prot · GU0976 · 2007-03-16 00:00:00 — Det sker forskning om saker och ting, och man prövar och vinner erfarenhet av behandlingar. Det är det sätt på vilket hälso- och sjukvården har gjort framsteg historiskt, och jag tror att det kommer att vara så också. uppehåller sig omkring behovet av att bryta könsmaktsordningar. Det är förstås angeläget. Men jag har redogjort för de efterlysta konkreta åtgärderna, det vill säga forskning, uppföljning, utbildning, riktlinjer, föreskrifter och öppna jämförelser. Jag har under debatten inte hört några andra förslag från om vad vi borde göra om nu detta inte skulle vara tillfredsställande. Jag är naturligtvis angelägen om att lyssna på goda förslag för att se om vi ytterligare kan förbättra situationen. 37 (): Först vill jag säga något om frågan om vetenskap och beprövad erfarenhet. Vetenskap och beprövad erfarenhet är inte något statiskt utan förändras över tiden. Vi kan till exempel se på behandlingen av magsår. Det finns fortfarande många personer som lever med ärr på magen eftersom de för inte så länge sedan opererades för magsår. vet vi att magsår kan behandlas med antiinflammatoriska metoder, medicinering, utan att man behöver ligga på sjukhus . Jag tycker att det är ett bra exempel på att man måste ifrågasätta vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag tror inte att jag är ensam utan det finns många inom forskarvärlden som delar min uppfattning. Det finns dynamik i vetenskap. Man måste använda nya analysmetoder inom vetenskapen. Där är genusperspektivet ett sätt som inte har funnits så . Sedan var det frågan om konkreta förslag. Jag hoppas att socialministern ändå vill tala om annat än riktlinjer. Det handlar till exempel om könsfördelad statistik. Landstingen har varit duktiga på vissa håll, men på vissa andra håll saknas fortfarande könsfördelad statistik. borde också redovisa statistik med utgångspunkt i könet. Regeringen skulle till exempel i regleringsbreven till kunna vara mer konkret. 38 Socialminister (): Det började med att frågade om vi kan lita på vetenskap och beprövad erfarenhet. Sedan gav hon ett utmärkt exempel på hur vetenskap och beprövad erfarenhet har kommit fram till till exempel nya sätt att behandla det vi kallar magsår. Det här är poängen: Vetenskap och beprövad erfarenhet är inte statiskt. Man lägger ny kunskap under sig och intar nya territorier kunskapsmässigt, och tack vare detta förbättras situationen. Det är inte bara en sinkadus när saker och ting utvecklas utan man jobbar metodiskt. I fallet magsår var det så att de som fick tyckte sig ha en god teori. De ville pröva teorin i verkligheten. De prövade den på sig själva genom att dricka bakterier. På det viset kunde de få sina teser stärkta. Detta var vetenskap och beprövad erfarenhet. Man är oklok om man ifrågasätter den metoden. Den metoden leder till framstegen. När det gäller könsskillnader inom område vill jag be att vid tillfälle läsa årsredovisning . Där beskriver man metodiskt och tydligt hur man arbetar och vilket underlag man har just när det gäller olikheter mellan olika människor. Där talar man om mänskliga rättigheter inom socialförsäkringen, hur man går till väga för att säkerställa att varje person ska behandlas utifrån sina egna meriter på ett individuellt sätt, att det inte ska finnas någon skillnad beroende på om det är en man eller kvinna, någon med utländsk härkomst eller någon som är ursvensk. Detta är ett bra underlag för den framtida diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:339 om tonnageskatt 39 Finansminister (): har ställt några frågor om tonnageskatt, bland annat om jag kommer att ta initiativ till ett förslag till tonnageskatt till . Jag har tidigare i svar på frågor här i framhållit att jag anser att det är angeläget att det råder likvärdiga konkurrensvillkor för den svenska handelsflottan. Jag har också förklarat att frågan bereds inom och att många synpunkter kommit fram på utredningens förslag. Vi måste ha en god beredningsprocess, och vi måste bland annat få en klarare bild av de offentligfinansiella effekterna av ett tonnageskattesystem i . är sjöfartsnäringen en skattemässigt gynnad bransch. Branschen omsätter miljardbelopp men betalar bara några tiotal miljoner i skatt. Det kan bero på sjöfartstödet och avskrivningsreglerna för fartyg. har föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt måste påskyndas. har beslutat enligt utskottets förslag. Regeringen och har prioriterat många skattefrågor. Jag förstår beslut som så att även denna fråga om tonnageskatt ska beredas vidare så skyndsamt som möjligt men utan att inkräkta på de viktiga skattefrågor vi har prioriterat. Arbetet inom är därför inriktat på en fortsatt beredning. Jag vill inte förekomma detta arbete med att nu göra några vidare överväganden eller ställningstaganden i ämnet. Jag vill dock framhålla att innan ett eventuellt system med tonnageskatt kan träda i kraft måste det anmälas till och godkännas av samt även i övrigt behandlas i ordinarie ordning. 40 (): Jag vill börja med att tacka finansministern för att han har svarat på min interpellation. Däremot är innehållet inte lika mycket att tacka för. Några egentliga svar på de frågor jag ställde om tonnageskatten tänker finansministern inte ge, om jag har förstått saken rätt. Finansministerns svar är sparsamt i fråga om ledtrådar om det blir någon tonnageskatt, hur ett sådant förslag i så fall skulle se ut och när vi i så fall skulle kunna vänta ett förslag. I stället för den typen av besked väntar fortsatt beredning. I den här skattefrågan ser det ut att bli en lång beredning som dessutom ska krönas med en anmälan till och en fortsatt process i EU-byråkratin. Det låter lite grann som att finansministern tänker dra frågan om tonnageskatt i långbänk. Vi ska komma ihåg att detta inte har kännetecknat agerande . Tvärtom har förändringarna varit så snabba så att Lagrådet har riktat skarp kritik mot hur de har hafsats och slarvats fram. I den här frågan drar han ut ordentligt på beredningsprocessen. Det gör han trots att det finns en färdig utredning. Den är dessutom remissbehandlad. Den låg på finansministerns bord när han steg in på . Men när det nu handlar om att skriva en proposition går det desto mer långsamt. Innan vi kommer in på frågan om tonnageskatten vill jag fråga hur finansministern ser på det tillkännagivande han har fått från . Tycker att en beställning från är viktig, att de prioriteringar som görs i landets lagstiftande församling är något som regeringen brådskande och skyndsamt ska ta itu med, kanske till och med ibland gå före regeringens egna önskemål? Då kommer jag till frågan om tonnageskatten. är ett öppet och handelsberoende land när det gäller både export och import. Därmed är transporterna till och från viktiga. Man kan med fog säga när man tittar på statistiken över godsflödena att sjöfarten är viktig för och för den svenska exporten. Det är ingen nyhet att konkurrensförhållandena inom sjöfarten är tuffa internationellt. Jag erkänner villigt att jag inte gillar i alla delar utvecklingen på skattesidan, som är ett race to the bottom. Man går fort ned mot noll. Det är givetvis inte bra, och det gäller att försöka hitta sätt att motverka den utvecklingen som ska vara en framgångsrik sjöfartsnation. Det har vi varit . har ett hundratal fartyg fått svensk flagg, och det är inte givet att den utvecklingen ska fortsätta. Det var mot den bakgrunden som den socialdemokratiska regeringen tillsatte utredningen om en tonnageskatt för den svenska rederinäringen, något som de flesta andra EU-länder som ägnar sig åt sjöfart har. Det är rimligt att tro att den svenska rederinäringen behöver villkor som liknar konkurrenternas i . Mina frågor kvarstår fortfarande, och jag kan nöja mig med den som gäller om det blir så att vi kan vänta oss ett förslag och något om när ett sådant förslag skulle kunna komma till . 41 (): Jag tycker att det är en bra interpellation. Jag tackar för att han har ställt den, och jag tackar även statsrådet för ett mycket bra svar. Den här frågan har vi diskuterat under den senaste mandatperioden. Jag tror att det är värdefullt för kammaren och lyssnarna att höra att det i den här frågan har skett en väldigt markerad omsvängning från den nuvarande oppositionens sida, från att ha varit helt emot tonnageskatt till att nu vara positiv till detta. Så sent som , alltså för mindre än , ställde jag en ordentlig fråga till den dåvarande finansministern om att införa tonnageskatt. Jag fick ett mycket intressant svar i skriftlig form: En tonnageskatt skulle komma att strida mot principerna bakom vårt skattesystem. Det är inte aktuellt att föreslå en övergång till tonnageskatt. Den dåvarande finansministern och majoriteten delade då åsikten att det absolut inte skulle vara någon tonnageskatt i . Sedan gick , och då ställde från Socialdemokraterna den här fina frågan: Allt fler länder inom EU har infört så kallad tonnageskatt. Kommer finansministern att låta utreda frågan för att så också ska ske i ? Finansministern tyckte att det var en utmärkt fråga och svarade att han tyckte att man absolut skulle göra det. ändrade den dåvarande regeringen totalt åsikt. Jag tycker att det är bra att Socialdemokraterna och vi har kommit överens om att man ska se över det här. Den utredning som tillsattes och leddes av förre tullchefen har många förtjänster. Den har också remissbehandlats. Men enligt min uppfattning var direktiven till den utredningen inte fullödiga, och därför tillhör jag dem som har förståelse för att beredningsprocessen efter remissbehandlingen, som var klar under den förra regeringen, inte ledde till någon proposition på den punkten och att det finns en del frågetecken genom att inte alla aspekter blev utredda. Det har framför allt att göra med jämförande avskrivningsregler. Jag tror att det är klokt att man inte hastar på den punkten för då skulle man kunna hamna i just den situationen, som anklagade statsrådet för, att man kommer med ofullständiga förslag. Det kanske inte är så bra. Jag tycker att vi kan ha förståelse för det om det är väldigt bråttom, men i det här fallet är det inte så bråttom. Däremot tycker jag att huvudinriktningen ska vara att vi får en skattelagstiftning för våra rederier så att de svenska rederierna kan upprätthålla just det som har blivit resultatet , då Socialdemokraterna var väldigt framsynta och gjorde en ny lagstiftning också för sjömän och så vidare. Det har haft en väldig betydelse för att vi har kunnat ha svenska besättningar och så vidare och att de svenska rederierna har kunnat göra mycket stora beställningar. Det är det som är det yttersta syftet, som jag ser det, med att vi ska kunna ha en mycket stark sjöfartsnäring i det här landet. Det är jag övertygad om att den här regeringen kommer att ställa sig bakom. 42 Finansminister (): Även jag vill naturligtvis tacka för att han har ställt den här interpellationen. Det är naturligtvis alldeles utmärkt att också deltar och ger viktiga synpunkter. Det här är en fråga där vi numera i grunden är överens. Det gäller också synen på tillkännagivanden. Vi kommer naturligtvis att förhålla oss till tillkännagivanden på precis samma sätt som mina företrädare på har gjort. Både och har varit noggranna med att man ska efterkomma beslut i , och det kommer naturligtvis även vi att göra. Det här är en viktig näring, och det är viktigt med jobb inom sjöfarten och för sjömän. Vi har valt att fatta beslut, inte minst när det gäller beskattningen för en del av sjömännen, som tydligt visar att vi ser näringens problem och har respekt för att människor ibland kan komma i kläm i skattesystemet på ett sätt som kan vara bekymmersamt. Det var inte frågor som den förutvarande regeringen lyckades hantera. Även om det här är en viktig näring har den generella utgångspunkten för oss i den här regeringen, för den svenska och för svensk näringspolitik alltid varit att man ska försöka upprätthålla god neutralitet mellan olika branscher. Det är ingen slump att det är så, därför att vi har inte skäl att ha ett skattesystem som gynnar branscher om det inte finns utomordentligt speciella och särskilda skäl. Det kan till exempel gälla hushållssektorn, där skattekilen är särskilt bekymmersam. Det kan gälla tjänstesektorn, där bristen på fungerande marknader gör att det ofta blir svarta jobb. Vi har en del sådana speciella skäl när det gäller sjöfartsnäringen, och det är naturligtvis den konkurrens som nämner. är det centralt att vi alla i har ansvar för att hålla god ordning på de offentliga finanserna. Vi har ett ansvar för att se till att allmänintresset och inte särintressen blir dominerande. Då är det bland annat viktigt att vi värnar och skyddar våra skattebaser. Det här är, som jag konstaterade, en näring som har mycket betydande omsättning och väldigt låga skatter. Det är en näring som omsätter väl över 20 miljarder och som betalar skatter på miljonbelopp. har sjöfartsnäringen en mycket gynnad position. Det har, precis som så klokt påpekade, bidragit till att vi har fått en vitalisering av branschen. För mig är det tydligt att vi här har en gemensam hållning, i regering och riksdag, uppenbarligen uppbackad av Socialdemokraterna och ytterligare partier, där vi vill införa en tonnageskatt. Men det kommer att ske på ett sätt som är förenligt med gängse beredningsordningar och som är förenligt med en hög grad av ansvar för de offentliga finanserna. Vi kommer att återkomma i den här frågan, och vi kommer att hitta en modell för att införa tonnageskatt. Det beskedet har jag givit tidigare, och det kan jag gärna ge igen. Det kommer ett sådant förslag när beredningsprocessen är avslutad. Jag tror att även kan känna respekt för de viktiga aspekter som framhöll. Ska vi ha väl fungerande svenska avskrivningsregler och ändå klara av att införa ett sådant här system är inte frågeställningen okomplicerad. Vi har flera intressen här som vi har att väga av. Vi har ett allmänintresse i termer av goda skatteintäkter. Vi vill inte ha ett race to the bottom. Vi vill ha en väl fungerande sjöfartsnäring. Men vi ska också se till att införandet av en tonnageskatt kan ske under ordnade och genomtänkta former. 43 (): När det gäller neutraliteten och likformigheten i skattesystemet verkar det som att och jag är relativt överens, dock kanske inte när det gäller de hushållsnära tjänsterna. Vi får väl återkomma till hur viktigt det är med neutralitet i de sammanhangen. När vi från Socialdemokraternas sida ändå fastnar för att utreda tonnageskattefrågan och också ställer oss positiva till att införa den här typen av schablonbeskattning är det naturligtvis beroende på de speciella omständigheter som finns för den här sektorn, den internationella konkurrensen inte minst. Det gläder mig att finansministern tycker att de beställningar som gör är viktiga. Det skulle vara tragiskt om inte minst alla entusiastiska borgerliga riksdagsledamöter, som likt har drivit den här frågan och har sett tillkännagivandet som en stor seger och ett bra steg framåt, skulle följas av en lika entusiastisk finansminister. När det gäller de statsfinansiella effekterna av en tonnagebaserad skatt för rederinäringen har jag förståelse för att de är viktiga. Möjligen blir man lite förvånad när finansministern först skriver att det är väldigt viktigt att granska det här utifrån statskassans perspektiv och att han sedan konstaterar att det här är en näring som ändå inte betalar just någon skatt. Det blir ett lite konstigt resonemang. Men vi är överens om att det ska vara ordning och reda. Och eftersom jag har varit kritisk mot hur tidigare skattesänkningar har gått till, utan en god beredningsprocess, tycker jag att detta är ett steg åt rätt håll. Jag har inte heller kritiserat regeringen för att man ännu inte har kommit med någon proposition, utan jag har snarare efterlyst en tidtabell. Om finansministern får problem med att få det att gå ihop med utredningen och det förslag som fanns i utredningen och känner att han behöver göra avsteg från det kan jag nog förutse att han kommer att ha stöd för en annan modell än exakt den som utredningen hade för handen. Den var nämligen väldigt gynnsam för rederinäringen, inte minst när det gäller frågan om hur man ska behandla latenta skatteskulder och annat. Finansministern behöver inte känna att han behöver stå här och förklara varför han eventuellt gör några förändringar, utan vi är helt på det klara med att det nog kan komma sådana förändringar. Men jag skulle vilja återkomma till frågan om det ändå inte kan finnas någon form av tidtabell för den här typen av förslag om tonnageskatt, inte minst mot bakgrund av att näringen gör stora investeringar och vill göra inflaggningar till svensk flagg. Där kan den här frågan ha betydelse. När kan man räkna med att få ett besked om när ett sådant här system skulle kunna vara på sin plats? När finansministern är klar återstår ju EU-processen. Det tyder på att det här kanske inte kommer . Det skulle vara kul med någon form av prognos. 44 Finansminister (): Låt mig igen tacka för hans kloka inlägg. Det är naturligtvis en fördel om vi kan hitta en modell för tonnageskatt som hanterar de här komplicerade avvägningarna. Vi vill ha en stark svensk sjöfart. Vi vill ha goda och likvärdiga konkurrensvillkor, och vi har ett ansvar för att värna våra skattebaser. Det är viktigt. Ska vi ha låga och effektiva skatter i måste vi värna skattebaserna. Men jag kan också se att synen på hur man ska variera skattesatserna delvis skiljer sig mellan oss. Så är det. Vår utgångspunkt är att man naturligtvis alltid ska ha så låga skatter som det krävs för att man ska ha en maximal sysselsättning. Det handlar om att en bransch ska kunna ha en skattesats som gör att den är konkurrenskraftig och har förmågan att växa. I till exempel tjänstenäringen, där man ofta har en lågproduktiv arbetskraft, där många människor som har potential för anställning står lite längre från arbetsmarknaden och där det ofta finns en möjlighet att ersätta arbetet med eget arbete i hushållet eller där man kan ha en svart sektor, är det viktigt med låga skatter. Det kan också vara viktigt i en sådan bransch som sjöfarten när man har en stark internationell konkurrens, även om det finns en fara i det. Jag skulle nämligen normalt sett hävda att internationellt konkurrensutsatta industrier förmår att bära förhållandevis höga skatter. Vi vill ha goda villkor för , , och andra tunga industriföretag, men i den branschen klarar man ofta, med den starka produktivitetsutveckling man har, en lite högre skattesats än man gör till exempel i servicenäringarna. Jag tror att man får använda ett väldigt sofistikerat mikroskop för att hitta skillnader mellan min och hållning i skattefrågor. Jag tror att vi ska kunna återkomma på ett sätt som även tillfredsställer , som har drivit den här frågan på ett förtjänstfullt sätt. Sedan gällde det tidtabellen. Jag har inga som helst svårigheter att instämma i den tidtabell som själv gav. är ett rimligt perspektiv. Vi har anledning att återkomma så snart det går med hänsyn till vad som är förenligt med en rimlig beredningsprocess och att man ska klara av en EU-prövning. Ska man använda begreppet närmaste åren skulle jag vilja säga att det ligger lite närmare den närmare delen än den senare delen av det begreppet, när vi kan återkomma i frågan. Vi bör kunna återkomma i frågan, men jag vill inte göra en tidtabell eftersom det alltid skapar förväntningar, och det skapar alltid komplikationer i beredningsprocessen. Vi kommer att återkomma i den här frågan. Det är bättre att vi gör det snarare än att vi gör det . 45 (): Skatterna har vi ju inte bara för att det är roligt att stå och debattera dem i utan framför allt för att vi vill betala för den välfärd som vi alla vill ha, helst också på ett solidariskt sätt. Sedan vill vi kanske ha mer eller mindre av den. Det andra är naturligtvis att vi också behöver ha rättvisa skatter. Då är det klart att man ibland kan ifrågasätta några av de punkter som finansministern tog upp. Det gäller till exempel hushållsnära tjänster som är ett otroligt generöst förslag som man har lagt fram som gynnar höginkomsttagarna. Något annat är borttagandet av förmögenhetsskatten som också är inriktat på dem som har det allra bäst i vårt samhälle. Men den här debatten handlar om tonnageskatt och om att har beställt ett förslag som ska göra att rederinäringen får likartade villkor som sina europeiska konkurrenter, så att vi kan fortsätta att se en positiv utveckling inom den svenska sjöfartsnäringen. Jag tror att det är viktigt med någotsånär konkreta besked. Vi får inte något sådant här , finansministern, även om ambitionen verkar vara att det i alla fall ska ges . Jag tycker att det är lite synd därför att det kan påverka hur företagen väljer att investera och flagga in sina fartyg framöver. Då är det viktigt att man vet vad man har att vänta. Men vi får helt enkelt invänta finansministerns proposition. Det gör vi med stort intresse. 46 Finansminister (): Jag vill gärna ge konkreta besked. Det blir en tonnageskatt. Det kommer att vara en avvägning mellan de olika intressena, att ge likvärdiga villkor och att upprätthålla en väl fungerande beskattning där vi också har de intäkter vi behöver. Och vi har en konkret tidsplan. kommer vi att återkomma i frågan. Det är naturligtvis så att vi har skatter bland annat för att betala för välfärden och för att se till att det blir en någorlunda rimlig fördelning. Men avvägningen handlar alltid om att uppnå det utan att man hotar den fulla sysselsättningen. Det är där som och den nuvarande regeringen skiljer sig åt. Vi gör en tydlig prioritering av full sysselsättning. När jag har sagt det kan jag säga att jag naturligtvis tycker att det är väldigt glädjande att vi kan ha en samsyn i frågan om tonnageskatten och när det gäller att skapa bra förutsättningar för svensk sjöfart. Det tycker jag att vi har anledning att vara glada för och att vårda, så att vi kan få en gemensam hållning i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:346 om inställning till IMF:s och regelverk 47 Finansminister (): har frågat statsrådet om hon 1.inom IMF och avser att verka för att antalen villkor vid utlåning och ekonomiskt stöd minskar och 2.likt den norska och brittiska regeringen avser att upphöra att villkora utvecklingssamarbete med privatiseringar och handelsliberaliseringar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är viktigt att först och främst påpeka att alla länder har ett gemensamt ansvar när det gäller att bekämpa fattigdom. är det de fattiga länderna själva som har makten och förmågan att utforma sin egen ekonomiska politik. Rätt utformade spelar krav på ekonomiska reformer en nödvändig roll vid långivning och bistånd. Villkoren som i olika grad är bindande ska säkerställa att utlånade medel och bistånd används till att minska fattigdomen och stödja mottagarländernas reformarbete. Det är viktigt att kunna följa upp att medel används på rätt sätt, i synnerhet som många av mottagarländerna brottas med svåra styrnings- och korruptionsproblem. IMF:s och ägare, samt bilaterala givare, måste känna förtroende för den politik som förs i mottagarländerna. Både lån och gåvor måste användas effektivt och ändamålsenligt. anser, liksom de flesta länder, att villkor i samband med lån och gåvor är nödvändigt. Det är viktigt att och och villkor anpassas till det enskilda landets specifika situation. Mot denna bakgrund är det inte rimligt att på förhand säga att en viss typ av villkor inte får ställas. Det pågår en fortlöpande översyn inom institutionerna som handlar om att ytterligare förbättra, förtydliga och reducera antalet villkor. Det är dock inte fråga om att avskaffa kraven vid långivning och bistånd. är en pådrivande aktör i detta förbättringsarbete.