prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Det är näst intill omöjligt att få tag på en hantverkare. Hade vi inte haft människor från andra länder i de yrkena hade det varit ännu värre. Slutligen kan jag konstatera att det är mindre skillnader mellan Socialdemokraternas skolpolitik och allianspolitiken nu än det har varit . Vi har förespråkat ordning och reda, tidigare betyg, bättre utbildade lärare, tätare inspektioner, tidigare nationella prov och så vidare. har inte Socialdemokraterna något motstånd mot det längre. Det tackar jag naturligtvis för. Det är bättre att sent komma till insikt än att inte alls komma dit. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 68 () replik: Ordning och reda i skolan är faktiskt inte något partiskiljande. Jag tror inte att någon har något emot ordning och reda. Det är en förutsättning för att man ska kunna lära sig något. Vi är emellertid av den uppfattningen att man måste vara motiverad för att det ska bli så. Det går inte genom piska och rapp. Kunskap är inte heller något partiskiljande. Jag tror att ni också vill att alla ska uppnå kunskap. Det är inte något som skiljer oss åt. De stora skillnaderna nu handlar om att skillnaderna mellan olika elever, kommuner och skolor ökar. Vad vill ni göra åt det? Har ni släppt tanken på en nationell skolpeng? Finns den tanken fortfarande kvar? Skulle ni vara beredda att skriva in i skollagen att resurser ska fördelas efter behov eftersom inte alla barn är lika utan kräver olika mycket resurser? Jag har frågat , men inte fått något svar, när det gäller den fråga som medborgarna tycker är den absolut viktigaste på skolområdet. Det handlar om att hitta en minsta gemensam nämnare som håller över val när det gäller frågor som betyg, skollag, lärarutbildning, gymnasieskola. Kommer ni att ta initiativ till att vi blir inbjudna och att vi faktiskt kan försöka kompromissa för elevernas skull? Jag har en fråga till när det gäller friskolor. Hur kommer det att bli? Kommer det att bli lika regler för kommunala skolor och fristående skolor? vill det verkligen, men har sagt att ni inte är överens om det. Vad kommer resultatet att bli? 69 () replik: Visst ser vi de ökade skillnaderna mellan elever, skolor och kommuner. Det är just det som ni bär ansvaret för. De resultat vi ser i skolan beror ju inte på att vi har haft regeringsinnehavet . De beror socialdemokratisk regering. Våra förslag diskuteras om och om igen. Vi är alla väl medvetna om dem. De förslag som vi lägger fram nu och som vi har lagt fram syftar i allra hösta grad till att utjämna de här skillnaderna som inte är acceptabla. Jag pratade i mitt anförande om hur viktigt det är att man kan göra klassresan. Under tidigare decennier var inte föräldrars inkomst- och utbildningsnivå så avgörande för elevers skolresultat som . Jag har aldrig hört någon politiker av någon kulör säga att alla elever ska ha lika mycket resurser. Jag har definitivt inte hört någon moderat säga det. Man kan ha ett system som man har i många kommuner där man fördelar resurserna efter antalet elever, men överallt finns det förstärkningar av resurserna till de elever som har det svårt. Det vill vi naturligtvis fortsätta med. Friskolorna har kommit för att stanna. De blir fler och fler. Det tyder på att det finns brister i de kommunala skolorna, annars hade inte friskolorna expanderat i antal som de har gjort. Vi vill att alla skolor ska vara bra skolor. Men vi vill att det fortfarande ska finnas en skillnad mellan friskolor och kommunala skolor annars är det inte någon mening med att ha friskolor. Men friskolorna ska kvalitetssäkras och granskas lika ofta som de kommunala skolorna. 70 () replik: Jag tycker att det är anmärkningsvärt att inte har upplevt att föräldrars utbildningsbakgrund och arbete har påverkat elevers möjligheter i skolan. En gång i tiden fick man över huvud taget inte gå i skolan om man inte hade rätt bakgrund. Så har det fortgått , att det har stor betydelse för dina möjligheter vilket hem du kommer från. Det är klart att vi bär ett ansvar för det. Vi vill gå vidare för att se till att utjämna skillnader. Men ni gör precis tvärtom. Jag frågade er om diskussionerna om nationell skolpeng är borta, och kommer man att se till att alla barn ska ha lika mycket resurser? Är ni beredda att faktiskt skriva in i skollagen att resurser ska fördelas efter behov och att de barn som har de största behoven också får den bästa hjälpen? Ingen svarar på frågan. Har lagt munkavle på er, eller vad handlar det om? Kommer vi att bli inbjudna till samtal om betyg? Kommer vi att bli inbjudna till samtal om gymnasieskolan? Kommer vi att bli inbjudna till samtal om lärarutbildningen? Och kommer vi att bli inbjudna till samtal om skollagen? Detta är den fråga som medborgarna tycker är den viktigaste att nå breda överenskommelser om på skolans område. Det hade därför varit väldigt intressant att veta om det kommer att bli verklighet eller inte. Det måste ni faktiskt kunna svara på. 71 () replik: Jag ska försöka svara på allt som frågar om. Men jag hinner inte med det . Jag ska ta upp frågan om betygen först, så att vi inte fler gånger behöver höra att vi inte svarar. Jag tyckte att svarade. Men jag ska svara igen. Ja, ni kommer att bli inbjudna. När den är färdig ska den skickas ut på remiss. När remissvaren kommer in kommer ni att bjudas in för att diskutera den. Om ni sedan kommer att bli inbjudna till diskussion om alla förslag som vi lägger fram vet inte jag och kanske inte ens vår utbildningsminister. Jag kan inte minnas att vi blev inbjudna till er regering när ni lade fram alla era förslag. För er var det viktigt att hålla överenskommelser med och Vänstern, precis som det är viktigt för oss att följa de överenskommelser som finns mellan allianspartierna. Jag har aldrig sagt att utbildning och ekonomi inte har påverkat elevernas resultat i skolan. Jag har bara sagt att det inte hade så stor påverkan på elevernas resultat. Förslag om nationell skolpeng finns ingenstans i skolprogram. Det fanns inte heller med i de program som vi lade fram före valet. Om detta är ett orosmoment kan jag lugna i fråga om detta . Därmed tror jag att jag har svarat på alla frågor. 72 () replik: har talat mycket om kontroll. Det är väldigt bra. Vi måste ha mer återkoppling och på det sättet också garantera likvärdigheten för skolor. Nästa fråga handlar om att man i själva utförandet också ger stor frihet. var inne på detta i fråga om till exempel kommunala friskolor. Detta har berörts från flera håll när det gäller skillnaden mellan kommunala och fristående skolor. Jag vill då ställa följande fråga: Kan tänka sig att utöka det fria utrymmet för kommunala skolor på det sättet att de därmed blir likvärdiga med fristående skolor? Det som skolministern aviserar är att man ska inskränka det fria utrymmet för friskolor så att de därmed blir lika de kommunala skolorna. fick med sig i fråga om detta. Man var snarare inne på motsatsen, just att utöka det fria utrymmet för de kommunala skolorna för att det därmed skulle bli samma regelverk för friskolor och kommunala skolor. tycker jag att jag hör att det ska vara olika igen. Jag vet att driver sin linje, men jag undrar om står kvar vid den linje som jag har uppfattat att i alla fall står för, alltså att man ska utöka det fria utrymmet för kommunala skolor så att vi kan ha friskolor överallt, oberoende av huvudman. 73 () replik: inställning till friskolor är densamma som den var före valet. Även om man kan hitta nyanser i ord mellan partierna i alliansen har jag inte hittat någon skillnad mellan vad säger och vad jag säger. Vi har kanske lite olika dialekter, men jag tror att innehållet är precis detsamma. Vi vill att de fristående skolorna ska ha bra villkor och att de ska ha villkor som är likvärdiga med de kommunala skolornas. Men det ska inte vara likadana skolor. Då faller hela vitsen med att vi har fristående skolor som erbjuder föräldrar och elever alternativ som ökar valfriheten. Däremot har vi talat mycket om vi jobbar för det i alliansen, och jag uppfattar att vi är överens om det också att de kommunala skolorna ska få större frihet. Vi vill att alla skolor ska vara bra skolor och att alla skolor ska inspekteras . Och när man hittar kvalitetsförsämringar ska någonting göras åt dem. Men vi vill ha kommunala skolor där professionen har större inflytande, där fler beslut lämnas ned på skolnivå, och där politiken träder tillbaka. Vi har sett hur detta utvecklar skolorna, och genom den utvecklingen ökar måluppfyllelsen, vilket är något som vi verkligen är för. 74 () replik: När det gäller målbilden är det mycket av det som vi diskuterar som vi är väldigt överens om. Frågan är hur man gör det på riktigt. Jag är övertygad om att man inom är väldigt överens. Jag kan förstå era båda dialekter. Så det är inga problem. Min fråga gäller snarare hur det är mellan allianspartierna. Detta handlar inte om att vara lika utan att ha ett lika stort frihetsutrymme för att på det sättet kunna möta elevernas behov på det mest optimala sättet. Det är där som jag upplever att utbildningsministern gång på gång snarare är beredd att göra inskränkningar. Vi hade , inte minst, ett flertal debatter då jag tog upp till exempel problem med nationella prov och så vidare, alltså olika pedagogiska alternativ som blir grusade på ett sätt som inte skedde under den förra mandatperioden. Jag kan lägga till den fråga som också tog upp när det gäller blocköverskridande överenskommelser. Vi i gav vårt högst individuella bidrag till detta under den förra mandatperioden, särskilt på skolområdet. Jag minns att uttalade att det var svårt att klara av att vara överens inom mer än fyra partier. Jag undrar hur allvarligt menad inviten är att vi verkligen kan komma så att säga på talefot med varandra. 75 () replik: Vi har ofta talat väl om och dess inställning till friskolorna. Det kan jag gärna göra en gång till. Jag har sagt att friskolorna utan inte hade haft det som de har det . Utan hade det funnits en majoritet i riksdag under den förra mandatperioden för att inskränka villkoren för friskolorna. Vi är därför tacksamma för detta. Vi hoppas att det kan bli fler tillfällen till överenskommelser om friskolorna. Jag har pratat om att utbildningsministern har aviserat att ni ska bjudas in till en diskussion om betygen. Det kan jag säga en gång till om det är någonting som vill höra. För övrigt kan jag inte vare sig veta eller hålla reda på allt som sägs. Jag förstår att syftar på en interpellationsdebatt här i kammaren där jag inte var närvarande och från vilken jag inte läst protokollet. Jag nöjer mig med detta med betygen. Slutligen: Ja, ni ska bjudas in. Det kommer att bli så. Om vi också kommer överens är det så mycket bättre. 76 () replik: sade här i talarstolen att hon vill ha en skola för alla där bakgrunden inte spelar någon roll. De borgerliga företrädarna har pratat mycket om en skola för alla. Men ärligt talat begriper jag inte riktigt hur ni får ihop det. Ett exempel: Vilken elev i årskurs 5 vet själv att göra rätt språkval till sexan? För att kunna skaffa sig meritpoäng till högskolan krävs det nämligen att man gör rätta valet när man är . Har man inte föräldrar som vet är det med andra ord kört. På vilket sätt är det alltså en skola för alla där bakgrunden inte spelar någon roll? Jag tänker inte besvära med att fråga vilka kärnämnen som är oviktiga för dem som väljer yrkes- eller lärlingsprogram. Jag lär ändå inte få något svar; har jag ju inte fått det. Men att sänka kunskapskraven för de elever som väljer nämnda program är att upprätthålla och förstärka klasskillnaderna och därmed att kullkasta möjligheten till makten att påverka sitt liv. 77 () replik: pratar om att vi sänker kunskapskraven därför att vi har som ambition en gymnasieskola där ska gå ut med fullständiga betyg. Om inte kan förstå hur jag resonerar när jag säger att jag vill att alla ska kunna göra en klassresa och att alla ska klara skolan måste jag säga att jag inte förstår hur ni har kunnat åse att allt fler trillar ur gymnasieskolan på grund av att teorin är för besvärlig och att det är för mycket likt . I synnerhet pojkar på de praktiska programmen väljer att helt sluta. Vi har sett att LO-kollektivets barn är de som misslyckas mest. Ni tycker inte att det är ett så stort problem att ni gör något åt det. Sedan säger ni att vi sänker kunskapskraven. Men hur är det för alla dem som kommer ut och inte har en gymnasieexamen? Det är ungefär 30 000 elever som ni genom att biträda Socialdemokraternas skolpolitik har lämnat utanför. Det är verkligen att sänka kunskapsnivån för dem. De hamnar i arbetslöshet och utanförskap. Visst är det bra att man i livet kan få en andra chans, men det är banne mig viktigare att få den första chansen! 78 () replik: Jag frågar igen: Vilken elev i årskurs 5 vet själv att göra rätt språkval till sexan? Förälderns bakgrund spelar faktiskt roll i de valen. Valfrihet för mig och handlar inte om att välja förskola åt sina barn eller om att välja vilken skola man ska gå i. Verklig valfrihet handlar om att alla barn oavsett i vilken förskola och skola och oavsett på vilket gymnasium de går och oavsett vilket gymnasieprogram de går på ska ha möjligheter att göra riktiga val i livet oavsett om de vill gå till en högre utbildning eller om de vill gå ut på arbetsmarknaden. säger att man gör det här för att alla ska klara gymnasiet. Men sedan då för att klara livet efter gymnasiet och för att klara sig i samhällslivet och i arbetslivet? Ni lurar en mängd elever som väljer ett gymnasieprogram där kärnämnena urholkas. Ingen bransch vill ha elever som inte har tillräckligt med kunskaper. Och vad gör man sedan när man eller kanske efter det att man lämnat gymnasiet väljer att utbilda sig vidare eller göra någonting annat som man inte har de kunskaper som krävs för att kanske gå på en högre utbildning eller kanske på en vuxenutbildning? Ni skär dessutom ned på medlen till vuxenutbildningen. Vi har aldrig sagt att vi inte tycker att det är ett problem att elever inte klarar skolan. Det är ju just därför som vi gör satsningar på skolan. Det är vi som lägger pengar på fler lärare och ökade resurser till skolan. Jag skulle gärna se att vi kommer ifrån tabutänket när det gäller att man på gymnasiet inte får något stöd. Varför skulle inte också elever på gymnasiet behöva stöd? Det finns studenter på högskolan som också skulle behöva stöd. 79 () replik: och jag är verkligen överens om en sak, nämligen om att målet är att alla klarar skolan och att alla får ett jobb. Det är vi överens om. Däremot är vi inte överens om hur vägen dit ser ut. Er väg visar tydligt att den inte lett till jobb eller till att man klarar skolan. anvisar vi en annan väg. Verkligheten kommer att visa om vår väg är bättre eller sämre än er. När ni hjälpte Socialdemokraterna med att dra ned med 500 miljoner på komvux var det en bra politik. Det gjorde man därför att arbetsmarknaden såg så bra ut. är arbetsmarknaden så mycket bättre, och vi drar ned med 600 miljoner. Vi raserar alltså hela välfärden genom att göra det som gjorts i , det vill säga ökat eller minskat satsningen på komvux. De elever som väljer att gå på de praktiska programmen i vår nya gymnasieskola och som väljer att inte läsa till högskolebehörighet har naturligtvis en andra chans att göra det. Man kommer att kunna läsa till högskolebehörighet; man kan välja. Vi vet ju att många av de elever som vill ha ett praktiskt yrke också har lätt för teori. De kan välja att läsa till högskolebehörighet. Men för dem som först inte vill och som sedan ändrar finns komvux och alla möjligheter att komplettera sin utbildning för att sedan gå in i högskolan. När det sedan gäller att välja rätt språk i årskurs 5 vet jag inte vilken förälder som kan hjälpa till med det. Det finns ju ingenting som är rätt språk. Det som är rätt för är inte rätt för mig. Man gör ett val. Om föräldrarna inte kan hjälpa till med valet har vi ju lärare och syokonsulenter som kan hjälpa till. 80 (): Låt mig börja med att säga att det går framåt i världen. har antalet barn i världen som inte får gå i skola minskat . har allt fler länder infört principen att flickor har samma rätt till skola som pojkar detta enligt . Visst är det ganska härligt att leva i då fler och fler länder inser att detta är någonting viktigt. Och visst är det härligt att leva i den typen av värld där fler och fler länder säger att detta med skola, kunskap och utbildning är någonting som vi ska satsa på. Land efter land säger detta. Det är väldigt bra. Det ger den enskilde mer chanser att utveckla sitt liv, vilket stärker det egna landet. Att allt fler länder gör detta innebär också att det ställs nya krav på . Och när allt fler satsar på utbildning och forskning måste vi i bli ännu bättre. Det är det vi ser i undersökningarna och Pirls. Det är inte bara så att våra egna kunskaper försämras på några områden, utan det är också så att många andra hinner ifatt oss och till och med går om oss. Ska vi klara att behålla vår position måste vi bli ännu bättre. Det är faktiskt en härlig utmaning. har en regering som har insett denna utmaning, och därför genomförs nu en lång rad kunskapsreformer i . kommer vi att genomföra reformer och en omfattande upprustning av hela utbildningssystemet från förskola till forskning. Mina allianskolleger har i tidigare inlägg berättat om flera av de här inslagen, och jag ska bara lägga lite extra tyngd på några av dem. Låt oss börja med förskolan. I budgetpropositionen, som vi nu behandlar, lägger regeringen fast ramen för en kvalitetssatsning för en förstärkning av förskolan. Det innebär ett tydligare pedagogiskt uppdrag för förskolan. Det innebär att en allmän förskola ska införas. Det innebär också fortbildning för förskollärare och mycket annat. Jag tror att detta är väldigt viktigt. Jag tror att det är väldigt viktigt, som många av oppositionens företrädare också har sagt, att man får börja med en bra förskola för att lyckas i resten av utbildningssystemet. Det vi kan vinna där har vi nytta av senare och hela vägen. Vi gör satsningar på lärarna. Vi vet att ingenting är viktigare för att eleven ska lyckas i skolan än att man har duktiga, kunniga och engagerade lärare. Därför ser vi över lärarutbildningen för att göra den bättre. Egentligen skulle man vilja att ännu flera av dagens ungdomar sökte sig till lärarutbildningen så att söktrycket där blev mycket högre. Vi vet att skolan därmed kommer att bli bättre. Kan vi öka söktrycket på lärarutbildningen så att de bästa kommer in och att det blir lika starkt tryck att komma in där som på ett elituniversitet kommer också skolan att bli mycket bättre. Vi satsar på ett lärarlyft, som tidigare var inne på. Det är en jättestor satsning på att lärare ska få en bättre fortbildning. Tyvärr har det inte använts fullt ut i kommunerna. Jag skulle vilja använda det här tillfället till att säga till mina egna kommunala skolpolitiker: bättre. Se till att lärarna får chansen till fortbildning. Jag hoppas att andra partier också ska använda sin chans i talarstolen eller på annat sätt påtala vikten av att Lärarlyftet genomförs på ett bra sätt. Vi ser till att lärarna får tydliga befogenheter. Vi inför auktorisation. Att höja läraryrkets status är centralt för för att vi ska lyckas . Vi inför också nya system för uppföljning i skolan. Svensk skola får nya uppföljningssystem genom att vi får mål i årskurs 3. Vi får flera nationella prov. Det är viktigt att fånga upp elever med problem så att man kan göra någonting åt det. Fler ska få chansen att lyckas i skolan. Förslag om skriftliga omdömen och en ny betygsskala kommer som en extra julklapp , hoppas jag. Vi har fått nya förslag från en utredning om skolinspektion. Den innehåller en hel del intressanta förslag om hur skolinspektionen ska kunna bli bättre i . Det föreslås till exempel att av de nationella proven ska rättas centralt så att vi får mer rättssäkra betyg och att elever som söker sig till gymnasiet inte ska känna att de har sämre chans därför att deras grundskola var snålare än andra grundskolor. Betygssättningen ska bli mer rättssäker. , såvitt jag hunnit läsa här under debatten, föreslår också att inspektörerna ska berätta hur väl skolorna lyckats i sitt kunskapsuppdrag. Man vill ha en bedömning av kvaliteten i fyra steg och också göra jämförbart vad de olika inspektionerna kommer fram till. Man skulle kunna kalla det för en tydligare information till föräldrarna, eller kanske kan vi kalla det för förankringssystem. Men i grunden är det väldigt sympatiskt att föräldrar och elever bättre ska få reda på hur det fungerar i skolan och hur deras skola klarar uppdraget. Min bedömning är att båda de här förslagen skulle innebära ökad tydlighet i svenskt skolväsende men också innebära att vi får en bättre skola och en tydligare fokusering på kunskapsuppdraget. har som sagt en regering med ett engagerat ledarskap i utbildningsfrågorna och en omfattande reformagenda. Det är väldigt viktigt för . Det är också bra att Socialdemokraterna nu signalerar, i alla fall ledningen, att man börjar fundera i nya banor. Men det är tre saker som får mig att tveka om det är på allvar. Finns engagemanget där? Vi har hört både och säga att huvudanledningen till att man lägger om skolpolitiken är att man inte fick godkännande i valet. Var finns då engagemanget för kunskapsskolan om det bara är en valtaktisk manöver? Medan Socialdemokraterna oroas över att de förlorade valet oroas vi i alliansen över att håller på att förlora konkurrenskraft i världen i den globala konkurrensen. Skillnaden på drivkraft kan inte bli tydligare. och vill stärka partiet, alliansen och vill stärka . En annan fundering är om gräsrötterna kommer att försöka stoppa försöken till omtänkandet. Så har skett förut när man har velat införa nationella prov i trean. Den debatt som förs tyder på att det är fler socialdemokrater som vill avskaffa betygen helt än som vill ha betygen tidigare, i lägre årskurser. Jag har också en fråga till de andra oppositionspartierna: Menar ni allvar med att ni kommer att stoppa varje överenskommelse som regeringen gör med Socialdemokraterna? Så har man sagt tidigare. Om Socialdemokraterna gör upp med regeringen är det inte värt någonting om det skulle gå så illa att det blev en annan regering efter valet. Slutligen några ord om de breda överenskommelserna. sade i sitt anförande: hotas förskolan. Sedan fyller hon på med att den skolpolitik som förs är omodern, orättvis, oansvarig. Därefter sade hon: Om detta vill vi göra upp. Det gav inte särskilt goda vibrationer om att man verkligen vill ha en bred överenskommelse på det här området. Den utsträckta handen lät mer som en knytnäve. Samma inställning som man hade mot sina gamla samarbetspartier under förra mandatperioden verkar man ha nu gärna ett samarbete men i så fall helt och hållet efter våra förutsättningar. Jag tror att det hade varit bra om på några områden hade haft breda överenskommelser om utbildningspolitiken. har redan bjudit in till samtal om betygsskalan. Vi kommer säkert att föra samtal om flera områden, men huvudsaken är den att måste få en politik som från förskolan till skolan, från skolan till forskningen ser till att stärker sin konkurrenskraft i världen och ser till att enskilda människor får större chans att forma sitt eget liv. 81 () replik: Jag ska först svara på den raka frågan om vi skulle stoppa överenskommelser mellan Socialdemokraterna och alliansen. Jag föredrar att ta förhandlingar man har dem. Sedan får man se hur det blir. Från sida har vi tackat ja till den inbjudan om samtal om betygssteg som har framförts. Sedan får vi se. Ultimativa krav har aldrig varit en bra väg att gå. Det utgår vi ifrån, och den politiken brukar vi föra. Jag vill ställa en fråga. Jag håller helt med om allt detta att måste bli en kunskapsnation, att vi ska gå vidare och så vidare. Hur ser det egentligen ut när det gäller kunskapsmålen?