prot · GU0982 · 2007-03-27 00:00:00 — Den första som internationellt gick ut med det var , som hävdade att klimatfrågorna var så pass allvarliga att han uppmanade de enskilda medlemsländerna i FN att införa flygskatt och använda intäkterna till att antingen öka biståndet eller avskriva fattiga länders skulder. Det rådet har flera länder följt , , . Varför kan inte vara med? Det borde vara rimligt att vi inte hamnar någon annanstans än i tätpositionen när det gäller solidariteten med tredje världen och med kommande generationer. från besökte oss . Kommittén leddes av en tory, men Labour och Tories var helt överens om att de ville ha ett bilateralt avtal om flygskatt med , eftersom klimathotet riskerar att underminera våra möjligheter över huvud taget. Ingenting i EU hindrar att vi har en flygskatt mellan våra länder. Har någon uppfattning om vad regeringen skulle säga om det? Klimattrycket i har ju inte blivit mindre . Vi är överens om att utauktionering av handelssystemet är en bra idé. Är det regeringens uppfattning att vi även kan ha det systemet vad gäller slot-tiderna i ? Det har kommit propåer från EU om att vi borde ta bort grandfathers rights vad gäller svenska förhållanden. Vi har också i trafikutskottet gjort ett tillkännagivande om att regeringen i sin översyn av flygplatsavgifter borde pröva möjligheten att auktionera ut slot-tiderna, dock med regionala undantag för att inte de orter i landet som är beroende av flyget för sina transporter ska komma i kläm. Flyget till dessa orter skulle kanske gå först, medan resten av flyget, till exempel mellan och , auktionerades ut. Är det möjligt att pröva det även i och inte bara på EU-nivå? Jag kan konstatera att open skies utan något annat riskerar att bli den frisedel som ökar klimatpåverkan. Man talar med kluven tunga om man säger sig vilja minska klimatpåverkan och sedan vidtar åtgärder som ökar densamma. konstaterar att det egentligen bara finns en kraftfull åtgärd, och det är att minska volymen. Sedan har alldeles rätt i att vi behöver en ny flygplansflotta inom SAS. Frågan är bara vem som ska betala det kalaset. Men att det ska finnas avgifter som täcker klimatpåverkan borde vara regeringens uppfattning. 56 (): På den sista frågan är det enkelt att svara, alltså vem som ska betala. Det ska flygpassagerarna göra. Det finns ingen annan som ska göra det. Den punkten är mycket enkel. Låt mig komma tillbaka till den fråga som vi diskuterat . Jag håller helt med . Det är otroligt glädjande att den nya regeringen förespråkat hundraprocentiga utsläppsauktioner; det borde alla miljövänner jubla över. Att få med sig många andra länder är det viktigaste momentet i hela klimatpolitiken på flygets område. har vi inte nått så långt eftersom det finns starka motkrafter, men det förhållandet att regeringen satt ned foten är ett oerhört viktigt besked. Det är konstigt att vi inte fick ett sådant besked tidigare. I stället höll vi eller två på att diskutera den tokiga idén att man på något sätt skulle beskatta antalet sitsar i flygplanen. Det var helt befängt och skulle inte ha lett till något bra över huvud taget. Jag tror att Svenskt Flyg, som refererade till, har alldeles rätt, nämligen att det inte finns något så effektivt som att beskatta flygbränsle. Den organisationen är också medveten om att det är huvudlinjen om man ska få upp användningen av bra flygbränsle. Det är många andra saker som man måste medverka till. Jag tror för min del att det i , som jag betraktar som vår lilla del av världen, skulle finnas mycket att göra för att se till att flyglinjerna går mer effektivt. Vi har tre flygcentrum: , och . Det är klart att många av flyglinjerna överlappar varandra på ett sätt som inte är ultimat. 57 Statsrådet (): Jag måste börja med att tala om att denna regering är för att människor är rörliga och att det sker möten i alla delar av världen. Det är en viktig del av en globaliserad värld att vi har ett fungerande flyg. Det är inte aktuellt med en flygskatt som slår felaktigt nationellt och regionalt, men inte påverkar miljön positivt. Det kommer inte att komma några sådana förslag. Åter till open skies-avtalet, som förhoppningsvis träder i kraft . Det ersätter 16 bilaterala avtal som i sig inte har något miljöperspektiv. Det är krasst så att det är kliniskt rent från miljööverenskommelser, medan open skies-avtalet ger tydlig inriktning på vikten av att fördjupa samarbetet mellan och i syfte att ta sig an klimatfrågan och bränsleeffektiviteten för att minska utsläppen. Det framgår mycket tydligt i fas 2-uppdraget i detta avtal. Det är snarare så att man medvetet har lagt in en tydlig miljöaspekt. I kommissionens förslag finns det en tidsaspekt. Man föreslår att luftfarten ska kunna överlämna utsläppsrätter för att kunna täcka sina egna koldioxidutsläpp. Flyg mellan flygplatser inom EU föreslås omfattas , medan allt flyg som ankommer till eller från omfattas . Kommissionen arbetar med det här. En tidsplan från kommissionens sida är att man vid junimötet ska ha ett reviderat förslag som då tas upp i miljörådet och inte med transportministrarna. 58 (): Det börjar 2011 inom EU och sedan kan det möjligtvis bli mellan EU och andra världsdelar 2013. Open skies träder i kraft . Det innebär att vi belastar atmosfären med CO2. Man får räkna med minst det dubbla, förmodligen upp till det femdubbla, på grund av övrig klimatpåverkan från vattenånga och andra gaser på hög höjd. Med tanke på FN:s klimatrapport: Har vi råd med det? Tål vi det? Det kanske vi som har det välbeställt och kan flytta gör, men hur påverkar det risbönderna i ? Hur påverkar det andra människor i låglänta områden med små möjligheter att komma undan när det blir extrema väderleksförhållanden? Jag hävdar att vi har ansvar för det. Det är trevligt att resa vem här tycker inte det? men vi måste väga det mot det ansvar vi har för andra människor och vad de blir utsatta för. Om rörligheten får de konsekvenserna kan man inte bara bejaka den. Det finns andra sätt att förflytta sig. Man måste kanske sortera sina resor här i livet och ta ansvar för vad man gör. Det som utmärker oss politiker i regeringen och är att vi i beskattningen kan inkludera klimatpåverkan så gott vi kan. och jag tycks vara helt överens om detta. Det var det vi försökte göra i det rödgröna regeringssamarbetet. Att vi inte beskattade bränslet berodde på att det fanns ett EU-direktiv som förhindrade oss att göra det. Vi ville inte obstruera mot EU-direktivet utan försökte följa det. Därför blev det flygstolar i stället. Men det var inte det vi ville från början i , utan det var bränslet vi ville beskatta. Inom var man klar över att det skulle minska ökningen av flyget bara minska ökningen, inte ens stoppa den. Det var vad vi gjorde. 59 Statsrådet (): Jag vill återkomma till open skies-avtalet, som EU och har hållit på i ett oändligt antal år med. Det är ett avtal som jag har ärvt från socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Varför har ni inte agerat parallellt och ställt kravet på ett tydligare miljöperspektiv? Arbetet med handel med utsläppsrätter och arbetet med open skies-avtalet kan ske parallellt. Varför har ni inte agerat tidigare? Uppenbarligen har ingen av er gjort detta. Vi måste vara medvetna om att i en globaliserad värld med hög rörlighet, som jag bejakar, är transporterna det stora dilemmat så länge man har transporter med stora utsläpp. Därför är det utifrån ett globalt perspektiv otroligt viktigt att i EU driver klimatfrågan och angriper de transportslag där det inte finns så många alternativ, just för att pressa fram miljömässiga alternativ för luftfarten. Det är det som sker i kommissionen och i de olika ministerråden, på både miljö- och transportministersidan, i arbetet för att inkludera luftfarten i handeln med utsläppsrätter. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:350 om Soneras kopparnät 60 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att kopparnätet för telefoni ska fortsätta att vara samhällsägt även efter en eventuell utförsäljning av Sonera. Sonera är ett börsnoterat bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. Det metallbaserade nätet för telefoni är alltså inte samhällsägt . På konkurrensutsatta marknader har det statliga ägandet spelat ut sin roll som välståndsskapare och pådrivare för teknisk utveckling. Vår inställning är att staten bara ska äga företag där det finns tydliga motiv till att staten äger dem. Regeringen har redan tidigare informerat om att ett antal statliga bolag nu befinner sig i en försäljningsprocess, däribland statens innehav av aktier i . Statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation sker inte genom ägandet av operatörer utan framför allt genom regleringen av sektorn, där i egenskap av sektorsmyndighet har en central roll. Andra främjandeinsatser såsom stöd till bredbandsutbyggnad förekommer också. presenterade rapporten till bredbandsstrategi för . Rapporten behandlar frågor om tillgång till bredband och hinder för bredbandsutbyggnaden. Utifrån denna utgångspunkt lämnar PTS i rapporten förslag om att skapa en modell för likabehandling i Soneras metallbaserade accessnät. Modellen innefattar en funktionell separation av accessnätet. Rapporten bereds inom . 61 (): Jag ber först att få tacka för svaret, även om jag inte är särskilt nöjd med det. Svaret berör egentligen inte så mycket av det som interpellationen handlar om. Interpellationen handlar ju om det framtida accessnätet i . Jag hade uppfattningen att vi hade en bred samsyn i kammaren, över praktiskt taget alla partigränser, om att samhället ska äga eller i varje fall ha stort inflytande över infrastrukturen. Det har samhället också i huvudsak. Däremot tycker vi att det är bra med konkurrens när det gäller infrastrukturen. Det har vi nog en ganska gemensam uppfattning om här. Uppenbarligen vill nu statsrådet sälla sig till de mest nyliberala falangerna inom politiken och säger att vi ska sälja ut även detta. Detta är det stora problemet. Det intressanta här är inte bara det att vi kan säga att det är vi några socialdemokrater, vänsterpartister och så vidare som har den här uppfattningen, utan här är det företagen själva som är mest pådrivande. Man har länge velat ha ett delat nät. Man vill också ha ett fristående nät. Det är precis det som PTS i sin rapport kommer fram till. Man ska ha ett delat nät, och det är sannolikt också ett sådant förslag som ligger i pipelinen i EU. På de allra flesta områden har detta kommit fram, och man kan i debatten ana att det är så det kommer att bli. Risken är att några blir tvingade att använda ett accessnät som ägs av en stor, kanske internationell ägare. Då delas den svenska bredbandsmarknaden upp i ett A- och ett B-lag. Det råder ingen tvekan om det. Hemma hos mig här i kan jag välja mellan tre olika operatörer. Jag är helt övertygad om att de flesta människor som bor utanför storstäderna inte har den möjligheten. Detta är en stor orättvisa. Vi kan också titta på detta internationellt. , , , med flera länder har skilt på accessnätet och distributionen. Detta är man inte beredd att göra här i . Det är också intressant att man i flera sammanhang har sagt att det var ett misstag när man genomförde försäljningen av Teliaaktien. Frågan är: Är man fortsatt beredd på den kritik som har redovisats från så många av aktörerna på den här marknaden, som har sagt att det var ett misstag att man inte delade på nätet och själva tjänstemarknaden? Jag är ganska säker på att de bolag som finns i inte kommer att ha råd att köpa hela eller delar av Sonera. Det kommer att innebära att man sannolikt får ett utlandsägt nät, alternativt ett nät som ägs av någon pensionsstiftelse. Detta ser vi som den stora faran. Man har inte ens tagit i frågan. Man har inte ens vidrört den utan i stället försökt gräva ned den och säga att man fixar detta genom lagstiftning. Men det är ju det som är problemet! Lagstiftning räcker inte till! Den räcker inte till för att lugna ned operatörerna eller för att kunderna ska känna sig trygga i det här sammanhanget. Vi måste gå vidare. Därför är min fråga: På vems sida står egentligen statsrådet på kapitalägarnas eller på operatörernas och användarnas? 62 (): Jag är också förvånad över att har hakat på försäljningshysterin i den borgerliga regeringen. När vi nu ska diskutera Telias framtid är jag förvånad över att inte vill vara en ansvarsfull och långsiktig ägare och över att infrastrukturen inte ska behållas i kundernas, användarnas och statens ägo. Det beklagar jag djupt. Jag tror att det ytterligare kan försvåra situationen. Vi har en svår situation där många av de andra marknadsaktörerna har upplevt att inte har släppt in dem på samma villkor. Det har varit tvister i länsrätt och överklaganden i olika rättsinstanser och olika domar. De har försenat beslut om vilken avgift man ska ta ut när hyr ut sitt accessnät, det vill säga kopparnätet. Många av de privata aktörerna har känt sig motarbetade och att har förhalat det hela för att ha kvar sin dominerande ställning. Jag befarar att det kan bli än värre om nätet nu ska säljas ut till en privat ägare. Det kan bli en utländsk ägare eller någon annan stor kapitalägare där vi inte har möjlighet att utöva inflytande längre. Vi behöver ett stort inflytande, och vi skulle behöva ha kvar nätet i statens ägo. Det är många länder som har funderat på hur man ska göra detta. Ska man göra en funktionell delning, som PTS nu har föreslagit? Så har gjort. Men det finns också länder som har privatiserat och sedan ångrat sig. Då har man kommit på att detta inte var någon bra idé. Sedan har man fått oerhörda problem med att få tillbaka det i statens ägo och med att åtgärda det underhåll som inte har skötts. Det har blivit svårt när man väl har genomfört en utförsäljning. Därför borde regeringen tänka till innan man fortsätter med att sälja ut även infrastrukturen. Det går att tänka sig en variant som den vi har med tågen i . Det vill säga att vi har ett banverk och sedan SJ och andra operatörer på banorna. Jag tror att det är en framkomlig väg som vi kan använda oss av i stället. Då skulle man gå ett steg längre i stället för den funktionella delning som talade om och säga att vi inte säljer mer än det som redan är sålt av Telias infrastruktur. Vi behöver bygga ut bredband i hela landet. Det finns fortfarande människor som inte har bredband. Vi skulle kunna använda Telias nät, men vi kan också se till att vi kan använda strukturfonder från EU och bygga ut den sista biten. Men då ska vi inte göra som regeringen nu väljer att göra, nämligen att sälja ut detta. Det är som att sälja ut kyrksilvret och sedan inte ha någon möjlighet att få tillbaka det. Jag vädjar till infrastrukturministern: en eller kanske två gånger till innan ni fortsätter med detta. 63 Statsrådet (): Är det någon som ska vara förvånad och besviken så är det jag som centerpartist. Jag förstår inte ens att och kan vara seriösa när de kritiserar för att inte ha agerat i fråga om Sonera. Är det likt tidigare socialdemokratiska ministrar man nu kommer på vad det är man har gjort eller missat att göra? Ni har haft i er hand. Ni har kunnat agera i stället för att lämna ut Sonera på börsen. Ni hade ert redskap. Var fanns era tankar någonstans då? Varför agerade ni inte då, så att vi skulle få behålla ett samhällsägt nät? Det är inte seriöst att agera på detta sätt när man själv har haft hela redskapet i sin hand och kunnat agera. Man hänvisar till . Det är Post- och eget ställningstagande att i rapporten leverera ett underlag till regeringen för hur man kan gå vidare med en bredbandsstrategi. Där har man gjort olika analyser med olika modeller. Jag tror att tog som exempel hur man har tittat på hur man har gjort i . Förslaget i rapporten om bredbandsstrategi och hela den rapporten är nu under beredning i regeringen. 64 (): Det måste vara väldigt lätt att vara minister i alliansregeringen. I varje debatt och i varje diskussion kan man strunta i seriositeten och säga: Men ni hade minsann på er! Jag kommer att gratulera . Vi kan förhöra henne på varenda punkt på hela hennes område där det kanske finns någonting kvar att göra och säga: Varför gjorde du ingenting ? Allt görs ju inte färdigt, och ett samhällsbyggande ska aldrig bli färdigt. Det kanske fanns skäl. Trots att den gamla regeringen hade mandat att egentligen sälja ut hela så kanske den såg detta som en brist och därför inte gjorde något mer. Men det är just det man gör . går man vidare. vill man gå ut och sälja resten av . Det är det som är viktigt. Men frågan gäller något annat, fru talman. vägrar att tala om vad hon egentligen tycker om det här, och det är det som är det allvarliga. Vad har egentligen för uppfattning när det gäller att ha nätet uppdelat i en del och operatörerna i en annan del? Det är precis det som PTS har föreslagit. Jag ska inte spekulera för mycket, men sannolikt kommer detta att komma även från EU. Det finns ju på flera andra områden, inte minst när det gäller energifrågan. har vi och Tågoperatörerna. Jag tror inte att i sin vildaste fantasi skulle komma på tanken att privatisera . Det finns ju historiska exempel på att man har gjort så i nyliberalismens namn. Jag tror ärligt talat inte att man kommer att göra det; jag tror inte att någon har de idéerna i denna riksdag. Man kanske säger att vi hade gjort det här bra. säger att vi inte gjorde någonting och att vi nu kritiserar. Då borde man väl fortsätta så att nätet är fritt i det här fallet. Återigen kommer vi till det här: Varför är det de som borde värna, nämligen företagen och företagarna, som kommer och säger att de vill ha ett nät som är fristående och där staten har ett klart inflytande? Det är de som i första hand har kommit och sagt det i det här sammanhanget. Men även användarna har sagt det, naturligtvis. De säger alla: Vi måste få den här ordningen till stånd . Sedan kan man välja associationsform. var inne på det. Jag har ingen bestämd uppfattning om detta. Men jag tycker att det är viktigt att vi kommer dithän att vi kan dela upp nätet så att det ägs med ett starkt inflytande av staten. Det andra kan vi alltid föra en diskussion om. Men då blir det en mer ideologisk diskussion. I detta fall, fru talman, handlar det bara om att vi måste försöka få till det så att nätet ägs av en ägare och att alla kan konkurrera på detta nät. Precis som sade har vi också exempel på ett antal tvister där inte på något sätt har varit sjyst i de här sammanhangen. Det ska jag inte alls sticka under stol med. Den socialdemokratiska regeringen hade många synpunkter på det i många omgångar. Man tvistade i domstol om nästan allting. Det var faktiskt ganska jobbigt. Vi här i kammaren och i regeringen gick ut och sade att nu ska vi ha den här ordningen för telemarknaden. Sedan kom in och tvistade om detta. 65 (): Det är inte seriöst, säger . Det är ju vi som tar det här på fullt seriöst allvar och tar ansvar för det. Det är som blir oseriös och säger: måste vi sälja ut allt! Bara för att ni har tagit ett steg måste vi sälja alltihop! Det menar jag är oansvarigt och oseriöst. Jag accepterar inte att infrastrukturministern kallar oss för oseriösa när vi vill ha ett svar på varför har hoppat på den här försäljningshysterin. Varför kan man inte tänka sig att göra en delning så att det blir en funktionell uppdelning när det gäller innan man fortsätter och säljer ut till vem som helst? Vi stoppade vår försäljning. Vi startade med ett steg; det är helt riktigt. Men vi ville vara långsiktiga, ansvarsfulla ägare. Därför fortsatte vi inte med den utförsäljningen. Jag tycker att det är att beklaga att säger så här. Bara för att ni tog ett litet steg så kan vi sälja ut alltihop, säger hon. Det är alltså så det går till. Ska ni snart sälja ut kungahuset också? Ska vi privatisera kungen? Jag börjar ifrågasätta det seriösa i agerande. Dessutom är jag fullt medveten om vad PTS har tagit för ställning. Jag är nämligen vice ordförande där. Jag vet att det som PTS har funderat över är en framkomlig väg. Man har lagt fram ett förslag om en funktionell delning. Det har man gjort med BT i . Jag är också förvånad över att inte lyssnar på andra privata bolag som säger att det vore mycket, mycket olyckligt att sälja ut och att vi då inte får någon som helst insyn i . Ta en funderare till, och var seriös! 66 Statsrådet (): Jag ska börja med frågor. har varit mycket tydligt och gått till val tillsammans med alliansen. Vi har varit tydliga när det gäller att vi ska gå vidare med ett antal bolag som ska ut till försäljning. Det har också regeringen informerat om. Det finns ett antal bolag som är under försäljningsprocess däribland statens innehav i Sonera. Det har varit mycket tydligt under arbetets gång och under valrörelsen. Jag går tillbaka till frågor. Det är helt riktigt att företagen kritiserar Soneras agerande, precis som säger. De uppfattar inte att konkurrensen fungerar och så vidare. Därför har vi parallellt med detta en översyn av lagen om elektronisk kommunikation. Det har vi för att komma ifrån att allt ska ske via rättsväsendet. Det är ett parallellarbete till detta att använda och förtydliga lagen om elektronisk kommunikation. Eftersom sitter i vet hon också att den rapport som är lämnad från PTS har kommit till departementet. Det är logiskt att departementet arbetar vidare med den rapport som handlar om en bredbandsstrategi i syfte att nå hushåll och i syfte att fortsätta med tillgängligheten i det här landet. Det arbetet pågår. 67 (): Det finns en annan sak som man också har lovat och som man också sade i valdebatten. Det var att man inte bara skulle sälja rakt av. Man skulle vara tydlig när det gäller att ta reda på omständigheterna. vet säkert mer exakt än jag hur det formulerades. Man skulle ta reda på alla omständigheter som gällde. Det kunde finnas sådana saker. En sådan sak kom man på i näringsutskottet det gällde konsten. Det finns mycket värdefull konst, inte minst i Vin & Sprit, som man bör undanta vid en försäljning. En annan sådan sak bör vara den framtida infrastrukturen. Både och jag vet att infrastruktur ligger där den ligger och är svår att ändra på. Det finns många exempel där man har byggt vägar, järnvägar eller någonting annat och där infrastrukturen kanske inte har varit optimal. Sedan har man fått släpa på det . Jag tycker att det är bra att man gör en översyn av elkomlagen. Men problemet är att företagen och användarna inte blir nöjda, just av anledningen att det är någon annan som har det avgörande inflytandet och det slutliga ordet när det gäller ägandet. Detta beror bland annat på Telias hantering av flera frågor, där vi är starkt kritiska. Om nu rapporten har kommit så sent, fru talman, är det ännu konstigare att man går ut och bestämmer sig för att sälja innan man har kunnat bereda den i regeringen. Det blir ännu obegripligare på vilket sätt denna rapport kan ha någon betydelse. Om man har sålt nätet så har totalt missat hela biten om vad det handlar om att ha egen handlingskraft. Det är det som gör att man blir minst sagt oroad i dessa sammanhang där regeringen har frånträtt den sista möjligheten, nämligen ägandet av nätet eller inflytandet över ägandet av nätet. 68 Statsrådet (): Med anledning av det sista är min kommentar egentligen bara att precis som regeringen har talat om tidigare pågår det en försäljningsprocess. I den försäljningsprocessen med ett antal statliga bolag återfinns statens aktieinnehav i Sonera. Det är en tydlighet som också hör hemma i denna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:358 om nedläggningen av och rätt till bankkonto 69 Statsrådet (): har frågat statsrådet om han är beredd att i samband med nedläggningen av ta initiativ till en sådan förändring i banklagstiftningen som föreslås i interpellationen. Eftersom frågan till viss del berör regeringens presenterade proposition 2006/07:55 Statens ansvar för vissa betaltjänster och har koppling till , har den överlämnats till mig att besvara.