prot · GU09128 · 2007-06-18 00:00:00 — Det är ett skäl till att vi nu väljer att föreslå att alla ska gå via samma bidragssystem, nämligen studiemedelssystemet. Det kommer att uppfattas som mer rättvist. Det är jag helt övertygad om. När jag läser det socialdemokratiska partiets vårmotion ser jag att det inte föreslås att man ska behålla det här. Vi föreslår i vårpropositionen att detta ska avskaffas. Jag ser att eget parti inte skriver att man tänker bibehålla det. Man föreslår inte att det ska behållas och återinföras, och det måste väl bero på att även parti av någon anledning har kommit fram till att det finns problem med detta. Jag uppfattar inte att interpellantens eget parti direkt här i kammaren tar strid för det här. Detta infördes i ett visst läge. Det har fördelar och det har nackdelar, men har nackdelarna övervägt. Det skapar stora orättvisor bland de studerande eftersom en del har betalt för att studera medan andra måste låna. 128 i (s): Återigen kommer jag till frågan: Hur ska man få dem som står längst ifrån att börja studera, att sätta sig på skolbänken igen? Detta har varit ett sätt. Jag får inte något konkret svar, men skolministern kanske nu kan tydliggöra om man ska ha ett samordnat och sammanhållet studiestödssystem. Vi lyfter också upp att man har aviserat en studiesocial utredning som ska tillsättas. När ska den bli klar? Här blir det ett glapp, kan jag känna, utifrån att man tar bort korttidsbidraget. Finns det en tanke från skolministern att man ska försöka hitta ett annat bidragssystem, som gör att man i så fall får in denna grupp som väljer att stå utanför? Man har gjort en undersökning som visar att åtta av tio säger så här: Om korttidsbidraget inte hade funnits hade jag inte tagit steget. För vissa är inte steget speciellt svårt att ta, men för väldigt många är det ett stort steg och en hög tröskel. Kanske man kan få dem att börja läsa någon studiecirkel , läsa någon enstaka kurs på gymnasiet eller vad det nu kan vara som gör att de går vidare. Det är trots allt väldigt många som börjar med det här bidraget. De kan inte få det hur som helst, utan det är begränsat. Vill de sedan gå vidare får de söka studiemedel precis som alla andra. Jag kan känna att det är en viktig fråga att få så många som möjligt att ta del av det livslånga lärandet. Det kanske kan upplevas som orättvist. Men risken är att vi i stället får en grupp som aldrig kommer in i det livslånga lärandet efter att de har gått ut eller lämnat gymnasiet. handlar det om människor som har lämnat och sedan inte tagit klivet och börjat läsa igen. Jag känner att det är jätteviktigt att man får fler chanser i livet. Hur många vet när de är vad de vill bli när de blir stora? Väldigt många kommer på när de blir lite äldre att de skulle kunna tänka sig att börja plugga. Då kanske man har familj och barn, och det gör att den dag som man i så fall måste lämna arbetet för att läsa blir ett så stort steg och man tappar så mycket i lön att man inte ens har det alternativet. Det är det första steget. Sedan man kanske prioriterar om. Vi vet att det finns grupper som kommer från studieovana hem och annat, och för dem är det inte så naturligt att ta ett studielån i första skedet. De behöver bearbeta det för att gå vidare. Min fråga blir igen: Hur tänker sig skolministern att man ska nå den här gruppen? Eller säger skolministern så här: Väljer de att inte gå in och läsa och ta studielån är vi inte intresserade, utan då får de stå på utsidan de är inte en viktig grupp som ska ta del av det livslånga lärandet. 129 Statsrådet (): Den sista frågan ställdes väldigt polemiskt: Struntar jag i dem därför att jag vill ta bort det här stödet? Men ditt eget parti vill göra samma sak i vårmotionen föreslås det inte att det ska återinföras. Ni accepterar att det tas bort. Vill ni att de ska stå utanför? Jag kan ställa den frågan tillbaka polemiskt. Det är en diskussion som är poänglös att föra i de termerna. Vi vidtar rader av åtgärder från samhällets sida för att hjälpa människor att få en andra chans, och en tredje chans och en fjärde chans. Vi inrättar en yrkeshögskola, och vi har tänkt satsa på yrkesvuxenutbildning . Vi har världens mest generösa studiemedelssystem. Men är det väl så att om människor vill studera krävs det av människor själva att de gör en insats. Så är det. Det är väl därför både regeringssidan och Socialdemokraterna nu är beredda att ta bort det här stödet. Det är studiemedelssystemet som står till buds. Det finns rader av system vid sidan av det, med alla möjliga bidrag från samhällets sida om man har särskilt stora försörjningsbörda, dyra hyreskostnader och allt vad det är som man kan använda sig av. Vi har världens mest generösa studiemedelssystem. Det räcker inte, säger , utan vi måste ge mer betalt till vissa för att studera. Ja, vi har kommit fram till att vi inte tycker att det är rättvist att en del får lön när de studerar medan andra måste ta lån. Det gläder mig att även parti har kommit till samma slutsats, eftersom man i vårmotionen inte föreslår ett återinförande av de stödformer vi nu diskuterar. 130 i (s): Det är inte så att de får mer betalt för att de tar ledigt och studerar med korttidsbidrag. Många får mindre än om de hade varit på arbetsplatsen. De tjänar inte på att börja läsa med korttidsbidrag. Du sade att de som vill läsa vidare ska kunna göra det och att ni inte bryr er om de andra. Det handlar om att försöka möjliggöra även för de människor som känner att det där steget är lite svårt att ta. Det är lite grann att locka i samband med att man plockar bort de uppsökande pengar som LO förut har haft för utbildningsverksamhet. Det handlar om att få en dialog och försöka få människor att våga ta steget. För mig är det en jätteviktig demokratisk fråga att möjliggöra för fler att ta del av det livslånga lärandet. Men det handlar också om en utveckling för det här landet. Ju fler som utbildar sig, lär sig mer och vill gå vidare i utbildning, desto större tillgång är de även för landet det mänskliga, tillgången för människan, för arbetslivet och för samhället i stort. Vad jag förstår har inte skolministern något förslag om hur man i så fall ska försöka nå människor. Det är väldigt många som läser med korttidsbidrag som man nu slår undan fötterna för om de inte är beredda att ta studielån. Jag lovar dig att det är väldigt många av dessa människor som fortfarande inte är riktigt inställda på att det nog är så att det är värt pengarna. 131 Statsrådet (): Jag tackar för frågan och för engagemanget. Det är dock lite märkligt att hon skäller så våldsamt på mig för detta, eftersom hennes eget parti tycker samma sak. största oppositionsparti har i sin vårmotion inte föreslagit något återinförande av det stöd som nu så häftigt pläderar för. Ett tips är väl att hon börjar övertyga den egna riksdagsgruppen. Ja, jag tycker att det är oerhört viktigt att människor får en andra chans, och också en tredje och fjärde chans för den delen, att återvända till studier. Men det krävs också att människor själva engagerar sig för detta. En del i det är naturligtvis att man när man studerar inte har riktigt samma ekonomiska villkor som om man arbetar. Så är det. Vi måste våga säga det tydligt. Däremot kan man hoppas att man om man studerar och förkovrar sig blir mer attraktiv på arbetsmarknaden och kan höja sin inkomst på något sätt. Det är därför man inte har betalt för att studera, utan vi har studiemedelssystemet i . Det är världens mest generösa studiemedelssystem, som alltid brukade säga i motsvarande debatter. Vi är stolta över det. Vi ska utveckla det ytterligare. Vi kommer att tillsätta en studiesocial utredning. Men man har med rätta kritiserat ett system där en del i en skolklass har lön för att studera medan andra får ta lån för att göra precis samma sak. Det handlar om personer med ungefär samma bakgrund som har blivit föremål för olika bidragssystem. Det är inte rättvist. Det rättar vi nu till. Alla ska in i det normala studiemedelssystemet. Jag blir glad när jag i Socialdemokraternas vårmotion läser att man ansluter sig till den synpunkten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då interpellation 2006/07:534 skulle besvaras enligt överenskommelse mellan statsrådet och interpellanten. 21 § Svar på interpellation 2006/07:534 om hot mot de vuxnas lärande 132 Statsrådet (): har frågat mig om jag, med ideologiska motiv, vill förändra vuxenutbildningens organisation och vilket inflytande jag avser att kommunen ska få i en modell med en fristående vuxenutbildning. Först vill jag säga att , på regeringens förslag, har beslutat om en kraftig ökning av det generella bidraget till kommunkollektivet. Sedan är det upp till kommunerna att utifrån gällande lagstiftning prioritera. Då det gäller vuxenutbildningen ska den vara utformad efter den enskildes behov och önskemål. Om detta har det alltid rått politisk enighet. Tyvärr visar erfarenheterna att utbildningarna inom vuxenutbildning inte alltid bygger på kommunmedborgarnas behov, utan snarare bedrivs för att kommunens egen utförare har en viss kompetensprofil. Regeringens utgångspunkt är att fristående utbildningsanordnare ska ges möjlighet att möta de vuxnas behov av utbildning på samma villkor som de kommunala alternativen. Det ökar mångfalden och valfriheten och gör situationen i vuxenutbildningen mer lik den i grund- och gymnasieskolan. Jag bedömer att detta kommer att driva fram en kvalitetsutveckling, vad gäller både innehåll och former, vilket i slutändan gagnar den enskilde. Att en myndighet sköter tillståndsgivningen ökar också förutsättningarna för en utvecklad kvalitetssäkring på samma sätt som för fristående skolor inom grundskola och gymnasieskola. Tvärtemot vad påstår kommer ett system med fristående utbildningsanordnare att öka individens möjlighet att få en yrkesutbildning av just det slag som han eller hon efterfrågar. Kommunens möjlighet att lägga ut utbildning på entreprenad avskaffas inte. Den kan vara ett alternativ men bör naturligtvis bedrivas i konkurrens med andra utbildningar och utifrån ett medborgarbehov. finns brister i många kommuners upphandling, uppföljning och utvärdering av vuxenutbildningen. Vidare råder det också brister i extern tillsyn och kvalitetskontroll av vuxenutbildning som genomförs av enskilda utbildningsanordnare på uppdrag av kommunerna. Kvalitetsarbetet är således ett område som måste utvecklas och förstärkas. Vad gäller den närmare utformningen av en modell med fristående vuxenutbildning vill jag inte föregå den utredning som just har påbörjats. Regeringen har därtill för avsikt att låta utreda rätten till gymnasial vuxenutbildning. 133 (): Jag får tacka statsrådet för svaret, även om det inte lugnar mig och säkert inte heller många andra vuxenstuderande. sätts ytterligare en spik i kistan på det livslånga lärandet, något som har varit så otroligt viktigt för när det gäller att bygga ett starkt land som har klarat sig så väl i globaliseringen och som har gjort att alla människor har fått en andra chans när det oundvikliga har inträffat. Det har varit en lång radda av försämringar på det här området. Man började med att dra ned på bidraget med till komvux. , som har landets största vuxenutbildning och som tidigare fick mest riktade resurser, var det som förlorade mest, . Till detta kom rekryteringsbidraget som gjorde att människor som tidigare haft svårt att ta sig till studier gjorde det. I vårpropositionen, som vi ska besluta om , försvinner även korttidsstudiestödet för att kunna komplettera och få gymnasieexamen. 25:4-regeln, som vi röstade om , är borta. Högskoleutbyggnaden stoppas, arbetsmarknadsutbildningarna skärs det ned på och gymnasieskolan ska bli en gymnasieskola som den var . Det här bådar inte gott för utveckling och de många människornas vilja till lärande. Ett ytterligare steg på nedrustningen är ett nytt system som aviseras för vuxenutbildningen. Tvärtemot vad statsrådet säger är det i direktivet angivet att entreprenad bara ska anlitas i undantagsfall. I min kommun , som fortfarande har landets största vuxenutbildning, har det varit en väldigt viktig del att själv kunna bedriva det i egen regi men också kunna lägga ut på entreprenad när behoven så snabbt skiftar i den nya moderna verkligheten. Det har upphandlats framför allt yrkesutbildning, och det har varit otroligt viktigt. kommun och jag är väldigt oroade för vad det här nya systemet kommer att innebära. Man gömmer sig bakom en svartmålning av hur den kommunala vuxenutbildningen fungerar för att i stället motivera ett nytt system med fristående vuxenutbildning. Vem, skulle jag vilja fråga statsrådet , ska nu ansvara för att det som samhället kräver av nya utbildningar kommer till stånd? Hur kommer det att bli med kostnaderna? har vi ett system vad gäller grundskola och gymnasieskola där de kommunala verksamheterna får ta en större del av de övergripande kostnaderna. Statsrådet pratar också om tillståndsgivning. Jag kan säga: Kom ut i verkligheten. I granskas det här kontinuerligt, och tillstånden dras in vad gäller de entreprenörer som inte klarar av det. Hur ska det gå om allting ska vara bara på fristående basis? argumenterar statsrådet i sitt svar för att det här är kommunens ansvar. Men det är inte kommunernas ansvar att själva välja hur man ska organisera det. Det ska bestämmas från staten. Jag konstaterar att ytterligare en spik i kistan kommer som sagt att sättas i och med att detta förslag blir en verklighet. Det kommer att bli svårare att studera för vuxna. Det blir allt viktigare vilka val man gör när man är väldigt ung. Detta kan vi socialdemokrater aldrig ställa upp på. Vuxenutbildning krävs det mer och mer av i det globaliserade tidevarvet. 134 Statsrådet (): Kan inte vara lite glad? Fler människor är på väg att få jobb än i . Den här regeringen är på väg att , fram mot 2009 enligt , nå de mål för arbetslösheten som satte upp men aldrig nådde. kommer att ha jobb inom den reguljära arbetsmarknaden. Därför minskar trycket på vuxenutbildningen. Kan ni inte vara lite glada för att det går så bra för ? Måste ni vara så negativa och sura? Det är det som är bakgrunden till att det går att minska något på vuxenutbildningen. Efterfrågan på vuxenutbildningen minskar. Vi kommer fortfarande att ha en mycket omfattande vuxenutbildning i . Men precis som den förra regeringen gjorde gör vi så att när konjunkturen blir bättre minskar vi något på antalet platser inom vuxenutbildningen därför att efterfrågan minskar. Den utbildningen behövs alltid, även i en högkonjunktur, men den kan vara något mindre omfattande. Man måste öka volymen när det blir lågkonjunktur, för sådana tider kommer också att komma. Försök inte att låtsas som att vi lägger ned svensk vuxenutbildning! Den dras ned från ungefär drygt 90 000 platser till knappt 80 000. Det är den förändring vi talar om. Men när man lyssnar på är det som världens undergång. Det är ungefär den typ av justeringar som har gjorts under alla år beroende på konjunkturers utveckling. Till själva frågan, som handlar om: Ska man släppa in friskolor också på vuxenutbildningsområdet? Vi har det på grundskoleområdet, på förskoleområdet och på gymnasieområdet. säger att det är världens katastrof om vi släpper in friskolor på vuxenutbildningsområdet. Det är samma attityd som Socialdemokraterna hade till friskolor på grundskole- och gymnasieskolområdet. Jag såg att har utsetts till ordförande i förnyelsegruppen för skolpolitiken, och jag såg att den nya ordföranden i Socialdemokraterna, , sade: Vi måste bejaka friskolorna. Folk fattar inte vad vi pratar om när vi är så negativa. Kan inte anamma lite av den attityden? Kan det vara så att friskolor också har någonting att komma med? Varför är det just vuxna som ska förbjudas att få gå i friskolor? Barn och ungdomar kan gärna få göra det. Det vore intressant att höra vad det är för stor skillnad i det avseendet. Jag har hört en del om entreprenadupphandlingar av vuxenutbildning i socialdemokratiskt styrda . Den lyriska beskrivning som ger ges inte av lärarna i vuxenutbildningen i , kan jag säga. Tvärtom är de mycket kritiska. Socialdemokratiskt styrda och är de två kommuner i som fullständigt har slagit sönder sin kommunala vuxenutbildning med entreprenadupphandlingar. Det finns mycket att säga om hur bra det där har varit. Det grundläggande problemet med entreprenadupphandling, om vi ska problematisera det, är följande. Man ska förhandla om vart tredje eller , eller hur länge man nu skriver kontrakten på. Problemet med att bedriva utbildning i entreprenadform är just det att om man byter huvudman så byter man rektor, skolledning, lärarkår och lokaler. Man byter allting. Det blir ingen långsiktighet i utbildningen med entreprenadupphandlingar, utan när man handlar upp någon ny rycks mattan undan för den som är ansvarig. I ett sådant system tar ingen ansvar för långsiktig lärarfortbildning. Man har kontrakt , och sedan har man ingen aning. Det är det som är fördelen med långsiktiga ägarformer som i både kommunala vanliga skolor och friskolor. Då har man en ägare som har ett långsiktigt ansvar. Det är fördelen med friskolor jämfört med entreprenadupphandling. Det är lustigt att när det gäller entreprenadupphandling på grundskola och gymnasium är vi alla emot det, men när det gäller vuxenutbildning är entreprenadupphandling höjden av lycka. Jag förstår inte skillnaden, . Varför är det så otroligt bra med friskolor i men inte i vuxenutbildningen? 135 (): Det är riktigt att det blir fler jobb. På har ni gått från att utmåla massarbetslöshet till att arbetslöshet nu inte är något problem. Det gick mycket snabbt. Det är nog ingen som tror att ni har fixat jobben, utan det har varit en gemensam utveckling i som har gjort det. Det är viktigt att arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning inte bara handlar om arbetsmarknadens behov. Det handlar också om människors drömmar och att kunna göra något annat även om man har ett jobb. Det är så har utvecklats. Bliv inte vid din läst utan försök något nytt! I är det framför allt kvinnor och människor som har kommit från andra länder som har tagit denna möjlighet. försöker få det att framstå som att det är några små justeringar som man gör med komvux för att arbetslösheten går ned. Så är det inte. Det är inte lite pengar. Det är faktiskt så att i protesterar folkpartikolleger till och säger att det är mycket olyckligt att de tvingas dra ned på vuxenutbildningen, något som tidigare sade att kommunerna skulle kompenseras för. Det gör man inte i det folkpartistiska . Där drar man ned och beklagar det dessutom. Man måste spara när statsbidraget går ned. Det är viktigt att man formar en modern vuxenutbildning. Det är viktigt att den formas, inte för att man ska ha privata företag som det primära utan för kommunmedborgarnas behov. Det saknas inte privata företag i som bedriver vuxenutbildning i de större kommunerna. Det är viktigt att kommunen har ett samlat ansvar, inte bara för att kunna erbjuda de glassiga utbildningarna och de utbildningar som kostar lite pengar utan för att man också bryr sig om invandrare, dyslektiker och andra och att detta ska dimensioneras efter behoven. Något annat vore orättfärdigt mot den enskilda kommunmedlemmen. Därför frågar jag återigen: I ett system med fristående vuxenutbildning, vem är det som ska ta helhetsansvaret och hur ska bidragen fördelas? Ska det vara samma system som inom grundskola och gymnasieskola? Eller hur ska man göra med det? 136 Statsrådet (): tycker jag att diskussionen börjar bli mer begåvad, för nu börjar det bli ett mer sakligt resonemang. I första inlägget sade : Vi är emot detta, vi kommer att rösta nej, vi ska avskaffa det om vi vinner valet. Vi kommer aldrig att acceptera detta. börjar hon ställa frågor om hur det här ska gå till. Man kanske ska ta det i omvänd ordning och fundera lite över hur det här ska gå till innan man tar ställning. Det finns en skillnad mellan grundskola och gymnasium å ena sidan och vuxenutbildning å den andra sidan. En påtaglig skillnad i organisationsform är att i går alla och i gymnasieskolan har alla rätt att gå, medan vuxenutbildningen inte är någon fri nyttighet. Där har kommunen ett dimensioneringsansvar. De bestämmer hur många platser det ska finnas och vilken typ av utbildning det ska vara. Det måste också kommunen i ett system med friskolor bestämma. Självklart är det så, , att kommunen måste ha ansvaret för den typen av beslut också i ett system med friskolor. Kommunen måste också ha ansvaret för vilka studerande som tas in. Om kommunen avsätter medel för 3 000 elever studerande i vuxenutbildning men det finns 5 000 i kö, då är det kommunen som har ansvaret för vilka som har rätt att gå. Det är inte friskolornas sak. Om däremot en kommun har sagt att är berättigad att gå tre terminer för att läsa in en viss utbildning, ska själv kunna välja vilken skola han ska studera i, om skolan är godkänd av . Ungefär så är det tänkt att modellen ska fungera. Och det är inte annorlunda, utan det är precis så som de fristående gymnasieskolorna fungerar. , , säger : Vi måste bejaka friskolorna. Varför säger du att ni aldrig någonsin kan tänka er detta på vuxenutbildningsområdet? 137 (): Jag tror att friskolorna, oavsett vad man i grunden tycker om dem, har kommit för att stanna, och jag tror att de bidrar till väldigt mycket gott. Men jag tror också att det är viktigt att man ser hur utvecklingen inom den kommunala vuxenutbildningen skulle bli, för där handlar det om lite annat än gymnasieutbildning. Där handlar det faktiskt om att dimensionera efter både människors eget behov och arbetsmarknadens behov. Det är ingenstans uttryckt att det är kommunen som fortfarande ska ha helhetsansvaret. Men det är bra att jag fått ett förtydligande, för så står det inte i direktiven. Om man vill bedriva frisörsutbildning eller någon annan utbildning, är det då rimligt att sex sju olika skolor startar samma utbildning och att de ska ha bidrag i vilket fall som helst? Eller vem kommer att avgöra detta? Kommer de människor som har absolut störst behov av vuxenutbildning att få det? Vi ser en oroande utveckling när man, som sagt, skär ned med , och det säger man inte betyder någonting. Men se vad folkpartisterna i gör! De skär ned och tycker att det är väldigt tråkigt att de tvingas skära ned därför att de inte har pengar, så tydligen täcker inte det generella statsbidraget detta. Det är en rad olika åtgärder som kommer att göra det väldigt svårt för människor att välja ett nytt liv och att göra någonting nytt. Om man inte har rätt föräldrar och inte har valt rätt när man är , då kommer dörrarna att stängas. Detta kommer att bli ytterligare ett slag mot den kommunala vuxenutbildningen och det livslånga lärandet. 138 Statsrådet (): Friskolorna bidrar till mycket gott, säger . Men då menar hon de som redan finns, för varje ny friskola är Socialdemokraterna är emot. Det gäller nu också vuxenutbildningen. Där är man emot. Socialdemokraterna har varit emot varje ny friskola . De som finns accepterar man, men de som ännu inte har startat är man emot. Så har det varit från början. Men bidrar de till mycket gott, och det är väl bra. Och tänk att jag tror att de kommer att bidra till mycket gott också i vuxenutbildningen. Vi behöver inte vara rädda för mångfalden. Vi behöver inte vara rädda för alternativen. Jag har samma uppfattning som , att kommunen och det står mycket tydligt i direktiven ska ha ansvaret för intagningen. Vilka som ska tas in avgör kommunen när det gäller vuxenutbildning, eftersom det inte är en fri nyttighet. Kommunen står för fiolerna och sköter intagningen. När det däremot gäller att bedriva själva utbildningen litar jag på att också andra än kommunen kan göra det. Precis som säger har friskolorna bidragit med mycket gott när det gäller och gymnasiet. Det finns ingen anledning att tro att det inte också skulle kunna gälla vuxenutbildningen. Överläggningen var härmed avslutad.