prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — Jag är fullt medveten om att vänsteroppositionen i kammaren för fram våldsam kritik mot de förslag vi lägger fram, men sanningen är den att det av er egen analys av valet tydligt framgår att det var jobbfrågan ni förlorade på. löser vi jobbfrågan. Fler människor får jobb. Det är en följd bland annat av de förslag som kritiserar. Det rekommenderar är more of the same, vilket ledde till massarbetslöshet. Vi för nu ut ur massarbetslösheten. 60 (): Innan ni hamnade i regeringsställning talade ni ofta om att ni ville göra någonting åt problemen med att människor lever i utanförskap. Men det är just människors stora känsla av utanförskap jag stöter på. Jag tycker att regeringen snarare anammar och befäster känslorna av utanförskap genom den politik man bedriver. För mig är det självklart att en politik som går ut på att gynna dem i vårt land som redan har det bra och har det gott ställt som redan utsatta får det mycket tuffare kommer att leda till ökade klyftor. Marken dras undan för det som har med solidaritet och social sammanhållning att göra. Vi får ett kallt och hårt samhälle. Det är allvarligt, inte minst med tanke på de konsekvenser det får för de barn och ungdomar som växer upp och som vi naturligtvis båda värnar om. Finns det någon beredskap för att möta de effekter i form av ökade klyftor i samhället som regeringens politik kommer att leda till? 61 Statsrådet (): Den största klyftan i det socialdemokratiska fanns mellan dem som hade jobb och försörjde sig själva och dem som inte hade jobb och var tvungna att leva på samhällets bidrag. Det var den stora klyftan. Det var det som ledde till det stora utanförskapet. Många människor fick inte något jobb och fick därmed inte chansen att försörja sig själva. Efter att ha varit arbetslös ett tag tappar man sitt självförtroende. Detta var huvudutmaningen i valet. Det är det ni socialdemokrater skriver i er egen valanalys. Det var det ni helt missade. säger att man ska fortsätta den politik som ledde in i problemet. Vi för en politik som ger fler jobb. Det minskar utanförskapet i . är det fler människor som går till jobb än dagen innan. Dag för dag, timme för timme minskar arbetslösheten i . Det var det ni misslyckades med. Det är den politiken vi nu genomför. Jag tycker att ni bör läsa er egen valanalys, där ni skriver att ni missade jobbfrågan. Ni missade utanförskapet. Det är det vi nu åtgärdar. Etiska kriterier i offentlig upphandling 62 (): Jag vänder mig till . Jag vill först tacka regeringen för beslutet att stödja Rättvisemärkt med 1,6 miljoner för att de ska övertyga fler konsumenter, företag, myndigheter och landsting om att de i sina inköp ska välja leverantörer som tar ett socialt ansvar för hur varorna produceras i syd. när regeringen stöder arbetet vore det önskvärt att regeringen själv gick före med gott exempel genom att i offentlig statlig upphandling se till att det tas mer hänsyn till etiska och sociala kriterier vid valet av leverantörer. Vad planerar handelsministern för framtida krafttag? Handel från syd på sjysta villkor är ofta effektivare än bistånd. 63 Statsrådet (): Tack för en oerhört viktig fråga, . Frihandel är utgångspunkten för regeringens arbete för att sprida en god ekonomisk utveckling i världen. Inom ramen för Doharundan driver vi på för ökat marknadsinträde, inte minst för världens utvecklingsländer. Utöver det verkar vi för att öka inslaget av medvetna konsumentval, allas vårt frivilliga agerande. Vi vill främja företagens sociala och miljömässiga ansvarstagande och samverkan med näringslivet. Vi har också välkomnat olika former av miljömärkning och social märkning på frivillig basis. Vi vill gärna informera och göra konsumenterna medvetna om den makt man faktiskt äger som konsument. Men det är viktigt att inte olika former av sociala och miljömässiga märkningar börjar inskränka den fria handeln och försvårar utvecklingsländernas möjlighet att sälja på våra marknader. Då håller vi nämligen de länderna tillbaka och ser till att de inte kan nå en högre standard, en bättre utvecklingsnivå. Frivilliga märkningssystem får inte bli en väg till diskriminering av varor från fattiga länder i världen. Jag ska nu bara svara på den konkreta frågan. En proposition gällande offentlig upphandling bereds inom . 64 (): Jag vill påpeka att priset ofta blir högt när vi köper billiga varor utan att bry oss om hur, på vilka villkor och var de har producerats. Kirurginstrument, kaffe och kläder som vi köper billigt får betalas dyrt av svältande fabriksarbetare, sömmerskor och bönder. Fler och fler svenskar vill slippa att deras skattepengar går till oetisk handel. Den rättvisa handeln ökade därför i med . Är det inte då, handelsministern, störande att företaget svenska staten med sina inköpare ännu bara marginellt lyssnar till UD:s Globalt ansvars vädjan om mer etisk handel? Kommunerna står nu på kö för att bli fair trade cities. och har redan blivit det, och snart ska , , med flera bli fair trade cities. När ska bli fair trade country? 65 Statsrådet (): Låt mig först säga att jag besökte FN och där fick en fråga av , som leder arbetet med Global Compact, om kunde tänka sig att skriva toppmötesslutsatser till sommarens toppmöte i . Det handlar om att stärka det frivilliga samarbetet med företagen i de frågor som ledamoten nämner. Det tackade vi så klart ja till. Det ger också ett utrymme för att på hemmaplan hålla seminarier i frågan och samverka nära med näringslivet samt att samverka med internationellt näringsliv och med andra länder i samband med det toppmöte som kommer att hållas . Jag gläds åt engagemang i frågan. Jag vill gärna främja och uppmuntra individers eget ansvarstagande för det man konsumerar. Men jag vill också komma med en varning: Låt inte den goda omsorgen och den goda tanken bli till ett medel för protektionism, så att man stänger ute varor från som ännu inte fullt ut når den standard som vi helst skulle vilja se att de når. 66 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Den handlar om . Som bekant meddelade att man reviderade sin långtidsplan lagom till påsken. I har det skapat stora bekymmer och naturligtvis stor oro. Vi har som bekant jobbat mycket över alla partigränser för att få klar, och den har stor betydelse för , inte minst för och den fortsatta planeringen och utvecklingen av . Vad ämnar göra åt saken? Finns det planer på att försöka få in detta i den plan som ska gälla ? 67 Statsrådet (): Det är mycket riktigt så att både och har fått i uppdrag av regeringen att revidera sina planer som gäller . Ur regeringens perspektiv är det ganska viktigt att veta både hur de olika projekten ligger tidsmässigt och hur ekonomiskt hållbara de är inom de ramar som har givits. är det uppenbart så att det har varit många löften men få hållbara ekonomiska ramar för de här projekten. Därför kommer och att lämna sitt underlag till regeringen . Därefter kommer regeringen att hantera den reviderade planen tillsammans med den långtidsplan som kommer att leverera till regeringen . 68 (): Tack för svaret. Vi är mycket medvetna om alla dessa löften som har givits inte minst till om att byggandet ska sättas i gång. Det är olyckligt att en liten etapp av hela inte blir klar. Det påverkar inte bara , utan också GöteborgKöpenhamn-trafiken på ett olyckligt sätt. Det kan till och med bli så att bygget genom blir klart innan blir utbyggd. Jag vill än en gång ställa frågan: Finns det andra möjligheter till finansiering än de som har varit aktuella för denna typ av utbyggnader? 69 Statsrådet (): Först och främst tror jag att det arbete som pågår i de regioner som har att svara på reviderade plan är viktigt. Man går igenom olika alternativ mycket noggrant. Vi i regeringen är naturligtvis öppna och intresserade av att undersöka också alternativa finansieringsformer. Det är tyvärr så att jag sitter med en plan vars ekonomi inte håller. Det finns många löften men desto mindre pengar. Parallellt med detta finns ett stort behov av underhåll på bansidan. Från mitt perspektiv krävs det att vi kan skapa nya möjligheter till finansiering av vår infrastruktur framöver. Kör- och vilotider för yrkesförare 70 (): gäller en ny rådsförordning från EG om kör- och vilotider. Nyheten i förordningen är att medlemsländerna har möjlighet att öka trafiksäkerheten och förbättra arbetsmiljön för yrkesförarna. Detta ska ske genom harmonisering och tillämpning av bestämmelserna om rasthållning, körtid och vilotid kombinerat med höjda krav på kontroller och sanktioner. Trots att det varit känt att förordningen ska gälla från har regeringen inte lyckats med att presentera en svensk förordning om hur de nya kör- och vilotidsbestämmelserna ska omsättas i . Resultatet av detta är att det inte finns någon behörig myndighet för förordningens upprätthållande, inga nationella undantag och inga sanktionsbestämmelser för brott mot kör- och vilotiderna. Frågan blir därför till : Vad är anledningen till att regeringen inte kunnat acceptera förslag till tillämpningsförordning? Slutligen: Hur tänker regeringen hantera gapet och glappet i lagstiftningen för de förseelser avseende kör- och vilotider som begåtts efter och fram till dess det finns en ny svensk förordning? 71 Statsrådet (): Jag måste be om ursäkt. Jag hörde nog inte alla frågor. Men om jag förstod honom rätt handlar det om kör- och vilotider. Hanteringen av kommande kör- och vilotider är under beredning i regeringen. Jag uppfattade faktiskt inte de övriga frågorna. 72 (): Jag kan ställa om frågorna. Vad är anledningen till att regeringen inte kunnat acceptera förslag till tillämpningsförordning? Slutligen: Hur tänker regeringen hantera glappet i lagstiftningen för de förseelser avseende kör- och vilotider som begåtts efter fram till dess att det finns en ny svensk förordning, om det nu kommer en ny svensk förordning? Det är väldigt allvarligt. Det finns ingenting som reglerar det. Därför är min fråga till ministern: Vad gör ni åt det? 73 Statsrådet (): Jag upprepar egentligen svaret. Vi håller i regeringen på att arbeta med den frågan. Jag får återkomma till detta. 74 (): Inför det senaste valet fördes en livlig diskussion och debatt om folkbildningsanslaget och dessutom om en del av anslaget, nämligen anslaget till . valde regeringen att följa det förslag som den socialdemokratiska regeringen arbetat fram. Vad som dessutom var positivt var att regeringens satsning på också fick ett genomslag bland tjänstemännen på och regional nivå. I budgetförslag från den nivån föreslogs inga neddragningar. Men när de nya kommunala och regionala politiska företrädarna tillträdde blev bilden en helt annan. Allianspartiernas företrädare i kommuner och regioner uttalade inte sällan att man just på grund av tilldelning av medel på nationell nivå drar ned de lokala och regionala bidragen. Jag vill därför fråga folkbildningsministern hur han ser på detta agerande från sina alliansvänner ute i landet. 75 Statsrådet (): Folkbildningen är ett omistligt inslag i . Det gäller både den verksamhet som folkhögskolorna bedriver och den verksamhet som bedrivs inom studieförbunden. Det var därför inget svårt beslut för den nytillträdda regeringen att föreslå den ganska omfattande anslagsökningen. I procent räknat var det egentligen en väldig anslagsökning till folkbildningen som skedde , och det skedde med en enighet i . Folkbildningen lever på anslag från staten, regioner och kommuner. Det är naturligtvis så i den här världen att regioner och kommuner i vårt samhällssystem har rätten att fatta beslut utifrån sina prioriteringar. En del prioriterar det starkare än andra, och det sker förändringar. Jag är helt medveten om att en del drar ned något och att andra inte gör det. Det är inte alls så entydigt som säger att det beror på vilka partier som styr. Jag har en rätt klar bild av hur det fungerar i olika delar av landet. Det är en del i den kommunala självstyrelsen, och vi får leva med den. Från regeringens sida anser vi att folkbildningen är viktig. Det är därför anslaget har höjts jämfört med föregående år. 76 (): Tack för svaret, även om folkbildningsministern kanske inte känner samma oro som jag gör just när det gäller den frågan om . Det är självklart att man kan tycka att idrotten har fått mycket stöd . Men i varje fall för oss socialdemokrater är det ett viktigt och också ett välmotiverat stöd. En av de viktiga detaljerna och delarna i idrottsrörelsens framtid handlar om ledarförsörjningen. Det är just om den frågan som pengarna som får handlar om. Min fråga kvarstår egentligen. Är ministern beredd att agera på något sätt om det visar sig att hans borgerliga kamrater i kommuner och regioner urholkar den statliga, duktiga satsning på idrottens studieförbund som ändå görs? 77 Statsrådet (): Jag är inte helt påläst på just det som Wegendahl tar upp om ledarförsörjning. En sak kan jag säga. När det gäller både satsningen på folkbildningen och på idrottsrörelsen sker det totalt sett inga neddragningar i . Det varierar i olika kommuner, men totalt sett sker det inga neddragningar i . I största kommun, där vi befinner oss just , är det först nu med en ny borgerlig majoritet som man har bestämt sig för att bygga ett antal nya stora idrottsarenor i mångmiljardklassen. Det var något som den gamla vänstermajoriteten aldrig klarade av att fatta beslut om. Det är enorma satsningar och investeringar som sker i huvudstadsregionen. På många andra håll i landet sker det också mycket stora arenasatsningar. Jag såg på tv från till exempel. Jag tror att det är en felaktig beskrivning. Jag förstår att oppositionen är ivrig att kritisera de borgerliga partierna för allt möjligt elände här i världen. Men neddragningarna på idrottssatsningar som Wegendahl beskriver är inte riktigt så enkelt. I en del kommuner satsas det mer och i andra görs det inte. Det är en del i vår kommunala självstyrelse. Det får vi respektera. Från regeringens sida anser vi att både folkbildningen och idrottsrörelsen är viktiga. 78 (): Avgörandets timma för närmar sig med stormsteg. Kommer det att byggas ytterligare två spår eller inte för att lösa kapacitetsbristen för järnvägsspår genom ? Det är något som också påverkar hela landet, för övrigt. Det är den stora frågan som statsrådet nu har i sin hand för ett avgörande. Alliansregeringen lät för sedan utse en förhandlingsman, , som fick i uppdrag att hitta medfinansiärer till byggandet av . Jakten på saknade påbörjades, och uppdraget avslutades . Bytet så här långt har blivit ett förslag till en avsiktsförklaring mellan och fem län runt . Meningen är att denna avsiktsförklaring ska undertecknas , fredagen den 13. Förslaget till avsiktsförklaring innebär att kommuner och landsting kring ska betala sammantaget . Oavsett om den kommer att skrivas under eller inte kommer det att saknas 3 miljarder. Min fråga är: Vad händer, , om invånare inte öppnar sina plånböcker? Kommer regeringen då att skrota ? 79 Statsrådet (): Tack för frågan. Precis som säger är det väldigt viktigt att hitta en lösning för situationen i , och en ganska stor region runt så att det ska fungera för människor i deras vardag. Alliansregeringen och dess partiledare sade att det var ganska viktigt att vi har kontroll över vilka kostnader det är för de infrastruktursatsningar som behöver göras. Vi vet att det saknas underhåll på järnvägssidan i som behövs för att nyinvesteringar över huvud taget ska kunna få den effekt som vi förväntar oss. arbetar , precis som säger, med ett underlag och med regionala företrädare just för att de regionala företrädarna var mycket tydliga med att behövs. Annars kan vi inte skapa bättre förutsättningar för människors pendlande i en stor region runt . Detta kommer att lämna tillbaka till regeringen . Därefter kommer regeringen att hantera frågan. 80 (): Jag tackar för svaret, men jag tycker ändå att statsrådet undviker att svara på min fråga. Kommer att byggas oavsett hur invånare ställer sig till finansieringen? Vi kan också vända på det och säga: Vad händer om vi säger ja till detta? Kommer det då att bli ett slags huvudprincip fortsättningsvis för kommande investeringar? För att investeringar som redan är beslutade ska kunna verkställas så måste länets kommuner och landsting vara med och finansiera. Är det så det kommer att bli i fortsättningen, ? Det fattas ännu 3 miljarder. Varifrån kommer de pengarna att tas? Vilka objekt kommer att stå tillbaka på grund av det? undrar jag om statsrådet gör bedömningen att staten har så ont om pengar att medfinansiering är den enda möjligheten att verkställa redan fattade beslut. Jag tänker inte minst på de miljarder som regeringen nu vill finansiera borttagandet av förmögenhetsskatten med. De pengarna skulle vara guld värda för , ! 81 Statsrådet (): Den situation som beskriver är precis det som är bristen i socialdemokratisk politik. Man levererar en massa löften, men man levererar aldrig den budget som behövs för att kunna genomföra till exempel . Man budgeterar för 7 miljarder, och den kostar 16 miljarder. Vem som helst som vill ha koll på ekonomin och koll på löftena till sina väljare vet att detta måste en regering ha ett mycket noggrant underlag för. Det behövs om man ska kunna gå vidare och genomföra viktiga infrastrukturprojekt som ska fungera både för företag och för människor i . Därför kommer det underlag som tillsammans med regionala företrädare kommer fram till och de avsiktsförklaringar som där finns också att ligga till grund för de ställningstaganden som regeringen hädanefter kommer att göra. Det är sådana som är direkt kopplade till men som också i sammanhanget berör möjligheter att förbättra situationen för kollektivtrafiken i , i länet och i en stor region. Lastbilstransporternas påverkan på klimatet 82 (): Jag har en fråga till . Ministern uttryckte starka ambitioner för klimatarbetet i EU, vilket vi i givetvis uppskattar. Om man tittar på orsaken till klimatpåverkan ser man att transporterna utgör en allt ökande del. har transporterna inom EU tredubblats. Fördelningen mellan transportslagen har förändrats såtillvida att lastbilstrafiken har ökat på de andra transportslagens bekostnad. Jag undrar vilka åtgärder regeringen planerar avseende transporter och klimat. 83 Miljöminister (): Låt mig först säga att jag är överens med om hur viktigt det är att vi kommer till rätta med klimatproblemen, inte minst dem som orsakas av transporterna. När säger hur viktigt det är med EU-mål kan jag inte låta bli att säga: Visst ni vill ha EU:s mål men inte EU, som är med och förverkligar målen. Då kan det bli lite svårt. På transportsidan vidtar vi åtgärder inom EU, inte minst för att komma till rätta med utsläpp från de tunga fordonen. Vi skärper kraven inom EU också för personbilar. Detta görs i olika steg, och kraven blir allt skarpare. Det är också hemmaplan. gör vi mycket här hemma i med satsningarna på att få fram miljövänliga bränslen, fordonsforskningen, miljöbilspremien och skattelättnaderna för fordonsbränslena. Vi ska också se till att framöver se över åtgärder till ekonomiska styrmedel som ytterligare får ned utsläppen. 84 (): I Ekots lördagsintervju fick frågan om varför regeringen inom EU verkar för att maxlängden för lastbilar ska öka . Frågan är relevant. Både svenska och internationella erfarenheter visar att en ökning av lastbilars maxkapacitet ökar deras konkurrenskraft på framför allt järnvägstrafikens bekostnad. Som svar på den frågan i lördagsintervjun sade att han inte hade varit med i beredningen av frågan. Jag undrar om har haft möjligheter att ta del av detta. Hur står en ökning av lastbilarnas kapacitet på järnvägens bekostnad i samklang med de klimatambitioner som ministern alldeles gav uttryck för? 85 Miljöminister (): På speciella fråga om de längre lastbilarna är svaret helt klart. Verkligheten bekräftar inte den bild som nu ger. I till exempel har man genomfört försök som visar andra resultat. Utsläppen minskar snarare, vilket logiskt hänger ihop med att större bilar kan ta med sig mer och behöver genomföra färre transporter. Det är skälet till att har begärt de undantag som vi har gjort för svensk del och skälet till de undantag som har begärts för finländsk del. Vi behöver andra styrmedel som också ser till att vi utnyttjar järnvägen mycket bättre som helhet. Vi kommer att behöva flexibla lösningar där vi i mycket högre grad än kombinerar tung fordonstrafik på de sträckor där det är nödvändigt med järnväg. De olika trafikslagen behöver bära sina miljökostnader. En rad sådana förändringar behöver vi göra för att se till att vi uppnår miljömålen för klimatets skull. 86 (): Jag vill ställa en fråga till om det som handlar om miljöteknikexport. Jag hörde på Ekot att regeringen tänker satsa 500 miljoner. Det är svårt att vara emot det. Det är naturligtvis också lätt att prata om det. Men det finns två bilder på det här området. Våra företag är för små när det gäller miljöteknik. Vi har ett kunnande inom kommunala bolag, inte minst när det gäller avfallshantering, som hindras av kommunallag och andra regler. Det är ett kunnande som är världsledande och som skulle kunna komma många människor till del både i och i utvecklingsländer. Jag saknar ett helhetstänkande från regeringen när det gäller miljöteknikexport. Jag tror att ansatsen måste vara mycket bredare och mer engagerad och tydlig för att uppnå detta. Det kommer inte att lösa sig av sig självt. Min fråga till ministern och till regeringen är: Vad tänker ni göra för att det här ska räcka hela vägen? Hur ska det skapas fler arbetstillfällen, och hur ska ett kunnande som kan leda till att millenniemål och annat uppfylls komma ut i världen? Min fråga är helt enkelt: Vad vill man göra på en bred front för de små företagen? Och hur kan de kommunala bolagen bidra till att ett kunnande kommer ut i världen så att vi kan uppnå målen? 87 Miljöminister (): Jag tackar för en viktig fråga. Vi kan vara överens om att inte är så långt framme i konkurrensen om miljötekniken som vi borde vara. Däremot kan det bli lite konstigt när det parti som gjorde alldeles för lite för att klara detta efteråt säger: gör den nya regeringen, som äntligen börjar satsa på detta, för lite! Detta är en bredare satsning. Här ingår både exportstöd, stöd till demonstrationer och pilotanläggningar och samverkan med småföretag. Jag var själv ganska i med kommunala bolag från bland annat , som ligger långt framme inte minst när det gäller biogasen. Också där görs insatser för att se till att det är våra systemlösningar som ger grunden för miljöteknikexporten. Vi behöver nu hjälpas åt att se till att den ökar. 88 (): Jag tackar statsrådet för detta. Jag tror att alla kan göra mer, men jag vill också bara påtala att ni ju minskar pengarna till . Det finns anledning att lyssna på företag som Tekniska verken och andra framgångsrika företag som också påtalar att det finns mycket som hamnar mellan stolarna här. Det är lätt att prata, men erfarenheten visar att det behövs mer på området. Jag skulle välkomna att regeringen visade ett tydligare engagemang. 89 Miljöminister (): Jag är övertygad om att det finns oerhört mycket kvar att göra. Det finns enorma miljöteknikmöjligheter för i en värld som behöver klara klimatet. Även om inte alls ligger så långt framme som vi borde har vi enorma möjligheter som vi nu ska ta vara på. Det är precis det regeringen vill. Jag vill tillägga att vi inte bara pratar utan handlar. Det är en ganska befriande skillnad mot hur det har varit tidigare på det här området. Det har pratats alldeles för mycket i förhållande till att alldeles för lite har gjorts. Vi vill gärna lyssna på goda råd här. Vi samverkar redan, som jag sade, med den kommunala sektorn liksom med det privata näringslivet. Där ser vi ett stort samarbete framöver. Då ska vi se till att vi får den bredd och den invävning av nya idéer som kommer att behövas. 90 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det fick bli slutkommentaren i denna frågestund. Tyvärr har gått. Jag ber att få tacka statsråden och de deltagande ledamöterna för deltagandet i denna frågestund.