prot · GU0987 · 2007-04-10 00:00:00 — Och skulle man kanske kunna ge det beskedet tidigare, innan kompetensflykten har hunnit gå för långt. Jag tror att samhället skulle tjäna på det. 46 (): Jag hade inte tänkt lägga mig i den här debatten, statsrådet, men jag har läst svaret, och det säger ingenting. känner jag, precis som , en oro för de människor som finns på de här orterna. Jag tänker på och . Det är ingen hemlighet vad jag tycker i den här frågan när det gäller själva förslaget som sådant. Vi socialdemokrater var emot att detta skulle ske, och det ska vi inte diskutera . Det har jag full förståelse för. Men jag känner, som sagt var, en stor oro för den personal som gör ett fantastiskt jobb på de verk där de arbetar , och det gäller också inspektionen. Jag vill ställa en fråga till ministern. Ministern säger att hon inte vill debattera innehållet. Men tror ministern att man kan dra nytta av att man behåller inspektionen på samma ort som berörda verk finns? 47 Statsrådet (): Det är intressant att höra att interpellanten uppenbarligen redan vet vad remissinstanserna ska svara. Dessutom ifrågasätter både utredarens arbete och ståndpunkter, och det får stå för interpellanten själv. För min del är det viktigt att remissomgången genomförs. Det är det underlaget som jag har att hantera för att göra ett eget ställningstagande och få en analys. Det handlar om precis den analys som utgår ifrån att jag ska ha med mig. Det är därför som jag fortsättningsvis kommer att hänvisa till remissarbetet och vikten av att det genomförs. Det är egentligen också svaret på fråga. Ni båda står antagligen nära och kan relatera till personal som är orolig. Jag har full förståelse för det. Men jag har ändå en kommentar till . Det låter som om inte själv har varit med om att flytta verksamheter och slå undan fötterna för människor. får vara försiktig med att skapa mer oro än vad som är nödvändigt. Jag hänvisar fortfarande till remissarbetet. Det är då jag får det underlag och de åsikter som jag helst själv vill ha från remissinstanserna innan jag gör en analys och tar ställning. 48 (): Jag tycker inte att det är speciellt märkligt att jag gör en bedömning av hur jag tror att man kommer att ställa sig i remissomgången. Det sker självfallet utifrån vissa kontakter. Jag har fört vissa resonemang och försökt informera mig. Den friheten och rätten har man ju alltid som riksdagsledamot. Det får visa sig om jag har fel i den bedömningen, men det är den bedömning jag gör. Jag vet inte om jag är mer välinformerad här än vad ministern är. Det återstår väl också att klara ut en vacker dag. Bakgrunden till den här interpellationen är naturligtvis att jag vill ta alla chanser att till ministern överföra eventuella synpunkter, kunskaper och erfarenheter och använda interpellationsinstrumentet för att påverka ett eventuellt beslut. Jag tror ju att det har någon mening att vi står här. Jag tycker att jag på ett sakligt sätt har försökt att peka på en del huvudpunkter när det gäller varför det här inte är bra. Jag har intagit den ståndpunkten redan från första början. Jag var med och reagerade i andra sammanhang när man fattade beslutet om att detta skulle redas ut. Jag har ägnat en hel del kraft åt det här under en rätt så . Jag hoppas att den här debatten, precis som den , leder till eftertanke och analys och att de ståndpunkter som och jag intar förmedlas till ministern så att den här frågan kan avdramatiseras. Jag hoppas att vi slipper en politisk strid som handlar om säkerhet, kompetens och långsiktig funktion i de här viktiga myndigheterna. Det är detta det här handlar om. Med den förhoppningen vill jag tacka för dagens debatt. 49 (): Jag har säkert varit med om att fatta beslut om att lägga ned verksamheter. Men vi har också vid de tillfällena varit med och tagit ett ansvar för de människor som har blivit arbetslösa på orten genom att få dit annan verksamhet. I det här speciella fallet, som gäller att man nu ska lägga ut inspektioner från de här verken, finns det ändå en koppling mellan verk och inspektion. Det var lite grann av den argumentering som vi framförde när vi tyckte att det här förslaget inte var bra. Jag ska inte diskutera det mer. Men därför är det, enligt mitt sätt att se det, så viktigt att man behåller inspektionerna på de orter där verken ligger. Det hoppas jag att ministern ska ta med sig när man nu ska fatta beslut om detta. Jag anser att det är två orter som är i stort behov av att ha arbetstillfällen, och det finns säkert fler i landet som behöver det. Man bör inte flytta detta. Jag tror att man på det viset också kan få en spin-off-effekt av att man har både verk och inspektioner på samma ort. 50 Statsrådet (): Jag tackar och . De frågeställningar som ni här har lyft fram är naturligtvis en del av en samlad bedömning. vet vad remissinstanserna kommer att svara, men jag vet inte vad de kommer att svara. Jag avvaktar med att ha åsikter om deras remissvar fram till att jag erhåller dem om drygt en månad. Jag tror att det är viktigt att vi inte föregår några beslut med de ingångar som kanske främst här har angett. Jag tycker inte att det finns någon anledning att skapa en oro som jag inte ens vet om den är relevant eller inte. Jag tackar för den här debatten, och jag avvaktar med att ha några synpunkter tills jag har fått ett underlag som jag själv kan analysera och ta ställning till, precis som interpellanten har efterfrågat. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:410 om nya uppgifter om genmodifierad majs 51 Miljöminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ompröva den svenska ståndpunkten till MON 863 och få EU-godkännandet återkallat, samt vad jag avser att göra för att i fortsättningen ska värna om försiktighetsprincipen och möjligheter för enskilda länder att gå längre än EU för att skydda människor och natur när det gäller genmodifierade grödor. presenterade den franska organisationen på uppdrag av en statistisk bearbetning av riskbedömningen för en godkänd genetiskt modifierad majs. Criigen hävdar att resultaten visar på förändringar i de inre organen för en grupp råttor som hade varit föremål för en riskbedömningsstudie. , MON 863, är utvecklad av bioteknikföretaget och är tillbaka godkänd inom gemenskapen för bland annat användning som livsmedel och foder. Jag tycker att det är bra att en ny undersökning av det statistiska materialet har utförts. Jag välkomnar detta och anser att det är positivt att sådana undersökningar görs. På så sätt får vi beslutsfattare ett bredare underlag för att kunna fatta de beslut vi gör. Nya undersökningar kan även leda till att nya uppgifter om en produkt, ett ämne eller en substans kommer fram. Om dessa nya uppgifter visar sig vara av sådan art att de håller en tillräckligt hög vetenskaplighet och sannolikhet bör vi vidta åtgärder mot den specifika produkten. Detta är i linje med försiktighetsprincipen och den lagstiftning som finns inom gemenskapen. Jag vill poängtera att jag inte har några skäl att ifrågasätta de vetenskapliga bedömningar av ansökningar som svenska och europeiska myndigheter gör. Mitt svar på första fråga är att innan jag tar ställning till den här rapporten behöver gemenskapens experter bedöma om de resultat som har framkommit kan vara signifikanta eller inte. Om de är signifikanta bör vi naturligtvis agera. Men om de inte är det finns inga vetenskapliga argument för att kunna hävda att denna majs är farlig för människa, djur och miljö. gör den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, Efsa, en granskning av den franska rapporten som de har skickat ut till medlemsstaternas behöriga myndigheter för kommentarer. Sammantaget är de miljö- och hälsokrav som regelverket ställer på GMO mycket höga. Inga andra livsmedel har så pass högt ställda krav för att få saluföras som de livsmedel och foder som är genetiskt modifierade. Till exempel skulle hasselnötter aldrig få ett godkännande om de skulle bedömas under GMO-lagstiftningen, eftersom de kan framkalla kraftiga allergier. Dessutom förbättras och utvecklas lagstiftningen ständigt. hölls en policydebatt i rådet om GMO, vilken har mynnat ut i att kommissionen har föreslagit en rad åtgärder för att förbättra hanteringen kring GMO. Till exempel har kommissionen aviserat förbättringar för att öka transparensen, insynen, inom Efsa och för de beslut som tas kring GMO. Kommissionen avser även att vidta åtgärder för att öka kunskapen kring långsiktiga effekter vid odling och användning av GMO. Det är mycket riktigt som framhåller, att det material som tas fram för att svara som underlag för myndigheternas riskbedömning av en genetiskt modifierad produkt tillhandahålls av sökanden, det vill säga bioteknikföretaget. Det är det vanliga tillvägagångssättet för produktgodkännanden: Sökanden tar fram underlag, medan varje medlemsstats myndighet utvärderar detta underlag och gör en egen bedömning utifrån underlaget. Det är svensk policy att ansvaret för att ta fram underlag ska ligga på industrin. När vi bedömer en ansökan om marknadsgodkännande för en genetiskt modifierad produkt gör vi detta från fall till fall. Varje organism är unik och kräver en grundlig genomgång av de vetenskapliga data som krävs av lagstiftningen. Jag anser därför att de fall-till-fall-bedömningar som görs är helt i enlighet med försiktighetsprincipen. vill jag påpeka att varje medlemsstat har rätt att tillfälligt begränsa eller förbjuda en GMO enligt direktivets artikel 23, vilket jag tycker är helt i linje med försiktighetsprincipen. Medlemsstaten måste, för att kunna införa ett sådant förbud, kunna presentera nya vetenskapliga rön som omkullkastar den ursprungliga riskbedömning som har gjorts. Det var detta omröstningarna i miljörådet och februari handlade om. Några sådana vetenskapliga rön kunde inte presenteras av vare sig eller . Inga av de dokument de lade fram för oss eller kommissionen hade den vetenskaplighet som krävs för att ifrågasätta riskbedömningen och därmed kunna införa ett förbud. Mitt svar på andra fråga är att aldrig har röstat för att tvinga andra länder att godkänna genetiskt modifierade produkter. Vi har försvarat den gemensamma lagstiftningen samt värnat en vetenskapligt baserad riskbedömning vid beslutsfattande om genetiskt modifierade organismer. Jag anser att detta krävs för att kunna ha en tyngd bakom de beslut som fattas i enlighet med försiktighetsprincipen. Därför röstade på det sätt som vi gjorde och . 52 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag tänkte gå rakt på sak. Jag tänkte ta 863. I svaret på den första frågan förs ett resonemang, vilket jag tolkar som att ministern har fullt förtroende för de resultat som kommer från Efsa. Man kan läsa om det här ärendet på många bloggar och hemsidor . Det är ibland en underlig diskussion med ord mot ord. Jag ska inte försöka påstå att jag är någon som vet mer än forskare och företrädare för vetenskapen. Men frågan ska diskuteras. Den ska också tåla att diskuteras utan att organisationer naglas fast och beskylls som oseriösa. Det är uppenbart att det finns människor som är övertygade på olika håll och att man lutar sitt förtroende mot olika resultat och ståndpunkter. Jag ser att det är många som talar om att det inte finns något som tyder på något underligt i de vetenskapliga bedömningar som Efsa gjort i ärendet med Monsantomajsen MON 863. Men om det nu finns upptäckter som visar att förändringar som skett i bland annat råttförsöken faktiskt kan ifrågasättas ska detta kunna ske. Jag finner det mycket märkligt att den av regeringen tillsatta svenska myndigheten yttrande i frågan inte omnämns vidare i diskussionen och i sammanhanget. Där finns två yttranden som kommer från sakkunniga på området som båda säger att det finns frågetecken runt tolkningen av vissa resultat. Bland annat ifrågasätter man det ringa antalet försöksdjur. Det här borde miljöministern lyssna till. Vad jag har förstått sågar Efsa:s expertpanel den uppmärksammade franska kritiken. Hur man sågar den kan det vara intressant att ta del av. toxikolog som är representant i Efsa uttalar att är lika säker som traditionella majssorter. Då undrar jag hur man kan lova det. Och har ingen lyssnat på den svenska gentekniknämnden? I resonemanget runt svaret på min andra fråga i interpellationen nu talar jag alltså inte om 863 utan om de två andra GMO-sorterna säger miljöministern att den gemensamma lagstiftningen var avgörande i omröstningen i både och fall. Men dessa båda länder hade en annan önskan. ville behålla förbudet mot de här två sorterna GMO-majs, men då röstade som ett av fem länder emot vilja. Som tur var fanns det 20 andra länder som försvarade ståndpunkt. Till fördel fick man behålla sitt förbud i dessa ärenden. Att inte kunde stå upp för i detta ifrågasätts av många. ansåg att det fanns allvarliga brister i de hälso- och säkerhetsbedömningar som gjorts när det gäller de här två majssorterna och att de gjorda utfodringsförsöken med endast hade omfattat två veckors försöksperiod, vilket man ansåg vara . Likadant var det i fall där gick emot önskan att slippa den genmodifierade . sade nej, men andra länder stöttade . Jag undrar om ska vara ett land som driver på i GMO-frågan på det här sättet. Har mandat för det från det svenska folket? Enligt vad jag har förstått växer det svenska GMO-motståndet på växtodlingssidan. årliga telefonundersökning kan av de svenska bönderna inte tänka sig att odla GMO-grödor. Även GMO-motståndet mot foder har ökat. av bönder svarar att de inte kunde tänka sig att använda GMO-foder. Även bland konsumenter fortsätter motståndet att vara starkt. Men när det smyger in GMO i olika led utan att konsumenter eller producenter kan komma till tals urholkas förtroendet för samhällets skyddande funktioner. Att äta djur som föds upp med importerad GMO-soja är det många som ifrågasätter. Om man läser ser man brister i hur GMO-frågan hanteras i . Det fattas kommunikation med konsumenter. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § (forts.) Svar på interpellation 2006/07:410 om nya uppgifter om genmodifierad majs 53 Miljöminister (): Det som sade i sitt första inlägg bygger egentligen på missförstånd på två punkter, dels kommentaren att nu borde ompröva sitt ställningstagande när det gäller och den majs som man där har velat införa förbud mot. Men det är en annan sorts majs än den det här är fråga om. Det ska vara klarlagt att de forskningsresultat som diskuteras inte gäller det österrikiska förbudet. Dels var det fel i fråga om remissvar. Det genomfördes en remiss i två omgångar. I första omgången tillstyrkte det som hade sagts i de bedömningar som gjordes om den här . I andra omgången konstaterade man helt enkelt att det statistiska underlaget inte räckte för att bekräfta de invändningar som hade presenterats. Gick vi i någon riktning var det i den linje som jag talar för. Det fanns partiståndpunkter som talade i en annan riktning, med det är inte det som kan vara avgörande när man bedömer en nämnds remissvar. Men än viktigare är naturligtvis principfrågorna bakom. Då menar jag att det inte handlar om ifall jag har förtroende för Efsa eller inte. Det är inte några allmänna förtroendeförklaringar som avgör hur vi ska ställa oss när det gäller ställningstagandena, utan det är bedömningen av om de vetenskapliga fakta och rön som behövs finns. Varför är det så viktigt? I grunden menar jag att det ligger i de små staternas intresse och i allra högsta grad i miljöns intresse att vi slår vakt om den lagstiftning som finns inom EU. Det är det som är läget. Det finns en lagstiftning som är fastställd. Det är den skarpaste reglering som finns i världen och mest långtgående när det gäller att ställa miljö- och hälsokrav på genmodifierade organismer. Tänk bara tanken att vi skulle acceptera att det är okej att stater i de fall de själva så vill och tycker ska kunna frångå en totalharmoniserad lagstiftning. Om vi skulle lyckas höja miljöribban i EU och lyckas införa lagstiftning till stöd för miljön och knäsatte principen så att det skulle vara okej för stater att avstå att tillämpa de höjda ribborna i de fall man inte gillar dem skulle det inte ligga i miljöns intressen. Det handlar om en fråga där vi inte röstar på politiska grunder för huruvida vi ska acceptera den ena eller den andra majssorten, utan vi tillämpar en lagstiftning. Det är det den har företrätt, och det är det som också den tidigare regeringen företrädde, den regering som stödde. Den hade en lika klar och bestämd uppfattning på den här punkten och röstade också för att godkänna den majs som vi nu diskuterar, just av det skälet att vi vill upprätthålla ordningen enligt de lagar som gäller i EU. Det ligger i miljöns intresse. Ska man frångå den här lagstiftningen, som är den skarpaste i världen, och införa skydd inom ett enskilt land måste det finnas vetenskaplig grund för det. Det har inte presenterats, i det här fallet heller. Visar det sig vara så ska vi självklart ompröva det här. 54 (): Det är möjligt att vi pratar förbi varandra i de här frågorna. När det gäller var det inte ett politiskt ställningstagande. Det var två sakkunniga i nämnden som hade synpunkter på de här försöken och resultaten. Jag tycker att det är väldigt viktigt att man lyssnar på vad den myndigheten har uttryckt i den här frågan. Det har inte kommit fram något vidare att det fanns en viss skepsis till resultaten. Ministern pratar om att skydda lagar. I svaret står det att medlemsstaterna har möjlighet att begränsa eller förbjuda GMO enligt direktiv i artikel 23. Du säger att det är helt i linje med försiktighetsprincipen. Men då måste medlemsstaterna, för att kunna införa ett sådant förbud, presentera vetenskapliga rön som omkullkastar den ursprungliga riskbedömning som har gjorts. Det var det som omröstningarna handlade om i miljörådet . Men när jag läser artikel 23, skyddsklausulen, tolkar jag inte den så. Jag tolkar den så att om medlemsstaterna har nya eller kompletterande uppgifter som blivit tillgängliga och som kan påverka miljöriskbedömningen och har nya vetenskapliga rön har man välgrundade skäl att få ompröva ett sådant här ställningstagande. Det är därför jag tycker, oavsett vad man tycker om GMO-frågan, att man kan ställa sig frågan: Har inte ett land möjlighet att få ett undantag i ett sådant ställningstagande? 55 Miljöminister (): Det var en bred remissomgång som genomfördes. Den gjordes till en rad olika instanser. De som svarade var , , , , , , , , Kemikalieinspektionen och dessutom en enskild forskare vid . Alla de svaren har vägts in i bedömningen. Entydigt förespråkade majoriteten att man skulle acceptera den dokumentation som finns och inte anse att den dokumentation som därefter hade redovisats skulle förändra bedömningen. Det om remissomgången. Sedan till den större och viktigare frågan om principerna. Det är alldeles entydigt enligt den lagstiftning som gäller på området att för att kunna införa ett förbud i ett land måste man kunna visa nya vetenskapliga rön. Man måste kunna visa att det har en vetenskaplig grund. I de fall som vi har röstat om som jag har varit miljöminister har det inte varit sådana vetenskapliga rön som har presenterats vare sig av eller av . Då är fråga: Skulle man inte kunna låta dem förbjuda i alla fall? Min principiella motfråga blir då: Tycker du det också om de skulle vilja sänka miljöribban? Är det okej bara i de fall de vill höja miljöribban? Eller är det olika principer att staterna ska kunna frångå lagstiftningen och bestämma på egen hand när tycker att det är rätt men att man ska stävja lagstiftningen när de vill att man ska göra det? Det är klart att det inte är någon hållbar linje. Det skulle inte i längden gynna små stater som just har intresse av lag och ordning inom ett gemensamt reglerat system. Det skulle framför allt inte i längden gynna miljön, tvärtom. Det skulle riskera att den miljölagstiftning vi kommer fram till vartefter inom EU skulle falla samman därför att man inte behövde följa den. 56 (): handlar frågan om ett GMO-ärende där ett land hade en annan åsikt. var ett av fyra eller fem länder som röstade mot det landet. De andra 20 länderna tyckte att man kunde stödja det landets åsikter. Jag förstår inte vad det är för skillnad mellan ståndpunkt och dessa länders ståndpunkt i den här frågan. Du nämnde det här med vetenskaplig grund. I svaret säger miljöministern att det var som gett den franska organisationen ett uppdrag att presentera en statistisk bearbetning av riskbedömningen för den godkända , en majs som är utvecklad av ett bioteknikföretag och godkänts i gemenskapen bland annat som livsmedel och foder. Den här studien presenterades i en vetenskaplig tidskrift av en oberoende fransk vetenskapsorganisation. Här står vetenskap mot vetenskap, om man ska vara riktigt noga. Kan man fortfarande inte stödja ett lands åsikt i den här frågan? 57 Miljöminister (): Jag menar envist att det inte är det som är frågeställningen. Då skulle vi kullkasta miljölagstiftningen och en rad andra viktiga lagstiftningar inom EU. Då skulle inte längre frågan vara om vi ska tillämpa lagstiftningen eller inte utan om vi i varje enskilt fall ska göra en politisk bedömning av om vi ska följa lagen eller inte. I det här fallet gäller det att det ska vara en tillämpning av lagstiftningen. Den linjen har konsekvent hållit fast vid. Den förra regeringen gjorde det, det vill säga den regering som stödde, och den nya regeringen följer samma princip. Majoriteten av länderna inom EU väljer i stället att göra en rent politisk bedömning. menar att det inte ligger i miljöns intresse och att det inte ligger i de små staternas intresse. Det är inte så enkelt att det är vetenskap som står mot vetenskap i det här fallet, utan det har presenterats nya uppgifter som ännu inte har testats fullt ut om de håller vetenskapligt. Det är därför hela mitt svar går ut på att de nu ska testas om de håller vetenskapligt. Skulle det visa sig att de håller vetenskapligt är det självklart att det då finns en grund för en omprövning. Då är det krav som lagen ställer uppfyllt. Men om en vetenskaplig granskning i det här fallet en statistisk vetenskaplig granskning inte skulle hålla är inte lagens krav uppfyllt och ska förbudet inte hävas. Lagen ska under alla förhållanden följas. Det är den ståndpunkt. Den ligger i längden i miljöns intresse också när det gäller genmodifierade organismer. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:352 om ökande inkomstskillnader mellan kvinnor och män 58 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som syftar till att minska inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Alliansen gick till val på ett brett politiskt program för nya jobb och nya och växande företag. Det är ett program som omfattar allt från skattesänkningar på arbete över regelförenklingar för företag till en omläggning av arbetsmarknadspolitiken innebärande bland annat förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Det är också, menar jag, ett program för ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Bakom det ligger en övertygelse om att hela befolkningen, såväl kvinnor som män, gynnas av att flera människor kommer i arbete, av ekonomisk tillväxt och av en samhällsekonomi i balans. Vad gäller förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen påverkas i normalfallet inte kvinnor mer än män. Det är viktigt att se förändringarna i ljuset av andra åtgärder som regeringen vidtar, till exempel jobbskatteavdraget. Vad gäller den förhöjda finansieringsavgiften avser regeringen att noga följa upp dess effekter för olika grupper. Det bör understrykas att det finns en möjlighet till differentierade avgifter för kassans medlemmar i det fall den förhöjda finansieringsavgiften understiger . Om medlemmarna så önskar kan kassan låta vissa medlemmar betala en något högre medlemsavgift. Detta är dock upp till varje enskild arbetslöshetskassa att ta ställning till och besluta om.