prot · GV0947 · 2007-12-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Punkt 1 (Mål för och inriktning av näringspolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 133 för res. 1 15 för res. 2 154 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 156 för utskottet 134 för res. 1 15 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 23 fp, 22 kd För res. 1: 115 s, 19 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 15 s, 11 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkterna 25 Kammaren biföll utskottets förslag. NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling Punkt 1 (Mål för och inriktning av den regionala tillväxtpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 167 för utskottet 134 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 23 c, 23 fp, 22 kd, 14 mp För res. 1: 115 s, 19 v Frånvarande: 15 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 2 (Europeiska unionens sammanhållningspolitik) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 170 för utskottet 116 för res. 2 18 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 23 fp, 21 kd, 15 mp För res. 2: 115 s, 1 v Avstod: 18 v Frånvarande: 15 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 3 (Organisering och lokalisering av myndigheter) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 284 för utskottet 20 för res. 3 2 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 87 m, 25 c, 23 fp, 22 kd, 15 mp För res. 3: 1 s, 19 v Avstod: 2 s Frånvarande: 15 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkterna 47 Kammaren biföll utskottets förslag. NU3 Utgiftsområde 21 Energi Punkt 1 (Energipolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 20 för res. 2 15 för res. 3 272 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 115 för res. 1 19 för res. 2 172 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 158 för utskottet 115 för res. 1 34 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 23 fp, 22 kd För res. 1: 115 s Avstod: 19 v, 15 mp Frånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 4 (s) 3. res. 5 (v) Förberedande votering: 110 för res. 4 21 för res. 5 175 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 158 för utskottet 115 för res. 4 33 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 23 fp, 22 kd För res. 4: 115 s Avstod: 19 v, 14 mp Frånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkterna 37 Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:263 Till Interpellation 2007/08:263 Utförsäljningen av Sonera av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 2007/08:264 Till Interpellation 2007/08:264 Utförsäljningarnas konsekvenser för den finansiella infrastrukturen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:265 Till Interpellation 2007/08:265 Utförsäljningen av av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 2007/08:267 Till Interpellation 2007/08:267 Ett oberoende råd av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM43 Meddelande om EU:s hantering av instabila situationer KOM(2007)643 till utrikesutskottet 5 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2007/08:37 till finansutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /08:FiU2FiU5 och FiU9 betänkande 2007/08:CU4 betänkande 2007/08:AU3 7 § Registreringen av riksdagsledamöters åtaganden m.m. Föredrogs betänkande 2007/08:KU2 Registreringen av riksdagsledamöters åtaganden m.m. (framst. 2006/07: RS3). 1 (): Systemet att vi som riksdagsledamöter ska redovisa våra tillgångar har verkat på frivillig basis. Jag måste erkänna att jag nog saknar en erfarenhetsredovisning av vad detta har gett för positiva effekter alternativt negativa effekter för det syfte som det här ursprungligen har haft. Jag tycker att det är synd att man inte har lyft fram detta på ett tydligt sätt. Dessutom saknas redovisning i betänkandet över huvud taget av de här erfarenheterna, mer än att man har räknat upp hur många det är som har anmält och hur många det är som inte har anmält. Men det är väl knappast det som är det egentliga syftet. Jag kan avslöja att jag inte har redovisat. Det är inte för att trilskas, inte alls. Jag bara tycker att det är ytterligare en uppgift att lägga på arbetsbördan, att hålla ett register ajour för att redovisa det här. Om du inte ajourhåller det tillräckligt ofta blir du lätt anklagad för att du inte har lämnat korrekta uppgifter. Dessutom finns uppgifterna i offentliga register för den som är riktigt initierad och intresserad. Det ligger föga hemlighet bakom. Då kan man ju fundera på syftet med det här. När man läser förarbeten etcetera och tar del av de diskussioner som har förevarit handlar det såvitt jag har förstått om möjligheten att för egen kunna påverka någon form av utveckling genom den position man har som förtroendevald. Då vill jag påstå att som riksdagsledamot är det sällsynt små förutsättningar att du av något skäl skulle få den här månghövdade församlingen på 349 ledamöter att gå i en viss riktning för att det skulle gagna din personliga tillgångsmassa. Det är sällsynt långsökt, vågar jag påstå. Som minister, ja, där kan jag förstå att du har en väsentligt mycket större möjlighet att påverka. Där finns dessutom ett lagbundet krav att man ska redovisa. Dessutom överlämnar man ofta sina förmögenheter, åtminstone på aktiesidan, för så kallad diskretionär förvaltning så att man inte utövar någon egen påverkan på vad man satsar pengar i och inte. Om vi säger att riksdagsledamöternas förmåga att påverka detta är väldigt begränsad kan vi väl gå över och titta på den beroendeställning som man i någon mån skulle kunna ha som riksdagsledamot. Om vi då bara tittar på tillgångssidan tycker jag att det blir en märklig koppling. Min erfarenhet är att det inte är de som har tillgångar som är de som är mest beroende. Tvärtom brukar de vara ganska oberoende. Det gör ju att rekvisitet att uppnå ett beroendeförhållande på grund av tillgångar är sällsynt svagt. Däremot kan vi titta på skuldsidan. Jag har själv sysslat med ekonomisk redovisning för andra personer och har sett hur just skulder kan påverka människors handlande i väldigt stor utsträckning. Det finns ju någon tidigare politiker som har sagt att den som är satt i skuld är inte fri. I det avseendet måste jag säga att jag håller med den personen i hans utsago. Det är min mycket tydliga erfarenhet från mitt yrkesliv att det är så. All erfarenhet pekar på att det är just skuldsidan som kan försätta människor i situationer där de handlar på ett sätt som inte alla gånger kan anses vara så väl övertänkt. När man då tittar på betänkandet som sådant konstaterar jag att Lagrådet på ett mycket glädjande sätt i sitt yttrande har gjort följande beskrivning av just § 8, nämligen att registret, för att fylla sitt syfte att ge en samlad information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen, bör innehålla även uppgifter om skulder. Det brukar oftast tillmätas en betydelse i den här kammaren vad Lagrådet säger. Men i det här fallet verkar det som om det har gått spårlöst förbi. Kan det möjligen bero på att det har varit en politisk beredningsgrupp? Det låter jag åhörarna själva dra någon möjlig slutsats av. Jag yrkar i enlighet med det anförda bifall till min motion 2007/08:K412. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Rättelse av ändring i radio- och TV-lagen Föredrogs betänkande 2007/08:KU12 Rättelse av ändring i radio- och TV-lagen. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Föredrogs civilutskottets betänkande 2007/08:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (prop. 2007/08:1 delvis). 2 (): Hur ska man lägga upp en debatt kring de bostadspolitiska frågorna när viljan att föra en sådan saknas från majoritetens sida? Hur ska man förtydliga sina egna förslag och ambitioner när alternativet göms undan och görs oviktigt och osynligt? Det är ett pedagogiskt konststycke. Budgetdebatten, som den är upplagd, är ett utmärkt tillfälle för majoriteten att göra bokslut. Vad har hänt sedan sist? Hur faller olika satsningar ut? Vad blev resultatet? Och vilka visioner har man för framtiden? Redan här tar det så att säga stopp. Det förs ingen bostadspolitik. Det finns inga ambitioner. Och det görs inga satsningar. För ganska precis fattades beslut om att avskaffa allt stöd till bostadsbyggandet. är vi, efter en snabb och icke-analyserad nedtrappning, nere i noll kronor. Redan nu ser vi de negativa effekterna, och vi hör folkets protester. Låt mig summera delar av det som hänt . Bostadsbyggandet har minskat och, lågt räknat, halverats vad gäller produktion av hyresrätter. Detta beror enligt såväl SCB som på att investeringsstödet tagits bort. Antalet bostadssökande, inte minst i , ökar från vecka till vecka. Bara i ombildas uppemot 28 000 allmännyttiga hyreslägenheter till bostadsrätt och försvinner därmed från hyresmarknaden. 5 000 allmännyttiga lägenheter säljs ut till andra förvaltare. Så hanteras allmännyttan. Inlåsningen på bostadsmarknaden ökar och en flyttskatt införs. Ingen vågar lämna sitt eventuella hyreskontrakt ifrån sig, även om man inte avser att själv bo i lägenheten. Ungdomar hamnar utanför. Äldre tvingas bo kvar i bostäder som de inte orkar med. Räntorna ökar och räntebidragen minskar. Många bostadsrättsinnehavare, inte minst de som bor i radhus, får det väldigt besvärligt. Hyreshöjningarna blir större . Klimatfrågan har blossat upp. De hus som byggdes läcker energi och är i skriande behov av såväl upprustning som förnyelse. I tvingas irakiska flyktingar att under långa perioder sova på madrasser i små lägenheter tillsammans med tjugotalet andra personer. Utredningen om allmännyttans framtid får nya direktiv där man hukandes bakom EU ger i uppdrag att montera ned det fungerande bruksvärdessystemet och därigenom förändra förutsättningarna för hyresförhandlingarna och allmännyttan. Planerade projekt ställs in eller förändras för att minimera risken för investerarna. Bostadsrätter ger ju oftast snabbare avkastning än hyresbostäder. Detta var ett snabbt svep över det som skett. Förvånande nog, men ändå inte, föreslås i årets budgetproposition alltså inte som annars är vanligt i en särskild proposition att det bostadspolitiska målet avskaffas. Det mål som talat om att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och att boendet och bebyggelsemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden är snart borta. Det nya målet handlar om att skapa fungerande bostadsmarknader, att utbud och efterfrågan ska styra och att visionerna lämnas över till marknaden. De föreslagna målen bortser helt från bostadspolitikens sociala dimension. Hållbarhetsdimensionen tas också bort från det föreslagna målet för bostadsfrågor. Vi socialdemokrater menar att det snarare finns ett stort behov av att ytterligare understryka miljöaspekterna i alla delar av bostadspolitiken. Byggande och förvaltning av bostäder måste i betydligt högre grad än ske med hänsyn tagen till olika miljökrav och till en ekologiskt hållbar utveckling. Vi socialdemokrater står för en social bostadspolitik, och det förpliktar. Vi anser att för att uppnå politiska mål kan det innebära att vissa ingrepp i bostadsmarknaden får accepteras för att vanliga löntagarhushåll ska ges möjlighet att ha en bättre bostad än de skulle få på en helt opåverkad marknad. Människor ska kunna bo bättre än deras ekonomi egentligen tillåter. Påverkan är ju själva poängen med politik. av vår energiförbrukning sker i byggnader. I medierna har vi kunnat läsa att stora delar av miljonprogrammets bestånd är i så dåligt skick att värmen läcker ut genom fasader, fönster och balkonger. Det innebär att husen förbrukar en stor mängd energi och tär på miljön. Att rusta upp och energieffektivisera miljonprogrammen kommer att kosta miljardbelopp. De allmännyttiga bostadsföretagen har räknat ut att det bara för deras del handlar om summor på i renoveringskostnader och det dubbla om man ska göra husen energisnåla. Många mindre samfälligheter och bostadsrättsföreningar kommer att ha små om inte obefintliga möjligheter att själva ta det fulla ekonomiska ansvaret. Det krävs handling om visioner ska bli verklighet, inte bara vackra ord i intervjuer och frågesvar. Det behövs ekonomiska stimulanser för att styra inriktningen och höja tempot. De borgerliga partierna avstyrker våra förslag men saknar alternativ. Inte med ett enda ord berörs klimatfrågorna i samband med bostadspolitiken. I stället skär den borgerliga regeringen ned i det regionala energieffektiviseringsarbetet. Vi vill att energianvändningen per uppvärmd yta i bostäder och lokaler ska minska och och därmed bidra till att den totala energiförbrukningen sjunker. Då måste vi också ha styrande mål för ökad energieffektivisering i bebyggelsen. Det miljövänligaste och mest effektiva för att minska vår klimatpåverkan är naturligtvis den energi som vi inte använder oss av. av de byggnader som förväntas finnas är redan byggda . Det är i det befintliga beståndet som vi har de största vinsterna att göra. De hyresgäster som bor i beståndet varken kan eller ska dock själva stå för detta. I stället handlar det om ett stort gemensamt samhällsuppdrag. Det kräver politiskt ledarskap och handlingskraft. Det behövs omedelbara åtgärder för att få i gång byggandet av hyresbostäder och hålla tillbaka kostnadsökningarna. Det behövs kraftfulla åtgärder för att skapa fler attraktiva bostadsområden i det befintliga beståndet. Det måste satsas för att vi ska klara av energiomställningen och för att en åldrande befolkning ska finna bra och anpassade bostäder. Flera av dessa saker kan tillgodoses i samband med ombyggnad och förnyelse av det redan befintliga beståndet. Vi föreslår därför ett investeringsbidrag till byggande av miljövänliga och billiga hyresbostäder. Vi anser också att räntebidragsavtrappningen skulle ha gjorts och i mjukare takt så att inte effekterna blivit så enorma som de nu blivit på sina håll. Vi avsätter 15 miljarder för att kunna satsa på att göra det befintliga beståndet inte minst i miljonprogramsområdena till attraktiva, tillgängliga, trygga och energieffektiva områden där människor vill bo kvar. Det är i princip omöjligt att diskutera bostadspolitik utan att komma in på frågor om beskattning och neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. I detta sammanhang tycker jag att det är på sin plats att påminna om den subvention som ligger i skattesystemet. Småhusägare, och i viss mån bostadsrättsinnehavare, har ju rätt till en skattereduktion motsvarande av räntekostnaderna, vilket måste beaktas i resonemanget eftersom orättvisor i beskattningen innebär att villor har fördelar jämfört med bostadsrätter och hyresrätter. Detta har blivit mycket tydligt på sina håll, i takt med att övrigt stöd till boendet helt försvunnit. Det känns som en väldigt orättvis politik som ingen kunnat planera för och parera. Det vi ofta får höra är att byggbranschen inte vill ha några nya stimulanser eller subventioner, som man ofta säger för att ge den sociala bostadspolitiken en negativ klang. Det är inte så konstigt, då man i stället tar ut ett högre pris av konsumenten. Företrädare för hyresgästerna svarar dock utan tvekan att det vid sidan av andra åtgärder behövs ett investeringsbidrag för att boendekostnaderna ska kunna hållas nere och som ett argument mot marknadshyror. Det handlar helt enkelt om vem man väljer att lyssna på byggindustrin eller de boende och bostadssökande. För att undvika en utveckling mot marknadshyror som det kommer fler hyreslägenheter till stånd är det enligt min mening motiverat med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter. Sambandet mellan olika former av beskattning av boendet och förekommande stöd måste studeras närmare. Jag är i alla fall glad över att ha ett antal meddebattörer och försvarare av regeringens politik här , när vi saknar bostadsministerns medverkan konstigt egentligen hur slumpen faller ut. Jag undrar vem som känner sig mest som ställföreträdande bostadsminister , för någon politiskt sakkunnig kan ju inte delta i debatten. Är det kristdemokraten eller kanske moderaten ? står de för exakt samma politik, så det spelar väl inte så stor roll, men hade de borgerliga partierna lite olika profil på sina frågor. Man hade idéer och visioner på det bostadspolitiska området. Jag antar att det inte finns utrymme för det , och då blir konsekvensen att man lägger sig platt för regeringen som inte anser detta vara en prioriterad fråga över huvud taget därav resultatet. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men jag nöjer mig med att här ifrån talarstolen yrka bifall till reservationerna 1, 4 och 9 och därutöver hänvisa till vår budgetmotion och till vårt särskilda yttrande. I de konsumentpolitiska frågorna återkommer vi senare på talarlistan genom . 3 (): Jag tackar för ett bra inledande anförande i betänkandedebatten. sade att den här budgetdebatten delvis är en bokslutsdebatt för bokslut . Man kan inledningsvis notera och konstatera att inte är någon bra modell för bostadspolitiken. Men trots att han inte är här vill jag önska honom en god jul. En god bostad till en rimlig kostnad är en social rättighet och grundläggande för ett välfärdssamhälle. Årtionden av en aktiv statlig bostadspolitik har lett till att har haft och har en relativt hög bostadsstandard och liten trångboddhet. Grupper som haft det svårt att hävda sig på bostadsmarknaden har historiskt sett fått ett starkt stöd. Underhållsåtgärder som förhindrat förfall och kapitalförstörelse i fastighetsbeståndet har prioriterats. En hållbar utveckling omfattar inte bara ekonomiska och ekologiska aspekter utan även sociala. Alla ska ha rätt till en bra bostad utan krav på ekonomisk insats. arbetar för en rättvis och ansvarsfull bostadspolitik som sätter de mänskliga behoven före kraven på kortsiktig . Trots att bostadsbristen fortsätter att öka har regeringen valt att i princip avveckla bostadspolitiken. Vi har en lägre byggnation av hyresrätter trots stor efterfrågan och högkonjunktur. bor av befolkning i någon av de 119 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Enligt kommunerna är unga och äldre de värst drabbade grupperna. Hemlösheten ökar i kommuner. övergripande bostadspolitiska mål är att utveckla en flexibel bostadsmarknad med olika upplåtelseformer som skapar socialt hållbara boendemiljöer där alla får plats. Allmännyttan, med sin hyresnormerande roll, ska inte minst garantera att även människor utan kapital får tillgång till alla bostadsområden. För oss är det därför av största vikt att stärka allmännyttan och stoppa utförsäljningarna av våra gemensamma tillgångar. För en social bostadspolitik är det fundamentalt att hyrorna hålls på en låg nivå och att bostäderna kan efterfrågas även av hushållen med de lägsta inkomsterna. För detta krävs bland annat att hyrestaket garanteras, men också att det finns produktionsstöd som främjar byggandet av hyresrätter med rimliga hyror. En del av den statliga bostadspolitiken bör därför vara att säkerställa och utveckla allmännyttans ställning. Det gemensamma syftet är att garantera en rimlig boendestandard och hyror till självkostnadspris i hela landet. Den försvagning som pågår av allmännyttan kommer att leda till en försämring av möjligheterna att föra en social bostadspolitik . Allmännyttan är, tillsammans med planmonopolet, kommunernas viktigaste verktyg för att låta ett rättviseperspektiv genomsyra bostadspolitiken i enlighet med mål för bostadspolitiken. Ett argument som regeringen använt sig av för att motivera utförsäljningen av allmännyttan är integration. ser vi, som vi sagt, att det är från välbärgade, attraktiva och ofta centrala områden förfrågningarna om utförsäljning kommer, inte från höghusens ytterområden där stora renoveringar är att vänta . tycker att det är omoraliskt att lyfta över ansvaret för renoveringen av miljonprogrammet till hyresgästerna själva. Mer än 30 000 hyresrätter i har omvandlats eller är på väg att omvandlas till bostadsrätter. Dessa utförsäljningar har gjort att skattebetalarna förlorat ca av den kommunala förmögenheten. Den som hade tur i den stora utförsäljningskarusellen tjänade i genomsnitt på sitt köp, då utförsäljningspriset motsvarade endast hälften av marknadsvärdet. Det är helt orimligt att gemensamma tillgångar ska användas för att berika enskilda privatpersoner på det sätt som sker. vill medverka och har medverkat till att främja ett ökat byggande av hyresrätter. För att tydliggöra att både nyproduktionen och ombyggnationen av bostäder måste fortsätta krävs tydliga produktionsmål. bör det tillkomma 40 000 bostäder , av vilka hälften ska vara hyresrätter. Dessutom bör 65 000 bostäder renoveras . Staten har självklart i uppgift att garantera alla invånare en god bostad och ska således även medverka till att produktionsmålen uppnås. var drivande då de tidigare produktionsstöden för hyresrätter infördes och även när de förlängdes till 2008. Tanken med avvecklingen av stöden var att systemet skulle komma att ersättas med ett jämförbart permanent system som skulle garantera en fortsatt produktion av billiga hyresrätter. Tvärtemot detta har den borgerliga regeringen hunnit avskaffa produktionsstöden, som avtrappningen av räntebidraget startade /07, detta utan att något nytt bostadsfinansieringssystem har presenteras. vill i motsats till regeringen satsa på nyproduktion av billiga och energisnåla bostäder. Vi vill inrätta en statlig bostadsfond med syftet att stödja nyproduktionen av hyresrätter och nödvändiga ombyggnationer i det befintliga beståndet. Även bostadsbidraget har en viktig roll att fylla för att möjliggöra en social bostadspolitik. har bostadsbidraget en både familjepolitisk och bostadspolitisk målsättning. anser att målet ska förtydligas så att bidragen endast förhåller sig till de bostadspolitiska målen. Trångboddheten i ökar och bidragens uppgift ska vara att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder. vill vi att fler grupper ska omfattas av bidraget än vad dagens regler medger. Vi tar därför i vårt förslag bort den regel som hindrar barnlösa personer att söka bostadsbidrag. måste systemet dessutom ta större hänsyn till inkomst- och boendekostnadsutvecklingen än . ser att regeringen för en bostadspolitik som saknar alla sociala ambitioner vårt hem har förvandlats till ännu en kapitalvara. Ledorden för regeringen är att vi ska konsumera vår bostad. För den som har möjligheten att göra detta hägrar valfriheten. Men valfrihet för de besuttna är varken en nyhet eller en framtid. Vad marknaden aldrig kan garantera är allas rätt till en god bostad. Men detta är inte ett huvudbry för regeringen. Borta är målet att tillfredsställa allas behov av en god bostad.