prot · GU09129 · 2007-06-19 00:00:00 — Jag tycker att detta är någonting som är väldigt viktigt att värna, att vi får in det här i fördraget och att det är viktiga mål för EU. Sedan gäller det skyddet för de medborgerliga rättigheterna. Det här är någonting väldigt dramatiskt, måste jag säga. ges varje EU-medborgare rättigheter gentemot både EU och det land man bor i. Det innebär att man, om de här grundläggande rättigheterna kränks, har rätt att gå till domstol och få sin sak prövad. Det handlar om rätten till utbildning och till och med jämställdhet. Det handlar om rätt till social trygghet, yttrandefrihet, strejkrätt och rätt till opartisk domstol. Det som är speciellt revolutionerande är rätten till utbildning och social trygghet. Det är unikt att man faktiskt får ett medborgerligt skydd när det gäller de rättigheterna. När det gäller jordbrukspolitiken går man tyvärr inte tillräckligt långt. Men man ger i alla fall möjlighet för att tycka till. har utmärkt sig genom att inte vara fullt lika skyddande när det gäller de nationella jordbruken, utan det är lite mer gränsöverskridande tänkande. Jag tror att vi skulle kunna få lite mer radikala förändringar i jordbrukspolitiken om får tycka till. Man ska även ta större hänsyn till miljön och djurens hälsa i jordbrukspolitiken. Det är också viktiga mål för . De nationella parlamenten ska också få rätt att tycka till. Även om det inte ger en absolut vetorätt är det ett väldigt viktigt steg framåt, och det ökar så klart den nationella debatten i EU-frågor. Bland annat hade vi en debatt här i riksdag om järnvägar. Vi kom fram till att vi skulle ha gemensamma regler när det gällde järnvägstransporter över landgränserna i EU, däremot inte inom länderna. Den här frågan är inte klar , men det verkar som att den svenska linjen håller på att få gehör. Jag tror att man, om man kommer med bra argument i ett tidigt skede av förhandlingarna, har mycket större chans att få gehör för sina förslag. Så det är viktigt att slå vakt om det här. Sedan handlar det givetvis om kampen mot knark, vapenhandel och sexslavhandel. Där måste vi göra mer. Skulle det bli ett nytt avsnitt om klimat, så inte mig emot. Och även om det inte är tillräckligt långtgående är det i alla fall ett väldigt viktigt steg framåt. Om nu alltihop skulle bryta samman och man skulle börja med en ny förhandling tycker jag att det är väldigt viktigt att föra fram det som bland annat har sagt och som jag vet att har sagt i andra sammanhang. Låt oss få ett slut på flyttcirkusen! Då är det ju ett guldläge för regeringen att föra fram det här kravet, som vår EU-minister dessutom har drivit på ett väldigt bra sätt som Europaparlamentariker tidigare. Låt oss inte fega inför att då lyfta fram den frågan! Den är faktiskt reglerad i fördraget, och det är alltså här vi måste gå in och ändra. Låt oss se till att bara sammanträder på ett ställe, till nytta för medborgarnas förtroende för EU, för miljön och naturligtvis för Europaparlamentarikernas arbetssituation! 74 (): Om man är missnöjd med ett beslut i sin kommun, till exempel om var en park ska ligga eller en vägstump ska dras, så vet man att man i nästa val kan rösta bort dem som fattat beslutet och rösta på dem som ville ha någonting annat. Samma sak gäller riksdagsvalet. Är man missnöjd med en majoritet så kan man rösta bort den. Det är grunden för demokrati: Man ska kunna utkräva ansvar. Men hur är det på EU-nivå? Om man är missnöjd med ett beslut om EU-mopparna, vem är det man ska belöna eller bestraffa i ett val? Den kan ju ha röstat rätt i ministerrådet men blivit nedröstad av andra länder. EU-parlamentarikerna har inte ensamt ansvar, och har bara ett fåtal ledamöter av de sammanlagt 785. I vilken församling och i vilket val ska man utkräva ansvar för den politik som förs? Det är det som är grundproblemet med demokratin i EU: Man kan inte utkräva ansvar för de beslut som fattas. Då är det bekymmersamt, till exempel med tanke på en undersökning från Kommuner och Landsting , som visar att av alla beslut som fattas på nivå har kopplingar till EU-beslut. Detta redovisades i . Det är ju ett demokratiskt problem om av de beslut som man fattar på lokal nivå har bäring på EU-frågan. När ska man utkräva ansvar för de besluten? Det är ett stort demokratiskt problem, och det är det vi diskuterar . Frågan som finns i EU-konstitutionen är: Ska vi lämna över mer makt till EU i frågor som egentligen ligger här på nationell nivå i ? Majoriteten här anser att det inte är några problem. Demokratin i EU fungerar ju så bra! Gör den verkligen det? Mitt svar på den frågan är: Nej, det gör den inte! Vi har ett stort demokratiskt underskott, och det är flera beslut som har gått emot, alltifrån monopolet på alkohol till andra frågor. De intyg vi fick i EU-medlemskapsförhandlingarna visar sig nu inte ha någon bäring alls. Det var därför, enligt mig, en stor demokratisk seger när två folk, det holländska och det franska, faktiskt sade nej till EU-konstitutionen och man fick en tankepaus. Det gav ett hopp om att vi kanske skulle kunna se en förändring. Kanske skulle vi se ett tillnyktrat EU som funderade lite mer på vilka beslut som ska ligga på nationell nivå och vilka beslut som ska ligga på EU-nivå och på hur makten ska användas. Tyvärr har vi inte använt den reflexionstiden till att diskutera EU:s framtid. Vad vill vi ha EU till? Vilka frågor vill vi ska beslutas på EU-nivå? Det har det varit tyst om. För fick EU ett nytt ordförandeskap med och i spetsen. Hon var snabbt framme och sade: måste vi förnya EU! måste vi väcka liv i den avsomnade EU-konstitutionen! Hon började ett stort och snabbt fotarbete för att få igenom en förändring det närmaste halvåret. Den svenska regering som sitter nu gick till val på ett smalare men vassare EU. Öppenheten var en stor fråga, inte minst för den person som blev EU-minister i , , som jobbat i bland annat med att påtala att öppenheten är viktig i EU-frågor och för att vi ska kunna diskutera EU-frågor. Har det hänt någonting då, sedan det tyska ordförandeskapet sade: ska vi börja en process om EU:s framtid? Det första den gör när man får ett brev från om vilka frågor som bör lyftas fram är att hemligstämpla detta papper direkt. Ingen i ska få veta vad som diskuteras om EU:s framtid. Är det verkligen så man ska bedöma öppenheten när man diskuterar EU:s framtid, när av de beslut som fattas på nivå har direkt bäring på EU-frågor? Mitt svar på den frågan är nej. Bakgrunden till EU-konstitutionen får man inte glömma. Det var att EU-ledarna i Laeken ville att EU skulle komma närmare folket. Då är det ingen bra idé att den börjar med att hemligstämpla det underlag som ska ligga till grund för en diskussion om EU. Medan har visat ett fantastiskt fotarbete för att få igenom sina åsikter har den suttit totalt tyst. Inte en enda fråga har man velat lyfta fram för att förändra den konstitution som har legat till grund för detta, och inga prov. Man vill inte ta upp införselkvoterna för alkohol. Det sade i en interpellationsdebatt : Nej, det tänker vi inte ta upp. sade : Nej, flyttcirkusen mellan och ska vi inte lyfta fram. svarade igen att när det gäller klimatfrågorna har vi inga förslag på vad som skulle kunna stå i konstitutionen. Vi ska låta andra göra jobbet. Därför fick vi läsa i att fick beröm i , för att han inte tog upp några egna svenska intressen själv. Då får man beröm och en klapp på axeln från det tyska ordförandeskapet, för man har inga egna förslag. Det är bara andra som ska lägga fram förslag om vår gemensamma framtid. Vi är en del av EU. Jag gillar det inte, men majoriteten här gillar det. Men när det gäller en statsminister som inte vågar lyfta fram en enda fråga av svenskt intresse till den nya EU-konstitutionen, då duckar han. Det är att inte göra något viktigt i den här frågan. Det viktigaste är kanske inte beröm och en klapp på axeln av . Det viktigaste är kanske att lyfta fram frågor. Om till exempel klimatfrågan är den viktiga, varför har då inte EU-minister ett enda förslag på hur man skulle kunna ändra EU-konstitutionen? Det är tyskarna som lägger fram förslag på att klimatfrågorna ska lyftas fram. Det sägs inte ett ord om på vilket sätt de ska lyftas fram, utan bara att de ska lyftas fram. Var finns det svenska förslaget? Vilka punkter är det i EU-konstitutionen som ska tas bort? Vilka är det som ska lyftas fram? Inte ett enda konkret förslag från den har kommit i den här frågan. Det är beklagligt. Det finns ett antal punkter i EU-konstitutionen som direkt motverkar aktiv klimat- och energipolitik. Euratomfördraget är en punkt, men det finns också andra. Utbyggnad av kolkraft får man med hjälp av EU-bidrag. Det finns mycket att göra för att förbättra EU, och det är beklagansvärt att den inte vill göra någonting. I stället är man bekymrad över att det är så få som vill diskutera EU-frågan och att det inte finns något engagemang. Men det spelar ju ingen roll. Oavsett vad man säger så spelar det ingen roll här. Den vill inte lyfta upp några frågor på EU-nivå, och framför allt: Den vill inte lyssna på vad svenska folket har att säga. Man lägger ned , och i stället ska EU-ministern fara ut till kommun- och landstingspolitiker och diskutera EU. Det är jättebra, men det finns kanske andra sätt om man ska väcka en diskussion. Ett av de bästa förslagen som finns om att väcka en allmän diskussion i ett land i en viktig fråga är att arrangera en folkomröstning. Då får man en debatt om för- och nackdelar, och man får också engagerade väljare som vill veta mer, som vill sätta sig in i frågan och som vill lära sig någonting om vad EU-konstruktionen ska handla om. Därför är det beklagansvärt att den inte ens i den frågan vill ha en folkomröstning, utan man vill fortsätta att hemligstämpla och smussla med EU. Men kom då inte och säg att ingen vill diskutera EU-frågorna och att det inte finns något stöd i . Den och majoriteten här har bidragit till just den utvecklingen. 75 () replik: Jag bestämde mig för att begära replik, men det var inte när jag såg gå upp i talarstolen, för då tänkte jag: kommer ett par gamla favoriter som jag säkert har hört förut. Men när talet om det kommunala missnöjet kom det har vi i och för sig också hört förut begärde jag ändå replik. är det ju faktiskt så här, som väl känner till, att om man är missnöjd med sin kommun så kan man, som mycket riktigt sade, rösta. Om man är missnöjd med sitt landsting, sin riksstyrning, sin regering, sin riksdagsmajoritet eller sitt Europaparlament så kan man numera rösta på fyra nivåer. Det tycker jag räcker ganska bra. Jag tycker dessutom att det är bra, särskilt för ett litet land som , att ha inflytande över alla EU:s institutioner, vilket är hela poängen. Ju mer delad makt dessa har, desto fler arenor finns det också för oss att både utkräva ansvar och att utöva detsamma. har vi fler val än vad vi hade innan vi gick med, och vi påverkar EU inifrån. Jag vill ta två konkreta exempel härifrån riksdag. är fackutskotten, som väl vet, betydligt mer engagerade i EU-frågor. Vi driver på till exempel i miljö- och öppenhetsfrågor klassiska miljöpartistiska och moderata käpphästar. när vi är klara ska kammaren anta ett utlåtande om grönboken om öppenhet som har varit pådrivande för. Där ska vi befästa svenska positioner och fortsätta driva på för öppenhet. Det är bara ett par exempel av flera under kammardebatten , men frågan kvarstår till : Hur löser man gemensamma problem genom att gå ur ett samarbete? 76 () replik: Det viktigaste är inflytande. Vi måste ha inflytande på flera nivåer. Men vilket inflytande har vi då i EU när vi har en svensk regering som stöder till och som inte vill säga någonting om det konstitutionsförslag som är framlagt? Inte på en enda punkt finns det något förslag om vad som skulle kunna göras bättre. Man sitter still i båten för att få en klapp på axeln av . Är det att företräda de svenska väljarna? Jag tror inte det. Är det att företräda de moderata väljarna? Nej, inte ens det, för även bland de moderata väljarna finns åsikter om vilken riktning EU ska ta framöver. behandlas nu i på ett mycket bättre sätt . Det är förstås en fördel. Men det är en nackdel att man beslutar att lägga dem till handlingarna. Man ska inte ens skicka dem till för att berätta att har behandlat dem, utan de läggs till handlingarna. Vi diskuterar dem här jättebra. Men det måste gå vidare till EU-processen. Det finns frågor som måste lösas på överstatlig nivå. Jag håller med om detta. Men det betyder inte att alla frågor måste lösas på överstatlig nivå. Alla är inte till sin natur gränsöverskridande. Skulle jag eller ha uppfunnit EU om det inte redan hade funnits? Svaret är nej. Vi skulle ha uppfunnit något annat som bättre motsvarar de förutsättningar man har när det gäller att utforma politiken. Jag hade kanske startat ett alleuropeiskt samarbete med alla länder inom vissa klart begränsade områden, till exempel koldioxidbekämpning. Men jag hade inte startat ett EU som ser ut som EU , som ska bestämma jordbrukspolitiken eller som ska ha parlament med en beslutande församling med tre olika beslutsställen , och dessutom med tjänstemän i . Jag hade inte gjort det, . 77 () replik: Först har jag glädjen, och det är inte så vanligt ska jag säga, att kunna korrigera i en sakfråga. Skickar utlåtanden gör vi ju. riksdag skickar utlåtanden till kommissionen om än inte i skrivelseform. Rätt ska vara rätt. Vi har säkert ändå anledning att följa upp vad som händer med skrivelserna och de här breven, eller vad det blir, när de väl kommer fram. Men nog hör vi av oss och berättar vad vi har gjort. Andra parlamentsföreträdare som jag har träffat och även många andra ledamöter är lite smått nyfikna på och snart kanske till och med lite imponerade av vårt nya sätt att engagera fackutskotten. Jag tycker att det är bra. När jag kom in i första gången sade man: Nej, det här är en EU-fråga. Det får man ta i . Man tog inte sitt ansvar som fackpolitiker. Det gör nästan alla , och det förbättrar förutsättningarna för en demokratisk och öppen debatt i de berörda sakfrågorna, till exempel om klimatet. Att regeringen inte säger någonting är att ta i, tycker jag. Vad tror du själv ligger bakom att man på toppmötet kom överens om att minska utsläppen? Varför tror att den amerikanska och den kinesiska presidenten lyssnar på ? Är det bara för att han är en sjyst kille från med goda idéer? Jag önskar att det vore så, men så är det faktiskt inte. Det handlar om att vi lyckas påverka EU genom att använda de verktyg som redan finns. De kan förstärkas ytterligare, men vi vill använda EU-samarbetet för att påverka och lösa gemensamma problem. Om detta är nästan nio av tio riksdagsledamöter, vi som står bakom majoritetsskrivningen, överens. Du är välkommen, , i vår trygga europeiska famn för att fortsätta att påverka i till exempel klimatfrågor. Men du löser inte detta genom att gå ur EU, eller för den delen genom att gå ur eller . Då står du bara utanför. 78 () replik: Det är väl skrivelsen som ska skickas ned till . Det är alltid bra om man skickar ned skrivelser, om vi behandlar dem i . Men det gör vi fortfarande inte. Det är där grundproblemet ligger, och det är detta borde göra med grönböckerna. Det var inte förslag inför , , att vi skulle få ned koldioxidutsläppen. Det var som lade fram det förslaget. miljöminister ådrog sig en KU-anmälan eftersom han inte informerade om det inför . Anmälan ska behandlas senare och handlar om regeringens bristande information till i EU-frågor. var i på det som brukar kallas studiebesök i i klimatfrågan. är ett av de länder som inte har skrivit under och ett av de länder som ligger väldigt långt bak när det gäller hur man ska tackla koldioxidutsläppen. Det här var inga bra exempel från på hur regeringen driver EU-frågorna. Jag håller faktiskt med och alliansen om det man gick till val på: ett smalare men vassare EU. Jag kan som miljöpartist delvis hålla med om att man i alla fall ska ha en mindre beslutsmakt på EU-nivå. Men frågan är hur man lever upp till detta i konstitutionen med en statsminister som får en klapp på axeln av för att han inte säger någonting när det gäller EU-konstitutionen. Det är det vi debatterar . Det viktiga för den verkar vara att inte ha några åsikter om EU-konstitutionen utan låta andra länder sköta EU:s framtid. 79 () replik: Jag hörde bara de sista orden, : låta andra länder sköta EU-politiken. Men det är ju det ni i står för. Ni vill att ska bli som och stå utanför. Den ska inte vara med i de här diskussionerna över huvud taget, inte heller några svenska parlamentariker eller Europaparlamentariker. Det är er linje. ut ur EU. Det ger inget inflytande över huvud taget. Detta är en gammal, ologisk ståndpunkt från sida, men det som förvånar mig är att vi har fått en ännu mera ologisk, dubbel ståndpunkt från sida nämligen bagatelliserandet av skrivningarna om klimat och energi i det nya fördraget. Vi vet inte exakt hur det är. Vi vet att de inte kommer att innebära kompetensöverföring. Men vi andra bejakar det. Vi tycker att det är bra och lyfter fram det, medan huvudintresset för i denna debatt är att bagatellisera detta och säga att det här är ingenting värt. Glöm bort det! Det påverkar ingenting, säger man. Hur är det, ? Är ni för eller emot att bekämpa klimathotet? Vilket är viktigast, att bekämpa den europeiska unionen eller att bekämpa det globala klimathotet? Svara på det! Tar man klimathotet på allvar ska man gå med i den europeiska unionen och skaffa sig de verktyg och det samarbete som där finns. Finns det ett svar på frågan om vad som är viktigast, klimathotet eller att bekämpa den europeiska unionen? 80 () replik: Jag har aldrig bagatelliserat beslut om att ta ett första steg för att minska klimatpåverkan. Jag tycker att det är ett bra första steg, men gäller det också att man lever upp till detta. Det är där frågetecknen finns. Vad är det som ska stå i EU-konstitutionen när det gäller klimatfrågan? Att klimatfrågan ska bekämpas är jättebra. Det kan ingen vara emot. Men finns det i EU-konstitutionen flera skrivningar som direkt motverkar en aktiv klimatpolitik. Vi har jordbrukspolitiken. Vi har till exempel flyttcirkusen mellan och . Inte ens den frågan vill EU-minister lyfta fram, trots att hon kämpat för det som EU-parlamentariker. Det finns väldigt mycket i EU-konstitutionen som motsäger en aktiv miljöpolitik, och det är där grundproblemet ligger. Vi vet också att alliansregeringen har tagit beslut om att till exempel förlänga lastbilarna. Det är en fråga man numera driver i EU, vilket aktivt skulle motverka en bättre klimatpolitik. Bidrag ges fortfarande till kolutvinning i . Jag tror att EU stöder detta med 9 miljarder. Är det en aktiv klimatpolitik? Det jag har efterfrågat är en aktiv skrivning om vad kommer att driva när det gäller vad som ska stå om klimat- och energifrågorna. Jag tycker att det där är jättebra och jätteviktigt. Men det måste vara något mer konkret, inte bara allmänt svepande formuleringar om att man om man är för en aktiv klimatpolitik måste vara för EU. Det är inte sant. Det finns en motsägelse där. 81 () replik: Jo, det är sant. säger att det nu gäller att leva upp till åtagandena från G 8-mötet. Men om och hans parti vill vara en blåslampa i och, framför allt, i går det inte att kräva att ska lämna Europeiska unionen. Då kan ni sitta som , eller också kan ni sitta på och vara blåslampa. Men den värmen kommer aldrig att nå ned till Europeiska unionens huvudstäder. Om det finns ett missnöje med EU:s jordbrukspolitik är ert svar att vi ska gå ur EU. Svaret är inte att vi ska stanna kvar och reformera jordbrukspolitiken. Om lastbilarna är för långa eller för korta lämnar ni EU. Om brunkol och stenkol utvinns i med hjälp av statliga subventioner är ert svar inte att bekämpa detta och att argumentera emot det i Europeiska unionen och i europeiska sammanhang. Svaret är i stället att vi ska lämna Europeiska unionen. Det är ju er rekommendation. Det finns en grundläggande motsättning här, ! Jag påminner dig om denna, precis som jag har gjort. Jag kommer att förfölja dig och under alla andra mandatperioder som vi eventuellt sitter i samma parlament. Det går nämligen inte ihop att säga att man är för att bekämpa det globala klimathotet och att man är för en bättre europeisk miljö och att i säga: Ut ur EU! Då har man skurit av den lina till beslut och inflytande som finns och som vi ska vårda och utvidga. 82 () replik: Till skillnad från har jag och en vision. Visionen är inte att vi om EU inte fanns skulle ha byggt upp exakt samma EU. Jag har alltså inte den visionen. Jag har en vision om ett alleuropeiskt samarbete där man kan ha överstatliga beslut i vissa gränsöverskridande miljöfrågor som kräver gränsöverskridande beslut. Jag är helt för det. Men jag skulle aldrig, , starta ett EU som ser ut som det EU vi har. Det är just det som är problem. Han har ett EU som han inte gillar. Då borde han egentligen, herr talman, agera för att förändra detta EU som han egentligen inte gillar men som han visionärt är för. regering har inte ett enda förslag inför nu om hur man kan göra EU bättre. Man sitter bara still och säger: Det är bra som det är. Vill andra länder göra någonting får det väl lyftas fram det till diskussion. Men vad är de svenska förslagen? Vad är förslag för att göra EU bättre? Det finns inga sådana förslag när statsministern åker till nu . Man är nöjd med det EU som finns . Det är inte jag, ! Jag kommer att fortsätta att kämpa i för en annan sorts EU där miljöfrågorna tas på allvar och där vi jobbar för mänskliga rättigheter för alla länder, inte bara EU:s 27 länder. Jag har en vision om ett bättre samhälle och tänker kämpa för det samhället så länge jag sitter i . Så länge jag inte har en majoritet i bakom mig tänker jag också kämpa för att den som företräder oss i även lyfter fram för viktiga frågor. Det gäller då allt från klimatfrågor till frågor om införselkvoter för alkohol och om skattepolitiken. Jag kommer att fortsätta med det, för jag har en vision, , om ett annat ! 83 (): Jag tänker bidra med lite kompletterande synpunkter på den debatt som vi nu haft här i kammaren i . Det känns angeläget att i protokollet få markerat att det finns ledamöter också bland allianspartierna som inte är odelat positiva till allt som anförs i betänkandet här . Jämfört med det förslag till konstitutionellt fördrag som föll i och med att två medlemsländer gjorde tummen ned i folkomröstningar finns det en del notabla förbättringar i det som ska diskuteras på toppmötet nu under midsommarhelgen. Man är uppenbarligen på väg att banta omfattningen. Man lämnar den olyckliga benämningen konstitution. lyfts miljö- och klimatfrågorna fram, och man avstår från att formalisera symboler som flagga och gemensam hymn. Det är bra. EU behöver bli smalare men vassare, som vi från länge har argumenterat för. Kraftsamla i de verkligt gränsöverskridande frågorna, men håll fingrarna borta från det som varje nation är bättre lämpad att besluta om! Det som i början av hände på alkoholpolitikens område är verkligen inte ägnat att stärka förtroendet för EU-systemet. Men, herr talman, så avser man uppenbarligen att fortsatt gapa över både stort och smått i en salig blandning även när det gäller det nya fördraget. I debatten här har många talare betonat vikten av en fördjupad debatt om EU-frågorna. Men vi är obenägna att på allvar släppa in folket i debatten. Varför annars denna rädsla för att låta folket också i komma till tals i en folkomröstning om ? Och vad gjorde våra partier i valrörelsen ? Inte var det många som ute på torgmöten och i pressmeddelanden tog upp en diskussion om aktuella EU-frågor. Det kan väl inte vara så att vi är lite rädda för att få i gång en dialog på djupet med svenska folket och för att lyssna till vad folk i allmänhet tycker om hur EU bör utvecklas och om hur som nation bör uppträda i EU-samarbetet. I morse kom det en ny SCB-undersökning om svenska folkets inställning till euron. Glädjande nog har motståndet mot euron stärkts. Man mätte också sympatierna för EU.