prot · GU09102 · 2007-05-08 00:00:00 — Jag kan i förlängningen se att arbetstillfällena påverkas för många människor utöver dem som i värsta fall riskerar att förlora jobbet om de nya ägarna för dessa statliga företag bedömer att de inte vill behålla dem. Det kan handla om kraftiga rationaliseringar, om att man skär ned på antalet anställda, men det kan också handla om en utflyttning av verksamheterna. Det innebär i värsta fall att alla blir arbetslösa. Jag undrar om regeringen har någon plan för att hjälpa de människor som kan bli arbetslösa inom dessa verksamheter vilket jag verkligen hoppas inte sker. Finns det några planer på vidareutbildning, på ersättningsjobb? Dessa frågor har man ju diskuterat till exempel när man lagt ned regementen. är vi visserligen inte i det kritiska läget ännu, men jag tycker att vi redan nu måste planera för att det kan hända. Man avhänder sig ju kontrollen över dessa verksamheter. Det var mina frågor till ministern. 21 Statsrådet (): Detta är en spännande fråga. Regeringens övergripande filosofi är precis som den förra regeringen skrev i den senaste budgetproposition man lade fram att företag som arbetar på fullt ut konkurrensutsatta kommersiella marknader inte med säkerhet drivs bäst av staten. Det finns ingenting som tyder på att staten skulle vara en bättre företagsägare än privata entreprenörer av något slag. Låt mig också säga att varje företag som finns på listan över dem som är till salu är föremål för en mycket noggrann analys vad gäller den effekt ett ägarskifte får för den marknad som företaget arbetar på. Det gäller framför allt Sonera men också de två bankföretagen . Dessutom handlar det om effekterna på sysselsättningen. Vi håller på att analysera alla dessa frågor innan det blir aktuellt att genomföra transaktioner. Sedan måste man fråga sig hur staten ska ha sina tillgångar placerade. Vilka är statens kärnuppgifter? Vi har en del gemensamma tillgångar. Ska vi ha dem i aktiv industriproduktion? Ska vi ha dem i produktion av varor och tjänster? Det kan gälla telekomtjänster. Tror vi att svenska staten är den bästa att utföra bra telekomtjänster? Tror vi att svenska staten är bäst på att producera vodka? Tror vi att svenska staten är bäst på att hyra ut kontorslokaler? Tror vi att svenska staten är bäst på att driva börser? Om vi tror det ska vi självklart se till att staten långsiktigt äger dessa verksamheter. Jag har dock inte hört någon av talarna komma med uppgifter som tyder på det. Om staten är så bra, om vi kan sälja till ett marknadsvärde, då kan vi lika gärna också köpa till ett marknadsvärde. Då kan vi köpa in fler telekombolag. Vi kan fortsätta med de uppköp som Vin & Sprit gjort av vodkatillverkning i ; de har även varit i . Det skulle vara intressant att veta var ni anser att gränserna för den verksamheten går, hur stora områden vi så att säga ska lägga under oss och ha i statlig regi. Det är en intressant debatt. Regeringens uppfattning är att staten ska ta sina tillgångar från denna typ av kommersiella investeringar och i stället använda dem i välfärdsinvesteringar. Det är själva poängen, alltså att få loss resurserna, att frigöra resurser som i stället kan användas till att utveckla välfärden i . Låt mig beträffande Sonera nämna att den kurssättning som skedde när de såldes låg nästan exakt på den som de flesta analytiker har som riktkurs för Sonera i ett tolvmånadersperspektiv. Den gemensamma riktkursen, konsensus som den kallas, ligger på . Vi fick ut . I går stod aktien i 52:50. Det är en ganska rimlig rabatt som gäller för den utförsäljningen. Om man säljer 390 miljoner aktier är det inte lämpligt att göra det direkt över börsen. Då skulle aktien sjunka som en gråsten och drabba de närmare 700 000 småsparare som har kvar de aktier som den förra, socialdemokratiska, regeringen sålde till dem för . Sedan störtdök ju aktien och denna grupp människor har fått se sina sparmedel smälta samman. Vi vill ha en mer ansvarsfull politik när det gäller att minska statens ägande. 22 (): Jag tyckte att jag ställde en tydlig fråga, men kan uppenbarligen inte, herr talman, svara på hur det kan komma sig att regeringen så tvärsäkert kan hävda att en utförsäljning av folkets tillgångar per automatik leder till fler arbetstillfällen och minskat utanförskap. I den tunna 16-sidiga propositionen från regeringen, som handlar om utförsäljning av vissa statligt ägda bolag, står det så, det vill säga att därmed bidrar en minskning av det statliga ägandet även till att uppnå regeringens övergripande mål om flera arbetstillfällen och ett minskat utanförskap. Det måste finnas en relation mellan begreppen. När det inte görs någon analys av frågan, inte görs någon ordentlig utredning, blir det som säger. Försäljningen har stor betydelse för statsfinanserna och samhällsekonomin . När det gäller vad staten ska äga eller inte äga kan man fundera på om det är en bra affär att göra en utförsäljning nu eller inte. Är det bra att göra en utförsäljning på ett bra och seriöst sätt eller att göra det slarvigt, som vi har uppfattat att den borgerliga regeringen gör? Sonera har ett kopparnät, även kallat ett accessnät. Det kan jämföras med till exempel järnvägen i . Många använder sig av accessnätet för telefonin, det vill säga att ringa. Låt oss jämföra det med och SJ. Staten äger infrastrukturen när det gäller järnvägstransporterna medan det kan finnas privata operatörer. I det här fallet har vi en del av infrastrukturen i ett statligt bolag. Det är ett statligt bolag som riskerar att säljas ut, och därmed riskerar en infrastruktur att säljas ut. Det skulle kunna vara en rysk oligark som köper hela den statliga infrastrukturen, som det ligger ett annat förslag i som kan medverka till att utöva signalspaning i infrastrukturen. Därför är det viktigt att göra en ordentlig utredning i stället för att regeringen gör en egen bedömning att detta leder till fler arbetstillfällen och ett minskat utanförskap. Vin & Sprit skulle kunna styras på ett helt annat sätt om man som ägare var intresserad av det. Jag tror inte att alkoholkonsumtionen kommer att gå ned i därför att vi får en utländsk ägare till Vin & Sprit. Däremot vet vi att de intäkter som Vin & Sprit får in och som svenska staten tar in via sitt aktieinnehav kommer att hamna hos privata ägare. Är det bra eller dåligt? Om vi ändå har alkoholförsäljning i kan det vara bra att de pengarna faktiskt tillfaller svenska staten och därmed svenska folket. Hur har regeringen kunnat konstatera att detta leder till fler arbetstillfällen och ett minskat utanförskap? Var är den forskningen, och var är den utredningen? Jag har inte sett den. Jag sitter i näringsutskottet som ska behandla frågan om utförsäljning av vissa statligt ägda bolag. Det vore bra om inför oss här och skulle kunna presentera lite mer fakta. 23 (): Jag kan konstatera att jag inte upplevde att ministern på något sätt redogjorde för hur det skulle bli flera jobb och hur utanförskapet skulle minska. Däremot tog upp perspektivet vilka kärnuppgifter och staten ska ha. Det är självklart en viktig fråga att diskutera. Men låt oss se det i relation till vad vi upplever sker just . Det handlar om att utförsäljningen sker helt på ideologisk grund. Regeringen har bestämt sig för man gick till val på det att statliga företag ska säljas ut. har man bråttom att leverera så att väljarna känner igen budskapen. Det känns så. Vad vi saknar är en noggrann analys. Vi har inte sett att någon analys har kommit till . Vi har inte fått den informationen till näringsutskottet. Framför allt vi i näringsutskottet tycker att det är lite svårköpt att ministern står här i riksdag, i kammaren, och säger att det sker en noggrann analys. Förhoppningsvis kan ministern i sitt nästa inlägg komma tillbaka och lite närmare gå in på hur fler jobb ska skapas och utanförskapet minskas när statliga företag säljs ut. Vi får det inte riktigt att gå ihop. känns det som att det är rabatt på svenska folkets tillgångar. Återkom om hur fler jobb skapas. 24 (): Det sades att det nu ska göras en noggrann analys av konsekvenserna av utförsäljningarna. Jag tycker att man borde göra konsekvensanalysen innan i stället för efteråt. I en tidigare interpellationsdebatt med en annan minister har vi fått höra att det inte finns någon sådan konsekvensanalys som har föregått utförsäljningen. Det har skett först efteråt. Då är det lite sent påtänkt. Om det då blir oförutsedda negativa konsekvenser är det för sent att göra något åt det. Det hade varit bättre att redan från början se vilka risker som finns och hur de riskerna kan undanröjas, till exempel genom att inte genomföra någon utförsäljning över huvud taget eller om utförsäljningen ändå ska ske genomföra den på ett så ansvarsfullt sätt som möjligt. Då kan man även se på hur den påverkar arbetstillfällen och en massa andra samhälleliga intressen. Det har ställts frågor om varför det finns ett intresse att över huvud taget ha de statliga bolagen i ett offentligt ägande. Jag kan se två skäl. Det första skälet är egentligen uppenbart, nämligen att det är viktigt att ha en statlig aktör på marknaden som kan gå in när de övriga aktörerna inte sköter sig. Där finns som ett tydligt exempel. har sett till att bolåneräntorna som är otroligt viktiga för folk, vi har ett belånat folk hålls på en rimlig nivå. De övriga som vill höja bolåneräntorna kan inte göra det eftersom kunderna då naturligtvis går över till . Det går att tänka sig att Nordea som statlig bank, om de andra bankerna missköter sig, kan se till att bankerna sköter sig genom att utöva en positiv konkurrens. Det andra skälet gäller självklart arbetstillfällen och intäkter till staten. Det är fråga om miljardintäkter. Det handlar också om svenska folkets gemensamma tillgångar. Det är våra gemensamma resurser. Det är i sig ett värde. 25 (): Regeringens bestämda uppfattning att sälja sex statliga företag reser många frågor. Vi har fått ganska få svar. En av de mest avgörande frågorna handlar om vad som gäller för prissättningen. Är det budgetlagens bestämmelser om högsta pris? Eller är det som ministern skriver i den 16-sidiga propositionen till , nämligen att det är affärsmässighet? Jag förutsätter att det är budgetlagen som gäller i det här sammanhanget. Då reser sig en rad andra konsekvensfrågor. Vilka konsekvenser får det exempelvis för det som nämndes, nämligen bolånemarknaden? Om det är högsta pris som gäller är det sannolikt att någon av dagens konkurrenter kan lämna ett sådant pris. Men om konkurrensen ska bibehållas på marknaden är det sannolikt att man får lämna rabatt. Men då är det inte högsta pris som gäller. Vad kommer det att innebära för bolånekunderna? En annan konsekvens gäller huvudkontor, forskning och utveckling. Det är klart att det går att avtala med en köpare om att bibehålla viss verksamhet i . Men det kostar. Då är det inte heller högsta pris som man kan få ut, utan risken är uppenbar att forskning och utveckling, som ofta hör samman med huvudkontor, flyttar någon annanstans. Det mest underliga exemplet är det som hände . PTS har fått i uppdrag att utreda om det vi kallar kopparnätet, det fasta telefoninätet, ska skiljas från det övriga bolaget. Försvaret har synpunkter på detta. Försvaret säger att man här måste göra en säkerhetsbedömning och ta hänsyn till en sådan, och det blir en prisfråga. Är det högsta pris, eller är det säkerheten i nätet? Mitt under den här processen, där vi ännu inte vet svaret inte förrän kommer PTS med sin utredning säljer regeringen av Teliaaktierna. Varför ber man PTS utreda detta om man har analyser på som redan ger svaret? Något måste det väl ha funnits i botten när man går till handling mitt under en sådan här process. Vi från opposition efterlyser alla dessa konsekvenser och svar på de frågor som jag därtill har tagit upp. Det här är någonting som allmänheten vill veta innan man säljer allmänhetens tillgångar. 26 Statsrådet (): Det finns en del intressanta och även några pikanta inslag i detta. Här ställer representanter för det socialdemokratiska partiet frågor till mig om konsekvensbeskrivningar inför utsikten att Sonera ska få nya ägare. Ni har ju själva när ni suttit i regeringsställning begärt och fått denna riksdags bemyndigande att sälja av . Vilka konsekvensanalyser gjordes innan det? Ni har begärt och fått bemyndigande från att sälja av Nordea. Ni har begärt och fått bemyndigande från att sälja av OMX. Vilka konsekvensanalyser föregick det? Där finns kanske en del att fundera på. Man tar upp frågan om vad som ligger bakom uttalanden om att det här skulle kunna gynna antalet arbetstillfällen. Jag måste nog peka på vad jag sade i mitt svar: Företag med statligt ägande omges av flera begränsningar som kan vara hinder för deras möjligheter att utvecklas och växa. Ett exempel på en sådan begränsning är svårighet att tillföra kapital för expansion eller för utveckling av nya produkter och tjänster. Sådana kapitaltillskott måste ställas mot behoven av att tillföra medel till välfärdsverksamheter inom sjukvård, utbildning och omsorgen om barn och gamla. Det är därför som vi gör den bedömningen. Sedan tror vi också rent generellt att företag som har statligt ägande och som övergår till nya ägare har bättre förutsättningar att utvecklas. De kan hitta nya samarbetspartner. gick samman med Sonera. Det sker en snabb konsolidering på telekommarknaden som innebär att det sannolikt finns ytterligare behov av att hitta samarbetspartner. Vi tror att det här är en naturlig utveckling för företag som arbetar på konkurrensutsatta marknader, att kunna fortsätta att delta också i strukturaffärer. Samma sak gäller integrationen på flera andra av de marknader som de här företagen arbetar på. Låt mig också bara få säga något när det gäller frågan om kursnivån på Teliaaktien när de såldes. De var alltså högre kurs än på valdagen, när vi övertog ansvaret för Sonera och styrandet av detta land. Jag tycker nog att den åtgärd som vi vidtog när vi började med att sälja jag vill säga det till inte alls påverkar statens förfogande över bolaget. Vi har fullständig kontroll över bolaget. Det vi ville med att sälja de var att utöver de många småsparare som äger aktier få in flera långsiktiga internationella institutioner, pensionsfonder och andra. av de 200 nya stora ägarna i detta fina bolag kommer alltså från utlandet. kommer från och från . I genomsnitt köpte de 1,8 miljoner aktier var. Detta skapar en stabilitet för bolaget. Det är en plattform inför nästa steg, när vi ska försöka gå vidare med att minska statens ägande på ett ansvarsfullt sätt. Det var också en fråga som handlade om , och jag har delvis svarat på den. Det var väldigt viktigt att den utredningen publicerades. ska undersöka förutsättningarna för en vertikal separation av kopparnätet, och det var viktigt att det var känt på marknaden. Vi har fullständig frihet att vidta de åtgärder som vi vill vi äger av bolaget och har fullständig kontroll över detta. Den åtgärd som vi vidtog kommer långsiktigt att stärka förutsättningarna för Sonera att utvecklas på ett bra sätt. 27 (): Att få ett bemyndigande, , är inte samma sak som att sälja ut. Dessutom vill jag påpeka att det är min övertygelse att om den förra, socialdemokratiska regeringen hade haft planer på att fortsätta den utförsäljning som tidigare skett skulle man ha gjort en ordentlig analys en sådan analys som den nuvarande borgerliga regeringen motsätter sig. Det är alltså tyckande och ingen evidensbaserad forskning kring utförsäljningen av statliga bolag. Det är en trosvisshet hos i den här frågan. När i sitt svar ställer det statliga ägandet mot offentlig verksamhet som bidrar till välfärd och hänvisar till att det blir svårt med kapitaltillskott vill jag hävda motsatsen. De här statliga bolagen medverkar till bra välfärd, till många miljarder i skattkistan som sedan kan utdelas till kommuner och landsting för omsorg, sjukvård och så vidare. Så ser det ut . De intäkterna vill nu lämna över till privata intressen, vilket jag motsätter mig. När det gäller hur man har gjort vid den här utförsäljningen och om det var rea eller en rabatt kommer framtiden att utvisa. Men vad regeringens rådgivare i frågan har sagt är att det inte betyder att det är den här modellen man tänker använda sig av i kommande utförsäljningar, därför att varje bolag och varje försäljning har olika förutsättningar. Då kan jag konstatera att man måste göra analyser . Man har ingen långsiktig strategi för hur den här försäljningen kommer att gå till. Om jag var bekymrad innan så blir jag ännu mer bekymrad efter detta. Det här visar att det inte finns någon forskning i frågan, utan det är bara regeringens tyckande som säger att det kommer att leda till fler arbetstillfällen, vilket vi inte har fått svart på vitt . 28 (): Jag fick inget svar när det gällde högsta pris eller affärsmässighet, vad som är skillnaden mellan högsta pris och affärsmässighet. Vad jag försökte komma in på i mitt förra inlägg var att den här frågan är så oerhört väsentlig. Är det högsta pris kan man utgå från att det händer en hel del saker. Är det inte högsta pris går det att träffa vissa avtal som mildrar effekterna. Därför är den här frågan så oerhört viktig. säger att den förra regeringen inte hade några konsekvensanalyser exempelvis om . Om man inte har för avsikt att sälja ut hela är det klart att man heller inte behöver göra några konsekvensanalyser. Det var ju aldrig avsikten. Samma sak gäller de övriga bemyndigandena. Det fanns ingen avsikt att sälja ut hela dessa företag. Det fanns en avsikt att förvalta företagen på bästa möjliga sätt för skattebetalarnas bästa. 29 Statsrådet (): Låt mig börja med det sista som sades. Jag vet inte hur betraktar socialdemokratiska regeringars propositioner, men jag kan tala om för honom att i varenda proposition, antingen det har varit en vårbudget eller en budgetproposition, har det i de socialdemokratiska kalkylerna funnits för försäljning av statliga bolag. Dessa pengar har räknats in i kalkylerna. Det har genomförts försäljningar. Om det inte har funnits avsikt att sälja förstår jag inte varför man skriver propositioner med sådant innehåll. frågar igen efter evidensbaserade saker. Jag vill framhålla att väldigt många länder som har genomfört minskningar av statligt ägande tydligt har kunnat visa att det har haft en mycket gynnsam betydelse för ekonomins utveckling. är kanske ett av de bästa exemplen på detta. Låt mig gå igenom själva kalkylen än en gång. De sex företagen är värda ca . De lämnade en utdelning på drygt 16 miljarder. Över 9 av de miljarderna var en engångsutdelning från Sonera som var mycket större än Telias vinst. Man minskade och delade ut av balansräkningen. Jag tror inte att tycker att det är långsiktigt hållbart. Om vi tar bort engångsutdelningarna var utdelningarna från de sex bolagen ungefär 7 miljarder. Om vi amorterar 250 miljarder på statsskulden sparar vi . Lägg därtill genomsnittet av engångsutdelningarna , som är 3 miljarder. I så fall går det hela jämnt ut vi sparar lika mycket i ränta på statsskulden som vi får i utdelningar från bolagen. Just nu är vi på toppen av en internationell högkonjunktur där dessa företag har extrema vinster. Ingen av oss vet hur länge detta kommer att bestå. Vi tror att det är bättre att svenska folkets tillgångar investeras i välfärd och inte i produktion av vodka, kontorslokaler och bankverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2006/07:475 i fångenskap 30 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra att den fängslade svenske medborgaren släpps fri, om jag är beredd att verka för att avbryta EU:s bistånd till samt om jag är beredd att arbeta för smarta sanktioner mot den eritreanska ledningen. Jag instämmer i oro över situation och över läget i generellt. med , det svåra humanitära läget i landet och situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i innebär stora påfrestningar för befolkning. Regeringen för på olika sätt en dialog med om dessa frågor samt olika säkerhetspolitiska frågor i regionen där spelar en viktig roll, bland annat i pågående fredsförhandlingar i i . Regeringen anser att det finns starka humanitära skäl till att släpps fri. Han är fängslad och har inte kunnat träffa sin familj . Härtill kommer att vi har information om att hans hälsa är dålig. Av dessa skäl anser vi att han bör få återförenas med sin familj i . Det ligger i sakens natur att jag inte i detalj kan redogöra för hur arbetet bedrivs, men jag kan försäkra att situation är en högt prioriterad fråga för regeringen. Att verka för avbrutet EU-bistånd eller sanktioner är inte aktuellt. 31 i (fp): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Jag är väldigt nöjd med att i svaret kunna läsa och höra att regeringen delar min oro för och att detta är en prioriterad fråga för regeringen. Ni fortsätter att arbeta på samma sätt som den socialdemokratiska regeringen gjorde, med tyst diplomati. Jag har ställt min fråga för att jag vill uppmana regeringen att omvärdera sin position. I stället för att svara nej på mina frågor om att avbryta biståndet och införa smarta sanktioner borde regeringen ompröva sin hållning och ge ett positivt svar. Jag tycker att man ska lämna den tysta diplomatin och sluta tassa med filttofflor att man inte kritiserar och jobbar i det fördolda och stryker medhårs som man gör med regimen i när man jobbar med tyst diplomati. Min interpellation skrevs på 2 000-dagen av fängslande, då vi hade ett stort seminarium här i . har det gått . är det fängslades. är det nu uppenbart att tyst diplomati är resultatlös. Vad kostar det att hålls inspärrad utan rättegång? Vad förlorar de på det ? Svaret är ingenting. Därför är det att överge den tysta diplomatin och övergå till de hårda påtryckningarnas politik. Man måste byta filttofflorna mot träskor som klapprar. Det måste kosta när man håller en svensk medborgare fängslad utan rättegång. Det måste kosta att hålla en journalist inspärrad. Det måste kosta i form av uteblivet bistånd, i form av ettriga frågor i alla forum där möter och i form av smarta sanktioner. EU har ett nytt biståndsavtal med på gång. Det är sorgligt att se hur man inom Europeiska unionen bedriver stormaktspolitik framför att främja mänskliga rättigheter. Man ger bistånd till denna fruktansvärda diktatur för att få inflytande på . Man tror sig på det sättet kunna bidra till fred. Men jag tror att man bedrar sig. Man kan inte få fred om man inte också verkar för att mänskliga rättigheter respekteras. Genom att man ingår ett nytt biståndsavtal visar Europeiska unionen att man accepterar den dåliga situationen när det gäller de mänskliga rättigheter i . är inte vilket land i som helst. Det är värre än många andra . Det är en tuff diktatur. Enligt kommer man att ingå ett nytt biståndsavtal med där summan ökar från , som man har haft , till . Det är en ökning . Vad är det för signal vi då skickar till ? Europeiska unionen håller diktaturen under armarna. Man hjälper presidenten. Det är ett ledarskap som egentligen bara kan kriga. Man kan kriga man har krigat mot , och är man inne i också. Det är uppenbart att landets ledare inte kan bygga ett land. De har varit duktiga krigare, men de kan inte ge de eritreanska medborgarna det de har rätt att kräva. Två tredjedelar av befolkningen lider brist på mat. Det finns ingen frihet, ingen skolgång, inget vatten och så vidare. Jag vill fråga utrikesministern: Hur länge ska vi hålla på med den tysta diplomatin ska vi vänta tills barn i har blivit vuxna? Och är det verkligen rimligt att öka biståndet ? 32 Utrikesminister (): Det enkla men mycket komplicerade svaret på den grundläggande frågan är: Det är klart att vi inte skulle fortsätta på den här vägen om vi bedömde att den saknade varje utsikt till framgång. Bakom det jag säger som inte är mycket, knappt något alls om man ska vara ärlig finns en omfattande aktivitet som vi försöker att samordna också med stödgrupper, så att de är någorlunda medvetna om det vi gör.