut pomperipossa från låginkomsttagarnas hem och i stället slipa trösklarna till arbetsmarknaden så att fler kommer i arbete. 36 (): Krönikören och författaren upptäckte att begreppet arbetslinje inte finns i äldre uppslagsböcker. Det dök upp först i . Slutsatsen är naturligtvis att arbetslinjen tidigare var så självklar att det inte behövdes något uppslagsord för den. stod det i tidningen om ett frågeformulär för de som vill bli nya medborgare i . De fick frågan om de ville försörja sig 1.genom anställning 2.genom egen verksamhet 3.genom försäkringskassa 4.genom a-kassa. Det var modellen för att bli svensk medborgare. 37 Arbetsmarknadsminister (): Min utgångspunkt är att alla som vill och kan arbeta ska ha möjlighet att vara med på arbetsmarknaden. rasade en skattedebatt i som handlade om pomperipossa. upptäckte att hon betalade långt i marginalskatt på intäkterna av sina böcker. Det som hände av socialdemokratiskt styre var att pomperipossa flyttade från höginkomsttagarhemmen ned till vårdbiträdet, kommunalarbetaren och barnskötaren. Där kunde man när man lade ihop skatter, avgifter, olika typer av bidrag och allt som gäller hushållsekonomin få marginaleffekter som översteg eller åtminstone närmade sig . Det är vår uppgift att med jobbavdrag och andra förändringar se till att den som tjänar lite får mer pengar över i kuvertet, att arbete lönar sig, att det lönar sig att anställa och att matchningen på arbetsmarknaden fungerar bättre. Lyckas vi med det har vi tagit ett stort steg på vägen tillbaka till full sysselsättning. 38 (): För sedan lade högerregeringen fram sitt budgetförslag. I detta förslag höjer man punktskatten på diesel miljöklass 1 och 2. Det innebär att världens renaste diesel slås ut från den svenska marknaden och diesel miljöklass 3 kommer att ta över. Konsekvensen blir kraftigt ökat utsläpp av koldioxid, men det allra allvarligaste är den stora ökningen av de cancerframkallande partikelutsläppen. som detta sker driver högerregeringen ett arbete med att skärpa kraven på luftkvalitet och minska utsläppen av partiklar i luften. när han som bestämmer inte är här, finansministern alltså, får frågan gå till . Vad är avsikten med regeringens förslag? Har man helt glömt miljön och barnens utsatthet vad gäller partikelutsläppen? 39 Arbetsmarknadsminister (): Jag kan bara utgå från att när det handlar om att försöka använda ekonomiska styrmedel också i miljöpolitiken har syftet varit att försöka hitta den lämpliga sammanvägningen av åtgärder som innebär att vi nyttjar olika typer av bränslen på ett mer miljöeffektivt sätt. Jag måste erkänna att jag inte är expert på dieselfrågor. Jag hoppas att och kammaren har förståelse för det. Jag ber att få återkomma med mer konkreta resonemang om detta när jag har hunnit läsa in mig på frågan. 40 (): Jag vet inte hur många som är experter på vare sig diesel eller miljöfrågor i regeringen, men det verkar inte vara så många. frågade jag miljöministern om just detta och då var det inte aktuellt att ändra dessa skatter . Det är inte näringsministern gick ut och sade att man skulle göra en jättesatsning på stadsmiljön. Det finns många miljoner att spara på den satsningen, för denna satsning kommer att kullkasta hela regeringens satsning på stadsmiljön. Jag hoppas att regeringen omprövar sitt beslut. Om man måste höja skatten på diesel så höj den rakt av på alla kvaliteter så att vi inte slår ut den bästa kvaliteten vi har i och försämrar vår miljö. 41 Arbetsmarknadsminister (): Jag ska ta med mig resonemanget tillbaka till både finansministern och miljöministern. Det finns många saker att säga. Vi försöker också att göra så mycket vi kan för att se till att vi får tag på billig etanol i . Detta gör vi på olika sätt genom att själva och inom ramen för EU-samarbetet påverka handelshinder och annat som gäller för etanol. Jag vet också av andra orsaker att det finns mycket spännande forskning och tillverkningsmetodik för till exempel syntetisk diesel i . Det finns nog anledning att återkomma till diskussionen. Jag gör gärna det vid annat tillfälle. Pensionärers inflytande i kommuner och landsting 42 (): Många upplever att när man går i pension förändras livet på många sätt. Alltför många upplever att man blir betraktad som en mindre viktig medborgare. Man blir mindre efterfrågad, och man tycker att man inte blir sedd på samma sätt. Kanske ligger det något i detta. I många opinionsundersökningar till exempel vänder man sig just till människor eller så sätter man ibland någon annan ålder så att de äldstas synpunkter inte kommer med. vet vi att pensionärer är en grupp som är starkt beroende av samhälleliga beslut, inte minst i kommuner och landsting. Det är stadsplanering, kollektivtrafik, boende, annan service och naturligtvis vård och omsorg. För att komma till rätta med detta och ge pensionärer inflytande över besluten har man i många kommuner och landsting inrättat kommunala pensionärsråd. De fungerar bra på många håll, men de finns inte i alla kommuner och landsting. kommer oroande uppgifter om att man håller på att lägga ned eller ompröva dem i ett antal kommuner och landsting. Jag vill fråga äldreminister : Vad tänker regeringen göra för att pensionärerna också ska ha inflytandemöjligheter över de beslut i kommuner och landsting som gäller äldre? 43 Statsrådet (): Tack för frågan. Åldersdiskrimineringen är ett faktum i vårt land. Därför är det så angeläget, som berättade tidigare, att vi får en lagstiftning mot åldersdiskriminering. Det är ett av de redskap som jag tror är viktiga för att äldres inflytande ska stärkas . En annan viktig del som vi jobbar med just nu handlar om att äldre ska få möjlighet att göra ett friare val när det gäller vem som ska utföra eller vilket äldreboende man ska bo på. känner många äldre att de inte har inflytande över sin egen vardag. Så ska vi inte ha det. Vi ska arbeta i en riktning så att äldre, på samma sätt som de som är i verksam ålder, har inflytande och får bestämma över sin tillvaro. Pensionärsråden gör ett väldigt viktigt arbete. De finns i flertalet kommuner. Jag träffade i går och fick en uppdatering i den här frågan. Jag hörde av dem att de har gjort en uppvaktning till samtliga partier i för att aktualisera frågan. Det är väldigt bra, tycker jag. De allra flesta kommuner har sett till att de har ett pensionärsråd, ett fåtal har det inte. Den här typen av påtryckning kan vara ett sätt att få i gång verksamheten i flera kommuner. 44 (): Att få en lagstiftning mot åldersdiskriminering i arbetslivet är mycket bra. Jag stöder det. Men det löser ju inte pensionärernas situation. De är ju per definition inte längre i arbetslivet. Därför behövs det andra sätt för pensionärernas inflytande. De kommunala pensionärsråden är en bra modell. De behöver utvecklas på sina håll, men de behöver framför allt inte avvecklas. Som statsrådet säger har de stora pensionärsorganisationerna samlat kontaktat alla riksdagspartier med en skrivelse och vill att de politiska riksdagspartierna gemensamt kommer överens om att se till att det finns kommunala pensionärsråd med reellt inflytande i alla kommuner och landsting. Vi socialdemokrater säger ja till det. Vi kommer att bjuda in de fyra borgerliga partierna i alliansen till en sådan överenskommelse. Kommer ni att säga ja till det, ? 45 Statsrådet (): Det är väldigt bra och centralt att vi gemensamt hjälps åt för att öka de äldres inflytande. är de satta under överförmyndare på många sätt. Att öka inflytandet när det gäller fritt val och inflytande över sin egen vardag är centralt för att öka tryggheten. Den frågan kastar jag tillbaka till att besvara vid tillfälle. Är det en reform som ni ser positivt på? Jag ser positivt på att pensionärsråd ska finnas i varje kommun. Det ryms inom ramen för det kommunala självstyret, men det är naturligtvis inte oviktigt vad vi politiska partier gör. I våra kommuner och landsting finns möjlighet för våra kommunpolitiker och landstingspolitiker att aktualisera frågan. Jag tror att det är att föredra framför lagstiftning. Vi brukar inte använda lagstiftning på det sättet. Jag är övertygad om att vi framgångsrikt kan arbeta utifrån basis för att komma vidare i frågan. Det är ett litet antal kommuner som inte har pensionärsråd. Det finns en oroande utveckling där flera funderar på att lägga ned. Jag vill öka de äldres inflytande både på kommunnivå och på landstingsnivå, och jag vill synliggöra dem på den nationella nivån. Finansiering av kulturella inslag i skolan 46 (): Min fråga går till kulturministern. har landets skolor saknat pengar till kulturella inslag. Situationen blev än värre under den förra mandatperioden när det föreslogs att skolorna inte längre skulle få ta ut små avgifter av eleverna för resor till museer och teatrar. Även om den dåvarande regeringen inte lyckades ändra skollagen på det sättet, har det ute i landet tagits för givet att den är ändrad och att man inte får ta ut sådana avgifter. får vi den efterlängtade kultursatsningen på de äldre grundskoleeleverna, . Då kommer min fråga: Får skolorna använda de pengarna också till resor till teatrar och museer till exempel? 47 Kulturminister (): Jag känner igen problemet. Jag har mött många verksamma både inom fasta institutioner och fria grupper som talar om att man har producerat föreställningar men att eleverna och skolorna inte har råd eller att man inte har rätt att ta ut avgifter för att åka och se föreställningarna. Jag är glad att vi kan göra den här satsningen på kultur i skolan för elever i sjuan, åttan och nian. Det är något som kommer elever över hela landet till del. ska se över hur satsningen ska fördelas. Vi har sagt att det inte får gå till administration. Det ska gå direkt till kulturupplevelser. Om det kan inkludera bussbiljetter, vill jag inte säga . Det är en fråga som får titta på. Tanken är att så mycket som möjligt av pengarna ska gälla ren kultur, både att uppleva och att själv skapa. 48 (): Jag kan alltså säga till skolorna att de får vända sig till och inte till . Det ska vara med stor frihet och inte med några statliga pekpinnar. Frågan är: stor frihet för vem? Är det stor frihet för huvudmannen? Är det stor frihet för skolan? Är det stor frihet för eleven? Kan eleven ta sina och gå på bio? 49 Kulturminister (): Nej, eleven kan inte ta och gå på bio. Det är skolan som avgör tillsammans med lärarna. Jag förutsätter att eleverna också är delaktiga i diskussionen om hur satsningen ska gå till. Det finns många sätt. Det är bara fantasin som sätter hinder för hur man kan inkludera professionella kulturskapare dansare, musiker, författare, skulptörer och skådespelare direkt i skolans verksamhet. Det är tänkt att detta ska komma hela skolan och klasserna till del. Olika moms på pappers- och nättidningar 50 (): Jag vill fråga hur det kommer sig att jag om jag prenumererar på en papperstidning betalar moms, men om jag prenumererar på samma tidning som nättidning betalar jag moms. Av tidigare frågeställare förstår jag att det är som ska svara på frågan. 51 Arbetsmarknadsminister (): Outgrundliga äro vägar. Det är en utgångspunkt som naturligtvis är sann även här. Jag utgår ifrån att det finns en del direktiv från EU-nivå som möjligen kan påverka hur tidningsmoms ser ut i jämförelse med andra publikationer. Vi har motsvarande diskussioner när det gäller reklamskatten. Den tas ut på reklam i dagstidningar, men inte på nätet. Jag ska villigt tillstå att det finns en rad ganska underliga resultat av snåriga regelverk som finns kvar sedan historien och som finns utrikes och påverkar detta. 52 (): Tack för svaret. Som centerpartist skulle jag önska att detta harmoniserades ned till , om inte annat av klimatskäl. Vi medborgare behöver bli ledsagade i snårigheter. För mig var detta en snårig fråga som är obegriplig att förstå. Om snårigheterna ska fortsätta måste de läggas ut så att man förstår dem. 53 Arbetsmarknadsminister (): har naturligtvis helt rätt. Jag är, precis som , för låga skatter. Jag tycker att det är en bra idé. Jag tycker dessutom att det borde råda konkurrensneutralitet mellan olika former av medier på det sätt som är underliggande i frågan. Jag måste erkänna att jag inte vet exakt hur beredningsläget är eller på vilket sätt det finns regelverk runt omkring detta som styr. Men jag misstänker att det finns direktiv där det sägs vad som får ingå i den lägre momssatsen respektive i den högre momssatsen. Och det kan naturligtvis vara styrande. Men detta är en typisk fråga som jag kan ta med mig till finansministern för att ta reda på om det finns något mer begåvat svar än jag har kunnat ge på den, och det gör det säkert. Regelverk vid konflikter med elleverantörer 54 (): Egentligen skulle min fråga riktas till näringsministern, men eftersom näringsministern inte är här ställer jag den till . pågår det en tvist mellan ett elbolag i och kommun och kommun. Denna konflikt är inte löst. har man enligt uppgift meddelat att man kommer att stänga av elleveranserna från och med måndag . Och omfattar detta inte bara privatpersoner och allmän gatubelysning, utan nu kommer det att omfatta kommunala vattenverk, avloppsreningsverk, den kommunala , äldreboende, skolor och jag vet inte allt som skulle kunna drabbas av detta. Denna fråga och behovet av en förändring av lagstiftningen har förmodligen varit föremål för diskussioner i regeringen, så att man kan förhindra denna typ av åtgärder från ett enskilt företag som skulle drabba samhällsviktiga uppgifter. Jag anser personligen att detta är en samhällsfarlig åtgärd. Min fråga som generellt kan gälla alla elbolag, elhandelsföretag och nätföretag är: Vad har regeringen gjort då man har varit väl medveten om denna konflikt? Om regeringen inte har gjort någonting, vad kan den göra åt detta? 55 Arbetsmarknadsminister (): Vi har haft diskussioner om detta och har inte minst i medierna kunnat följa detta , som sade. Man kunde , när reportagen om nedsläckta gator kom, konstatera att detta är helt orimligt. Det måste jag vara helt överens med om. Jag vet att näringsministern har haft ingående diskussioner både med kommunledningen i och med de relevanta myndigheterna för att initialt ta reda på det rättsläge som gäller och undvika att ge sig in i ministerstyre, vilket vi naturligtvis inte får göra, men ändå hantera frågeställningen så att denna konflikt löses. Det finns två dimensioner på detta. Det handlar om att lösa den omedelbara konflikten så snabbt det går. Men det handlar dessutom om att se över vad den här konflikten har för implikationer för regelverk i övrigt. Och jag vet att näringsministern tittar på detta ganska aktivt för tillfället. 56 (): Jag tycker att man kan ifrågasätta om det har gått tillräckligt snabbt. En sådan situation som kan uppstå slår nämligen till alldeles . Ni kan tänka er vad som händer om de kommunala vattenverken och avloppsreningsverken inte fungerar och om det inte finns el i hushållen när ska utföra viktiga arbetsuppgifter. Om inte ansvarig myndighet vidtar åtgärder är det därför angeläget att regeringen får lov att peka med hela handen och kanske med hela armen för att få i gång detta regelverk. Min fråga är: Vad händer om denna katastrof är ett faktum ? Problemen kommer nämligen att uppstå . Finns det utrymme för ett ingripande från regeringens sida? 57 Arbetsmarknadsminister (): har naturligtvis rätt i grundfrågeställningen. Jag tyckte när man såg bilderna från de nedsläckta gatorna att detta var orimligt, som jag sade förut. Jag utgår naturligtvis ifrån, om man kommer till den nivån att detta hotar samhällsviktiga funktioner, att det finns regelverk runt omkring som jag här och inte kan känna till men som ändå gör det möjligt att hantera den då uppkomna situationen. Jag utgår från att det är så. Det är klart att vi måste ha el till sjukhusen, till vattenverket och vad det nu kan vara. Men jag utgår också från, vilket jag vet sker, att man nu gör en ordentlig kontroll och genomgång på av vad detta betyder för regelverket i övrigt, så att vi kan undvika den här typen av situationer . Poängen med att ha två hål i väggen är naturligtvis att det ska komma ström ur dem. Så är det. 58 (): Jag vill ställa min fråga till äldreminister . Vi har diskuterat åldersdiskriminering, vilket så klart är ett stort problem på arbetsmarknaden, inte minst när det gäller äldre som drabbas. Men ska vi vara medvetna om att det faktiskt finns väldigt många äldre människor som inte kan jobba. Det gäller ålderspensionärerna. Men det gäller också många av förtidspensionärerna, som är människor som har drabbats av mycket svåra arbetsskador, arbetsolyckor och svåra sjukdomar. För en del av dessa människor är den ekonomiska situationen ganska svår, inte för alla naturligtvis, men för många. För förtidspensionärerna väntar också en lägre ålderspension numera. Ålderspensionärerna har fått en del högre avgifter, dyrare mediciner och läkarbesök. Och en del drabbas av högre hyror. De som har bil drabbas av en dyrare bilförsäkring. Det kan tyckas att det inte är fråga om så mycket pengar. Och det är klart att en del av dem som får jobbavdraget klarar det. Men hur ska pensionärerna klara detta? 59 Statsrådet (): Frågan var inte alldeles specifik. Låt mig först säga att vikten av att så många som möjligt som vill finnas på arbetsmarknaden också ska få finnas där. Därför har vi höjt pensionsåldern . Det finns så många äldre som kan och ska få bidra med sitt kunnande och sin kompetens. Inte minst i arbetslivet är åldersdiskrimineringen väldigt påtaglig. Vi kan se att många arbetsgivare helst inte anställer någon . Jag brukar ibland tala om vikten av att ha ett annat synsätt och att den som är äldre är klok, vis och har väldigt mycket att tillföra. Undersökningar visar till exempel att försäljare är som bäst . För pensionärerna har vi inrättat ett dubbelt jobbavdrag när de finns kvar på arbetsmarknaden just för att de ska känna att det faktiskt lönar sig för dem att finnas där. Sedan finns det väldigt mycket mer som vi behöver göra, som vi ska göra och som vi kommer att återkomma till. 60 (): Vi är helt överens om att åldersdiskriminering på arbetsmarknaden är helt fel. Och det är definitivt väldigt många äldre som drabbas av det, och det ska vi självklart bekämpa. Men vi har väldigt många pensionärer som inte kan jobba. Det är säkert en hel del som kan jobba till . Men vi vet att det finns en del väldigt tunga yrken, inte minst inom industrin och vården, där pensionsåldern snarare ligger . Människor där är helt utslitna i den åldern, och det är inte rimligt att man ska tvinga dessa människor att arbeta vidare. Det handlar inte om diskriminering, utan det handlar snarare om att dessa människor faktiskt behöver vila. Många har kanske jobbat . Jag tror därför att vi inte får glömma de sämst ställda pensionärerna. Det gäller inte minst många kvinnor, till exempel änkor, som har jobbat i låglönejobb och kanske jobbat deltid . De har det väldigt knapert, och jag hoppas att vi kan hjälpa dem. 61 Statsrådet (): av dem som har fått förtidspension säger själva att de har en arbetsförmåga, men de har ändå blivit förpassade till ett utanförskap. Det tycker jag är djupt tragiskt, och det får faktiskt den tidigare regeringen ta på sig. Vi vill sänka trösklarna tillbaka till arbete, och vi vill också skapa en större beredskap på arbetsmarknaden för att människor kanske successivt ska kunna trappa ned sitt arbetsliv. Vi vet att många av dem som anger att de har en arbetsförmåga skulle vilja använda den i meningsfullt arbete. Och arbete är så mycket mer än försörjning. Det är också identitet, gemenskap och meningsfullhet i tillvaron. Därför måste vi ha ett arbetsliv som är mer berett att ha lösningar som innebär att man kanske successivt kan trappa ned sitt arbetsliv. Alla som har hamnat i utanförskap ska, som sagt var, känna sig välkomna tillbaka. Det är därför som vi hyvlar trösklarna så mycket. När det gäller de sämst ställda pensionärerna tillhör jag ett parti som gav dem ett vallöfte. Och vi fortsätter naturligtvis att jobba i den riktningen. Och pensionerna är en viktig fråga som är en del av försörjningen. Sedan finns det även andra faktorer som bostadstillägg och annat. skulle jag vilja säga att det är jättebra att vi är överens om åldersdiskrimineringen. Men det är synd att den tidigare regeringen inte kom till skott med en lag. Då hade vi kommit längre än vad vi nu har gjort. Men skyndar den här regeringen på detta arbete. 62 (): Det går bra för , och det är tack vare den internationella högkonjunkturen som råder . strömmade många jobb till, och det strömmar till jobb nu också.