prot · GV0913 · 2007-10-19 00:00:00 — Vi återkommer om vår politik framåt. Vi har en hög ambition, och skolan är viktig för oss. När det gäller friskolor eller kommunala skolor vet också att vi som parti säger att det kan vara olika huvudmän. I mitt tal sade jag att kunskapskraven och ambitionen ska vara lika oavsett huvudman. Vi har därför inte något emot och vill inte jaga vare sig friskolor eller religiösa friskolor. Men vi vill ha skärpta krav på religiösa friskolor om att leva upp till kunskapsmålen. 218 () replik: Då uppfattar jag att inte delar uppfattning att religiösa skolor är barnfängelser. Det är bra att du säger att det ska kunna vara olika huvudmän för skolan friskolor och kommunala skolor. Men varför ska bara friskolorna granskas hårdare? Varför ska vi inte granska alla skolor lika hårt? Varför vill ni ge vissa skolor frisedel där man inte ställer samma höga krav på kvalitet? Det gör vi moderater. Alla skolor ska vara bra skolor kommunala skolor som friskolor. Vi ger oss inte innan vi har uppnått det. 219 () replik: Vi vill ställa samma krav på alla skolor oavsett huvudman. Det är viktigt för oss. Vi har ett system i där vi tillåter friskolor. Det är samma krav för dem som för kommunala skolor. Men situationen blir tillspetsad när vi hör religiösa skolor som i sin policy säger att mannen är överordnad kvinnan eller att homosexualitet är synd. Då måste vi reagera. Vi kan inte tillåta det i ett samhälle. 220 () replik: Jag konstaterar att håller ett anförande som är fyllt av visioner och ambitioner. Man pekar åt vilket håll man vill gå framöver. Det är bra. Det är precis där jag tror att många uppfattar att det finns otydligheter om vart Socialdemokraterna är på väg i skolpolitiken . konstaterade en grupp socialdemokratiska politiker på precis vad er partiledare sagt, nämligen att man inte var trovärdig i skolpolitiken, att Socialdemokraterna har fokuserat för lite på kunskap i skolan och den typen av argumentation. hör vi ofta i den här kammaren socialdemokratiska skolpolitiker som inte alls vill erkänna att det har funnits problem i skolpolitiken. Det märks på debattsidor ute i landet att man nästan automatiskt slår ifrån sig och säger att det har fungerat alldeles utmärkt. Var står och var står den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet? Delar man uppfattningen att man behöver se över skolpolitiken och göra något nytt framöver? 221 () replik: Om man förlorar ett val, som vi gjorde, måste man fundera över vad det är som gör att folk inte valde Socialdemokraterna. Då tittar man givetvis på alla politikområden. Skolan är ett sådant. Därför har vi startat med ett rådslag om skolarbetet för att fundera över vad det var som väljarna inte gillade, om vi inte fick ut vårt budskap eller om det är något som ska ändras. Den debatten pågår, och den har varit oerhört stimulerande och intressant. Vi som har varit med i den känner oss glada för alla samtal om skolan. Vi ska snart fatta beslut om ett policyprogram, och då kommer vi åter att driva frågorna. Men jag tycker inte att vi skiljer oss åt så mycket. Vi vill ha höga tankar om skolan. Vi vill ha en bra ambition för morgondagens skola, och den vill vi driva både här och ute i landet. 222 () replik: Jag får då bara önska och lycka till med förnyelsearbetet. Man målar upp en bild av att det behöver göras förändringar, och än så länge har vi tyvärr sett väldigt lite. Vi får väl se vad som händer. Men än så länge tycker jag nog bara att förnyelsearbetet har likheter med att skrapa en trisslott. Man är väldigt nyfiken till en början, men när man sedan har skrapat färdigt återstår bara besvikelsen. 223 () replik: Jag tackar för lyckönskningen. Jag lovar att vi kommer tillbaka när vi har presenterat slutsatserna av vår skolpolitik och att vi kommer att driva en skolpolitik där vi betonar utbildning, utbildning och utbildning. 224 (): Som moderat är jag glad för att det nu skapas ordning och reda i det svenska biståndet. Vi kan konstatera att är ett generöst land och svenskarna ett generöst folk, både när det gäller akuta situationer och när det gäller det generella folkliga stödet för en fortsatt bekämpning av fattigdomen i världen. Men vi kan aldrig acceptera fusk och bedrägeri med biståndspengar. har ett flertal åtgärder vidtagits för att förebygga korruption och andra oegentligheter på olika nivåer. Det är viktigt att skattebetalarna har ett fortsatt förtroende för att varje krona används på rätt sätt. Endast så kan vi förvänta oss att det även fortsättningsvis kommer att finnas en acceptans för ett frikostigt bistånd till utvecklingsländerna. millenniedeklaration ligger givetvis fortfarande till grund för biståndet. Den syftar till att halvera fattigdomen i världen till och ska ses som ett steg till att helt utrota fattigdomen i världen. Förändringsarbetet inom biståndspolitiken kan sägas stå på tre ben. Det sker nu en landfokusering, och en ny strategi har tagits fram för det multilaterala utvecklingsarbetet, som man har ett ökat fokus på mål- och resultatstyrningen. Fokuseringen på färre länder beror på att flera tidigare biståndsländer faktiskt haft en god ekonomisk utveckling och inte längre anses behöva vårt stöd. Det finns all anledning att känna glädja över detta faktum, för det måste rimligtvis vara målet med vårt bistånd. Vissa andra länder som nu fasar ut sitt samarbete med har inte levt upp till biståndets målsättning och utveckling och går där åt fel håll. Målsättningen för biståndet kommer att koncentreras till fattigdomsbekämpning, demokratiutveckling och mänskliga rättigheter. Genom en ordentlig utvärdering av biståndet kommer vi att kunna ta ett helhetsgrepp och visa på att den övergripande målsättningen bidrar till att skapa förutsättningar för att fattiga människor får det bättre. Jag välkomnar denna nydaning då jag är övertygad om att biståndet på så sätt kommer att bli mer effektivt. Bristen på jämställdhet är en starkt bidragande faktor för fattigdom och för spridning av hiv/aids, som skördar offer i den arbetsföra befolkningen i många utvecklingsländer. ska här arbeta aktivt med jämställdhet som en del i demokratiutvecklingen. Barnarbete och att det finns barn som inte ges möjlighet att gå i skolan är också ett stort problem i många utvecklingsländer. Erfarenheten visar att särskilt flickors skolgång är viktig i fattigdomsbekämpningen, för flickor som lär sig att läsa och skriva lär i sin tur sina barn och sina småsyskon att läsa och skriva, även om det inte skulle råka finnas en skola i närheten. Kunskap skapar nämligen en positiv utvecklingsspiral. Erfarenheten av mikrolån till kvinnor i utvecklingsländer har också visat sig god, för när kvinnor kan ges möjlighet att ta kontroll över sin livssituation och ta över ansvaret för familjens ekonomi händer det saker, som solidariteten med andra kvinnor ofta ökar. Återbetalningsgraden på dessa mikrolån är iögonfallande hög. Dessutom ser kvinnor som beviljas mikrolån till att inte skaffa sig fler barn än de kan försörja. De positiva effekterna är många. Det avgörande för att biståndet ska ge effekt är att utvecklingslandet för en god ekonomisk politik, och då är det låg inflation och sunda statsfinanser som gäller och att landet är öppet för internationell handel. Det avgörande är att man ser till att avveckla olika typer av handelshinder. Många utvecklingsländer är fattiga trots omfattande naturresurser på grund av dåliga politiska ledare. En god ledare satsar på utbildning för en växande befolkning, infrastruktur, äganderätt, en öppenhet för handel och investeringar och inte minst på ett fungerande banksystem. menar att en god tillväxt i utvecklingsländerna till kan förklaras med att landet har tullfrihet och endast till beroende på biståndet och av andra orsaker. Därför är det viktigt att genom EU driver frågan om avveckling av tullar, handelshinder och jordbruksstöd inom ramen för Doharundan i WTO. Avslutningsvis, herr talman, har här i kammaren antagits en målsättning för biståndet, nämligen att vi ska bistå utvecklingsländerna med den symboliska summan av av vår bni, bruttonationalinkomst. Denna målsättning ifrågasätter jag rimligheten med, för vad är det som gör det optimalt med just av bni? Jag tycker att det är hög tid att vi vågar ifrågasätta denna målsättning, denna symboliska procentsats, och att vi i stället ser till att de verkliga behoven styr biståndsbudgeten. 225 (): Vi kan konstatera att alliansens förslag om landfokusering vad gäller svenskt utvecklingssamarbete har fått ett brett stöd från de flesta. jobbar vi vidare med att utveckla det. Våra NGO:er borde dock ha fått vara mer involverade i fokuseringsprocessen, tycker vi. Det har blivit bättre under resans gång, men en del återstår. Jag tror att den nya UD-ledningen börjar inse att flera av dessa organisationer har arbetat med bistånd , långt innan Sida bildades, och har stora kunskaper. De tillför också ett mycket värdefullt underifrånperspektiv som UD och Sida inte alltid har. De är också dessa rörelser som bättre än Sida ser till att biståndsviljan i är fortsatt hög. Biståndet på av bni står fast. Det tycker vi är jätteviktigt. Vi ska nu genom landfokuseringen se till att få ut mer av de 32 biståndsmiljarderna än vad som har gått att få ut av biståndet och att svenska folket därmed blir mer positivt till svenskt utvecklingssamarbete, vilket är jätteviktigt. Det var därför tråkigt att vi kunde konstatera att om oegentligheter i det svenska biståndet blev så oskickligt hanterad och gav biståndskritiker onödigt mycket vatten på sin kvarn. Om de frivilligorganisationer som kritiserades hade fått se underlaget före offentliggörandet av rapporten, hade säkert en del brister kunnat förklaras . Revisionen i sig välkomnas naturligtvis, precis som sade tidigare, men borde ha presenterats mer varsamt och med respekt för de stora problem som man kan möta i små projekt i extremt fattiga länder. Efter att ha varit småföretagare , biståndsarbetare och aktiv i rörelsen Rättvis handel gläds jag åt att vi i målsättningen för vårt internationella utvecklingssamarbete nu äntligen börjar nämna handelns betydelse för att ett land ska kunna ta sig ur fattigdom. Det nämnde aldrig den förra regeringen, vad jag minns. Det fanns en ideologisk låsning där. slås det fast att ett väl fungerande inhemskt näringsliv tillsammans med tillträde till utländska marknader är en nödvändig förutsättning för en hållbar ekonomisk tillväxt och för att bekämpa fattigdom i utvecklingsländerna. Vidare nämns FN:s initiativ Global Compact, Globalt ansvar på UD, som ett viktigt verktyg för att skapa ett större etiskt och socialt ansvar hos företagen i fattiga länder. Det gäller såväl utländska som inhemska företag. Jag ser fram emot att dessa nya signaler också ska omsättas i handling. Många fler svenska företag måste bearbetas för att gå med i Globalt ansvar eller i CSR-nätverken. Alla sköter sig tyvärr inte . Jag hoppas att kommer att se till att mer resurser satsas på Globalt ansvar, som är kraftigt underbemannat. Eller ska vi flytta över den avdelningen till Sida, kanske? Jag vill påstå att de svenska företag som tar etiskt ansvar i tredje världen, som exempelvis , Hennes & , SKF, Tetra med flera, ofta skapar snabbare och mer varaktig positiv utveckling än vad många biståndsprojekt lyckas med . De svenska företagens goda föredöme gör att också inhemska företag blir medvetna om vikten av god etik för att lyckas bra på exportmarknaden. När det gäller småproducenter i syd är det rättvisehandelsrörelsen som mest framgångsrikt lyfter dem ur fattigdom , framför allt genom att hjälpa dem att exportera sina produkter. Fler och fler konsumenter i frågar efter rättvisemärkta varor. Det ser ut att bli en försäljningsökning på . Det är inte dåligt! Redan har 1 ½ miljon småproducenter lyfts ur fattigdom tack vare rättvisehandelsrörelsen. Tillsammans med deras familjer handlar det om cirka sju miljoner människor som har lämnat fattigdom och förnedring bakom sig. Denna verkningsfulla utveckling på småföretagarnivå måste få mycket mer stöd från Sida nu när regeringen skriver under på handelns betydelse för att utveckla fattiga länder i syd. Regeringen säger att man avser att fortsätta att främja det långsiktiga svenska engagemanget inom handelsrelaterat utvecklingssamarbete och utveckling av en dynamisk och livskraftig privat sektor i våra samarbetsländer. Lets do it! Det ska bli mycket spännande, herr talman, att framöver få se resultaten av dessa nya grepp inom svenskt utvecklingssamarbete. 226 (): har några saker hänt inom området för svenskt bistånd. Dels har släppt en rapport om hur vårt bistånd har använts eller som det har visat sig i många fall missbrukats, dels har biståndsministern visat på nytänkande inom området. Svenskt bistånd har uppenbarligen inte skötts på ett bra sätt tidigare. Jag är glad att kunna konstatera att det blir en ändring på det . När jag talar om bistånd är det i första hand som jag tänker på. Det är en kontinent som ligger mig varmt om hjärtat eftersom jag har levt och verkat där . Jag har på nära håll sett hur korruption, krig och odemokratiskt styre drabbar befolkningen genom svält, fattigdom och död. Det är fruktansvärt. Det är outhärdligt. Problemen är gigantiska på många håll, men vi måste tro på att de går att lösa. Man måste ta tag i problemen i en viss ordning. har fortsatt att plågas av interna och externa väpnade konflikter. Det har kostat kontinenten lika mycket som hela biståndet. I en sådan situation måste den första uppgiften vara att få slut på kriget. Där kan spela en viktig roll. I till exempel, där svenskar är mycket respekterade, betydde närvaron av svensk trupp mycket när man efter kriget förberedde och genomförde demokratiska val. Ett val som för övrigt resulterade i första kvinnliga president. Därefter kan man gå in och ta itu med den akuta nödsituationen som alltid finns i samband med väpnad konflikt. Det behövs mat och vatten till de svältande, vård och omsorg av de drabbade. Den här delen av hjälpen är inga konstigheter. Det krävs att människors grundläggande behov fylls. När situationen har stabiliserats blir det lite mer komplicerat hur man ska gå vidare. verkade det som om vi mest pumpat in pengar i mer eller mindre legitima regeringars kassor och hoppats på att de kommer de nödställda till nytta. Det största problemet stavas korruption denna cancersvulst som finns i många länder, även i i-länder, men som i utvecklingsländer förstör så oändligt mycket, inte minst i . Korruptionen är orsaken till att rätt saker inte görs. är det inte så svårt att se vad som behöver göras, men pengar används till fel saker eller försvinner ned i olika makthavares fickor. Korruptionen är orsaken till att demokratin inte får fäste. Varför ska människor som ser hur maktens män, för det är oftast män, skor sig utan att folket får det ett dugg bättre tro att demokrati är den bästa styrelseformen? Varför ska de ens gå och rösta? Korruptionen hindrar alltså demokratins utbredning. Utan demokrati blir det inga mänskliga rättigheter. Det är rättigheter som många i vår del av världen ser som självklara. Det är rätten att säga sin mening och rätten att leva tryggt och fritt. Varför ska vi bry oss om hur de har det i ? Förutom det självklara att vi pratar om medmänniskors möjlighet att leva ett värdigt liv och se sina barn och barnbarn växa upp i frihet är vår närmaste granne, och vad vi gör eller inte gör där kommer att påverka vår egen kontinent under de kommande decennierna. Det talas inte sällan nedsättande om ekonomiska flyktingar, som om det vore något nytt eller fult. Människan har alltid varit en vandrare som lever på hoppet. Man har övergivit sina gamla jaktmarker och åkrar när de inte längre kunde sörja för ens behov och hoppats att det skulle bli bättre. Det är därför som det över huvud taget finns människor i , och det är därför många av våra förfäder för inte så länge sedan emigrerade till det som är . Alla känner vi till och . De ses som exempel på människor som såg chansen till ett bättre liv på en annan kontinent och tog den. Alla hittade kanske inte ett bättre liv i den nya världen, men många försökte och hade när de reste kanske inte mycket mer i bagaget än just hoppet. finns inga nya världar kvar. Redan nu sätter sig stora grupper människor i norra i små osäkra båtar för att försöka ta sig till . De riskerar bokstavligen livet för möjligheten att arbeta och finna lyckan hos oss. De som lyckas ta sig fram med livet i behåll, och undvika många gränsvakter, tar arbete som många européer inte ens vill ha. Pengarna som de tjänar skickas sedan i stor utsträckning hem till anhöriga. Jag har ingen lust att vara med och bekosta spanska och italienska fregatter för att stoppa en potentiellt gigantisk ström av flyktingar som med fara för sina egna liv inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att försöka ta sig till . Varför ska unga afrikaner behöva riskera sina liv i sin strävan efter en framtid? Låt oss i stället se till att det ingjuts hopp om nya jaktmarker och åkrar på deras egen kontinent jaktmakter och åkrar i form av stabila demokratiska samhällen med utmaningar och möjligheter för alla sina medborgare. Jag ser med stor tillförsikt och stort hopp fram emot att följa biståndsministerns och den övriga regeringens framtida arbete i biståndsfrågan. 227 () replik: Jag nämnde i mitt anförande glädjen över att vi börjar tala om handelns betydelse i biståndet. Jag hörde ingenting från moderaten om det. Jag får väl tolka det som att du håller med mig. Jag upplever att en del moderater är lite tveksamma till rättvisehandel och att vi ska satsa på Globalt ansvar och få företagarna att känna ett större etiskt och socialt ansvar när de etablerar sig i andra länder. Det vore intressant att höra hur du ser på det. Jag var i för . Där hade 200 000 människor som arbetade åt dem. De hade helt plötsligt fått en lön som var det tredubbla mot vad de hade tidigare. De stod på kö för att få jobba där. Det är effektivitet. Det vore intressant att höra vad du tycker om det. 228 () replik: Jag tackar för frågan. Det enda skälet till att jag inte har med det är att jag är begränsad . Då kan man inte spänna så brett som jag själv hade velat. Självklart är det nödvändigt att inkludera den tredje världen, som vi lättsamt kallar den. Jag har pratat om i den globala ekonomin. Där spelar naturligtvis handeln en central roll. Det är där vi kan skapa och uppmuntra entreprenörskap i lite större skala än att bara sälja på marknaden som det handlar om. Vi kan skapa småindustrier som till en början kanske bara exporterar till grannlandet men som kan växa och frodas. Det är det hoppet jag talar om. Vi måste ge tillbaka de unga driftiga möjligheten och hoppet att skapa sin egen framtid. 229 () replik: Vi såg berätta på Agenda hur han har hjälpt tiotusentals indier att starta småföretag. Jag kontaktade honom via mejl och skrev: Om du vill få större framgång kontakta Rättvis handels rörelse så kan vi hjälpa till att exportera. Då får ni lite bättre betalt för grejorna. Jag trodde inte att jag skulle få svar, men det fick jag. Han var intresserad av att veta mer. Han kommer hit och vi ska prata vidare. Det är spännande. Det är en av de stora inom näringslivet som tycker att rättvis handel börjar bli viktig. 230 () replik: Det alldeles riktigt som säger. Vi måste utveckla handeln. Vi talar ju bara om de svenska skattebetalarnas pengar och staten som givare. Vi måste engagera det svenska näringslivet, inte bara genom fonder utan just genom praktiska exempel och möjlighet att starta företag i de länder vi talar om. 231 (): Utvecklingen i är av stor betydelse för omvärlden. har varit ett av de länder som länge engagerade sig i konflikten och som har lyckats föra samman de två sidorna till dialog. har tillsammans med övriga omvärlden misslyckats med att driva fredsprocessen framåt. Vår politik har lett till den situation som vi har i med ökade oroligheter, inre stridigheter och en stor frustration bland den palestinska befolkningen. En lyckad fredsprocess i området känns väldigt avlägsen. genomfördes demokratiska val i . Den terrorstämplade organisationen som strax före valet bildat ett politiskt parti segrade. Valen var unika inte bara därför att de ägde rum under ockupation utan också därför att de av ett antal observatörer, däribland utrikesminister , försäkrades vara fria och rättvisa. Tyvärr valde omvärlden att inte acceptera folkets vilja utan drog in det livsnödvändiga biståndet till palestinierna samt påbörjade en bojkott och isolering av det nya palestinska ledarskapet. vägrade dessutom att betala ut tullintäkter som tillhör palestinierna och som utgjort den viktigaste inkomstkällan. Resultatet blev en humanitär nöd. Befolkningen i svälter, ekonomin ligger i spillror och de offentliga institutionerna har havererat, framför allt på . av den palestinska befolkningen står utan arbete, och av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. Dessutom försvåras eller hindras det palestinska folket att ta sig till skolor och sjukhus, eller till sitt jobb, sin jord eller sina släktingar på grund av den mur och de vägspärrar som israelerna har byggt upp på palestinsk mark. Erfarenhet visar att förtryck, arbetslöshet och ekonomisk och social misär stärker militanta krafter, extremism och fundamentalism. En bojkott som på detta sätt drabbade den civila befolkningen föder frustration och hat och kom att bli kontraproduktiv. En befolkning som till stora delar är arbetslös, som svälter och som förhindras sjukvård eller att förhindras att försörja sin familj känner en desperation som kan medföra att människor hellre söker hämnd än dialog. Resultatet av denna bojkott ser vi . har fortsatt att bygga den folkrättsvidriga muren. Man har fortsatt att bygga bosättningar på ockuperat område och man har infört ett apartheidliknande system bland annat när det gäller vägar. Mot detta lyfts väldigt liten kritik fram och inga krav ställs gentemot . Hamas och bildade först en samlingsregering för att försöka få omvärldens stöd, men isoleringen och bojkotten fortsatte. Detta ledde i sin tur till inre konflikter i , och strider blossade upp mellan de rivaliserande partierna Hamas och . Omvärlden svarade med att ensidigt ge och president sitt stöd. Några av vägspärrarna på togs bort. betalade ut de frysta tullintäkterna, men bara till . Miljoner dollar har betalats ut till och hans illa fungerande administration. Miljonerna fördelas som löner till offentliganställda anslutna till och beväpning av soldater och poliser. Endast politiska fångar från släpps. Fredsförhandlingarna förs endast med president , och frågan är vem han verkligen representerar. I stället har man försökt att isolera så mycket som möjligt. Endast det mest nödvändiga biståndet når människorna på , men man kan inte bara föda folk med nödransoner. Man måste också få i gång ekonomin, och varor och människor måste kunna passera in och ut i området. Sex svårt sjuka palestinier i akut behov av livsuppehållande vård i får inte resa ut ur . De är, enligt , en säkerhetsrisk. som förutom gränsövergångarna även kontrollerar infrastrukturen för vatten, el och bränsletillförsel har också hotat att stänga av tillförseln av dessa till . Detta är några delar av den kollektiva bestraffningen av som vi i omvärlden är delaktiga i. Att och vinner på en inre konflikt i och att de därför för en politik som stärker detta gör mig inte förvånad. Men att och EU går helt på samma linje är uppseendeväckande. Visserligen har EU uttalat att det är viktigt med en palestinsk försoning, men åtgärderna att ensidigt stödja president gör dessa ord tomma. och EU måste verka för att fortsatta humanitära insatser görs för människorna på . Men det är inte tillräckligt. Gränserna behöver öppnas, även för varor och människor så att de som bor på kan försöka leva ett normalt liv och inte bli isolerade från omvärlden. och EU måste också börja ställa krav på .