prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Den ska se till att marknadens aktörer håller sig inom demokratins spelregler och de givna ramar som samhället sätter upp. Inom ramen för den politiskt och demokratiskt reglerade marknaden ska sedan de privata företagen verka i konkurrens. Detta anser vi vara bästa möjliga hushållning med resurser. Det ger också valfrihet för konsumenterna. På sådana här väl fungerande marknader kan vi från sida inte se något behov av att ha statligt ägda företag. Här har staten en mycket viktigare roll som reglerare och övervakare. Däremot anser vi att staten har en mycket viktig funktion att fylla på marknader där konkurrensen inte fungerar. I sådana sammanhang där det till exempel förekommer naturliga monopol är det viktigt att staten har ett ägande. Ofta handlar detta om marknader för olika typer av infrastruktur. I dessa fall anser vi att det ofta är bättre att staten äger en monopolverksamhet och därmed kan vara med och sätta pris och bestämma utbud än att monopolen övergår i privat regi. Statligt ägande kan också vara välmotiverat när det gäller att ge alla medborgare tillgång till grundläggande infrastruktur och tjänster som postgång, betaltjänster, elförsörjning med mera. Ytterligare en viktig funktion för det statliga ägandet kan vara att pressa priserna där en oligopolmarknad riskerar att uppstå. Ett statligt bolag kan då gå in och öka konkurrensen och därmed förbättra marknadens funktion. Ett tydligt exempel på detta är bolåneföretaget , som har pressat priserna på bolån på en marknad som tidigare dominerades av ett fåtal större aktörer. Vi anser också att det finns verksamheter som av sårbarhets- eller näringspolitiska motiv ska eller kan drivas med staten som ägare. Det kan handla om strategiskt viktiga tillgångar såsom naturtillgångar, råvaror eller energi. Det kan också finnas skäl att säkerställa verksamheter för att de ska drivas på ett ekologiskt och socialt hållbart sätt. Det handlar till exempel om att gå före och visa vägen när det gäller förnybar energi, som initialt kan kräva stora investeringar och ger osäker avkastning, där andra aktörer inte är beredda att gå in och göra de investeringar som krävs för att vi ska få en hållbar energiförsörjning. Även av folkhälsoskäl kan statligt ägande vara motiverat. Ett exempel på detta är självklart försäljning av alkohol, där det finns ett starkt samhällsintresse av att minimera alkoholkonsumtionen. Exemplen på när statligt ägande är motiverat innebär inte att statligt ägande alltid är det bästa alternativet. När man ser på den uppsättning av företag som staten äger är det tvärtom uppenbart att ägandet inte i första hand speglar dagens behov och de aktuella samhällsproblem som måste hanteras . Många av de bolag som staten har finns snarare kvar som ett resultat av beslut som fattades för många decennier sedan och som speglade den tidens behov. Här anser vi att det är viktigt att inte vara ideologiskt låst så att det aldrig går att förnya och omstrukturera det statliga ägandet. I en ständigt föränderlig värld finns det starka skäl för att kontinuerligt se över vilka företag staten har, vilka som fyller en viktig samhällsfunktion och därför bör kvarstå i statlig ägo samt vilka företag som kan säljas ut. Vi tycker också att det finns tydliga fall där det kan uppstå intressekonflikter, det vill säga där staten ska både reglera en marknad och driva företag på samma marknad. När politiska regleringar eller beslut hotar avkastningen från statliga bolag skapas det lätt incitament att inte vidta de nödvändiga åtgärderna från politiskt håll. Det kan till exempel handla om krav på minskade utsläpp från verksamheter där staten äger företag. Här ser vi ett problem att statligt ägande faktiskt kan försena och förhindra en nödvändig samhällsutveckling. Vi ser också att staten har helt andra möjligheter till finansiering av sin verksamhet än vad privata aktörer har. Det kan göra att det lätt skapas en osund konkurrenssituation. Genom att staten i princip har en obegränsad kredit blir de finansiella förutsättningarna olika för statliga företag och för privata bolag. Det gör att konkurrensen kan snedvridas och att privata företag på marknaden lätt kan trängas undan. Detta anser vi utgör viktiga skäl för att ständigt ifrågasätta det statliga ägandet av bolag. Vi tycker att det är viktigt att se till att statens resurser används på bästa möjliga sätt. Vi är tveksamma till att ägande av kontorsfastigheter och uthyrande av kontor är det bästa sättet att använda statens resurser. Kanske är det bättre att använda resurserna till andra ändamål. har med utgångspunkt i dessa kriterier tagit ställning till att ge regeringen bemyndigande att sälja , som det också kallas. Eftersom äger och hyr ut kontorslokaler en väl fungerande marknad med bra konkurrens fyller det statliga ägandet enligt oss inte någon viktig funktion i det här fallet. Däremot säger vi från sida nej till att sälja , som vi anser har en viktig roll när det gäller att sänka räntor på en i princip oligopolmarknad. Även Vin & Sprit anser ska vara kvar i statlig ägo, eftersom en försäljning kan motverka de alkoholpolitiska målsättningarna i samhället. Av princip motsätter vi oss inte att och Nordea ska säljas, men vi anser att det sätt som regeringen genomför försäljningarna på är oansvarigt. Före en utförsäljning av måste frågan om ägandet av telenätet få en långsiktig lösning. Från sida anser vi att det som kallas en strukturell separation, där telenätet överförs till ett enskilt bolag som i fortsättningen ägs av staten, är den bästa lösningen. Det borde självklart genomföras innan en försäljning av kan ske. Även när det gäller en försäljning av Nordea anser vi att frågan om infrastrukturen måste lösas. Vi ser Plusgirot som en viktig infrastruktur för att betaltjänster i samhället ska fungera. Även det här anser vi ska vara kvar i offentlig regi. OMX driver Stockholmsbörsen och andra börser. Här ser vi att staten svårligen kan använda sitt ägande på ett konstruktivt sätt, och vi anser därför att OMX kan säljas. Däremot föreslår vi i motsats till vad regeringen gör att statens andel i flygbolaget säljs ut. SAS är ett flygbolag som verkar i helt fri konkurrens med ett stort antal andra flygbolag på en väl fungerande marknad. Vi kan inte se några starka skäl till att staten ska fortsätta att vara ägare till detta bolag. Likaväl anser vi inte att staten ska äga till exempel bussbolag. Tyvärr är det svårt av det beslutsunderlag regeringen har givit oss att förstå varför man från regeringens håll väljer att inte sälja ut SAS. Är det bara för att man tycker om flygplan som man väljer att behålla SAS i statlig ägo, eller finns det andra skäl? Här får vi tyvärr inga svar i de underlag vi har fått. Kanske vi kan få ett svar under debattens gång på varför SAS är ett lämpligt bolag att behålla i statlig regi. Det vore intressant. Det är också viktigt att betona att när statliga företag säljs ut måste det vara på marknadsmässiga villkor. Ägarnas, det vill säga medborgarnas, intressen måste säkras. För att demokratisera ekonomin och stärka det personliga ägandet ska staten ge medborgarna och anställda förtur före institutionella aktörer. Det är ett sätt att behålla ägandet i svensk regi, och det är ett sätt att ge fler möjlighet att äga företag. Det finns tyvärr skäl att beröra frågan om det beslutsunderlag som regeringen har tillhandahållit, eller snarare inte tillhandahållit. Det underlag som har fått är i det här fallet inte alls tillräckligt. Det har också visats tydligt i granskning. Tråkigt nog tycker vi inte heller att utskottet har tagit sitt ansvar för att förbättra beslutsunderlaget och komplettera det. Hanteringen av det här ärendet är djupt oroande. Vi ser inte att det ger en grund för en bra hantering eller skulle vara en god affär för skattebetalarna. I detta anförande instämde (). 4 (): Jag skulle vilja börja med att vända på steken och ställa frågan: Varför ska staten äga företag? för vi debatten som om det normala vore att staten ska äga företag och att det behövs starka argument för att avyttra. Jag tycker att man ska göra precis tvärtom. Eftersom det i en modern marknadsekonomi inte är statens huvuduppgift att driva näringslivet måste det för varje enskilt företag som staten ändock driver finnas starka argument för att det är staten som ska göra det. En sådan värdering ska regeringen göra av hela det statliga bolagsinnehavet. För varje bolag ska man titta på vilka argument som finns för att behålla det. För dem det inte finns några tydliga argument kan man fundera på lämpliga tidpunkter och möjligheter att i stället skifta ut ägandet. När det gäller de sex bolag vi diskuterar nu har regeringen för tre av dem av s, v och mp fått mandat att sälja. Det är ingen nyhet. Det som är högsta skräckvisionen är något som den tidigare majoriteten i kammaren, bestående av de tre partier som vi nu har hört passera revy, gav den dåvarande regeringen mandatet att genomföra detta skräckvälde. Vad tänkte de på då med tanke på hur förfärligt v och s anser att det ska bli att genomföra det bemyndigande de har gett tidigare? Man skulle också kunna tro att säljandet av företag är någon nyhet, att det aldrig har förekommit förut. Det låter lite som om aldrig har sålts till svenska folket, inte av själv men av den regering han satt med i när han hade en annan statsrådspost. Man skulle kunna tro att den regering som har suttit med i inte har sålt en massa andra företag. Så är det inte. Det har skett löpande. Någonstans har det skett en förändring i hållningen, och man har övergått till att intressera sig mer för att driva företag än för att se till att de verksamheter som bara staten kan sköta, som ingen annan kan sköta, fungerar. Statens uppgift är att se till att det finns fungerande regelverk för att marknaderna ska fungera. De regelverken kan ingen annan plocka fram. Det kan bara staten göra. Det är statens uppgift att övervaka att regelverken följs. Det kan inte heller någon annan göra. Staten ska först och främst göra det bara staten kan göra. Den tidigare regeringen var uppenbarligen mycket mer intresserad av att sälja vodka till , brygga i , sköta utländska börser eller lägga under sig utländska aktiebörser än att driva äldreomsorg och få ned sjukfrånvaron. som man investerade mycket pengar i vodkaproduktionen försvann 18 000 platser i äldreboenden. Det kunde inte andra privata företagare göra i stället. När staten misslyckas med sina egna uppgifter finns det ingen annan som kan gå in. En halv miljon människor var förtidspensionärer, men var mer intresserad av att investera i kolkraft i . var mer intresserad av att driva ett eget telefonbolag än att se till att få en fungerande reglering av tillträdet till accessnätet. Den fråga som helt plötsligt har blivit så oerhört viktig och intressant misskötte man kapitalt under förra mandatperioden. PTS har fått uppdraget att lägga fram ett förslag till reglering och har också kommit med det, men det borde ha gjorts för länge sedan. Det har ingenting med ägarminskningen i att göra, för det är med staten som dominerande ägare i som konkurrensen inte fungerar, som konkurrenterna inte får tillträde, som bolaget överklagar vartenda beslut av den reglerande myndigheten. är statens verktyg för att se till att det finns bra regelverk och att regelverken följs. Men med staten som majoritetsägare sätter alla käppar i hjulet man kan för en fungerande konkurrens. Därför är det inte ägandet i som är nyckeln till en fungerande bredbandsmarknad, utan regleringen. Vi pratar här om sex bolag som verkar på helt och hållet konkurrensutsatta marknader. På en av dem fungerar inte konkurrensen helt tillfredsställande, men på övriga kan man faktiskt säga att de gör det. Bolånemarknaden fungerar mycket väl. har haft en viktig roll tidigare, men den finns kvar. Vin & Sprit verkar ärligt talat också på en helt och hållet konkurrensutsatt marknad, en världsmarknad. Drygt fem sjättedelar av produktionen säljs i helt andra länder. Vin & Sprit har ingenting med den svenska socialpolitiken att göra och fyller ingen funktion i den svenska alkoholpolitiken. Det är Systembolaget som gör det och de regelverk som vi förhoppningsvis kommer att kunna vässa och förbättra i den nya situationen. Men bolaget har ingenting med den svenska alkoholpolitiken att göra, och jag tycker att det är tråkigt att , som jag tycker i övrigt har en sund hållning till det här, gör den missbedömningen av bolaget som sådant. Att sälja bolag är en ganska grannlaga uppgift. Det handlar om att bedriva affärsverksamhet. Jag tycker att processen som vi har haft i nu verkligen understryker hur illa lämpad riksdagsbehandling är för affärsverksamhet. Den öppenhet och långsamhet som ska prägla de politiska besluten passar väldigt illa i konkurrensutsatta bolag. Det passar dåligt ihop. Därför tycker jag att det är bra att vi har ordningen att mycket grundligt går igenom sakfrågan om att minska det statliga ägandet och pekar ut bolagen, men sedan överlämnar åt regeringen att sköta själva affärsverksamheten. Det finns en lång rad exempel på att har tagit ställning till färdigförhandlade affärsuppgörelser, och då, mina vänner, kan jag säga att det inte har handlat om några tremånadersbehandlingar. Då har det inte handlat om några utfrågningar. Då har det inte handlat om några propositioner med långa remissyttranden. Vet ni till exempel att börsintroduktionen, försäljningen och förslaget till samgående med är beslut som har tagit utan att det har varit några remissrundor? Det har inte då haft någonting att invända emot. säger att vi är beredda att köra igenom trots att det bryter mot regeringsformen. Men då vill jag erinra både fru talmannen och alla andra här inne om att den granskningen återstår att göra. Den granskningen har inte gjort. Det åligger att göra den granskningen, och det har noggrant anmälts av flera ledamöter här till . Jag är lite förvånad över att riksrevisorn själv så bestämt säger att det här inte stämmer överens med regeringsformens beredningskrav. Vid de tidigare tillfällen då , som alltså är den instans som har till uppgift att å vägnar göra den här granskningen, har gjort granskningar av bolagsaffärer, som exempelvis slutat med att blivit prickad för sin hantering av olika saker, har man kommit fram till att beredningen av propositioner inte automatiskt kräver remissrundor. Vid många olika tillfällen har man kommit fram till att det kan finnas andra skäl när det gäller bolagsfrågorna som gör att det inte är nödvändigt att bereda frågan genom remissrundor. Det är anmärkningsvärt att riksrevisorn är så bestämd i sin slutsats, med tanke på att har kommit till den rakt motsatta slutsatsen vid tidigare granskningar. Jag tycker att det är mycket bra att ska titta på detta grundligt och komma fram till ett besked om hur man ser på frågan om beredningen, så att regeringen för framtiden har klara riktlinjer för hur det här ska gå till. Det har dock ingenting med vår behandling att göra. talar inte ens riktigt sant. Han påstod tidigare här att riksrevisorn skulle ha sagt att saknar beslutsunderlag. Det är inte sant. tar ställning utifrån det beslutsunderlag som finns i betänkandet. I betänkandet finns utöver vad som står i propositionen yttranden från tre andra i olika sakfrågor berörda utskott: finansutskottet, försvarsutskottet och trafikutskottet. Vi har haft en offentlig utfrågning tillsammans med dem där vi har hört generaldirektör, generaldirektör, , försvaret, , Telias konkurrenter med flera och dessutom under en lång utfrågning hört ansvarigt statsråd. har dessutom vid ytterligare två tillfällen hört statsrådet på utskottssammanträden. Vi har haft två besök av riksrevisorn, vi har haft OMX på besök och vi har till och med haft besök av LRF i som har fått lägga fram sina synpunkter för veteproduktion och annat i . Det har varit åtskilliga interpellationsdebatter, och vi har haft en särskilt anordnad debatt. Jag tycker att vi har ett alldeles utmärkt beslutsunderlag. Det är väl få frågor i som är så grundligt behandlade, genomtröskade och genomdiskuterade som denna. Därför tycker jag att det är bra att vi nu närmar oss slutet på processen. Vi har som sagt haft en mycket lång beredning. går vi till beslut. Jag yrkar bifall till näringsutskottets förslag under samtliga punkter och ser fram emot att regeringen återkommer med information om den fortsatta processen att minska det statliga ägandet med de här sex bolagen. I detta anförande instämde och (båda fp). 5 () replik: Jag förstår att är glad för att det är dags för riksdagsbeslut. Det har sannerligen inte varit någon lätt process för majoriteten. Opinionsmätningarna visar det väldigt tydligt. Motståndet mot utförsäljningar har ökat ordentligt och finns långt in i de borgerliga leden. Det är inte så konstigt. Under processens gång har också argumenten för försäljning varierat. verkar det som att argumentet för att sälja är att Socialdemokraterna vill sälja. Men jag har varit näringsminister och fick då av olika aktörer frågan om vi ville sälja. Mitt besked var att vi inte hade några planer på det. Vi tror att det är en bra idé att fortsätta att utveckla dessa bolag. Det är i grunden en pragmatisk hållning. Vi har alltid varit intresserade av att söka möjligheter att utveckla bolagen och se om det finns partner som kan bidra till det, men inte av några ideologiskt motiverade utförsäljningar. Då kommer nästa argument: Det är för äldreboendets skull man ska sälja. Så säger den regering och den majoritet som avskaffat förmögenhetsskatten och har råd med det, men säger sig inte ha råd att bygga ut äldreboendet om man inte säljer ut kopparnäten i . Det är ett dåligt och skamligt argument. Det är klart att vi har råd att bygga ut äldreboendet. De svenska statsfinanserna är urstarka. Det är klart att betänkande är stenhårt. kritiserar regeringen för att inte ha uppfyllt de löften man gett om att göra en analys av argumenten för och emot att man ska sälja och att just dessa bolag ska säljas. Regeringen har beredningsansvaret, inte . Det är regeringen som sitter med stora resurser för att genomföra denna analys. Ändå lägger sig den borgerliga majoriteten platt för regeringens krav att få sälja ut dessa bolag. Varför inte ta hänsyn till ? 6 () replik: Det ska bli jättespännande att se när granskning är klar om kommer att vara lika aktiv i den debatten. Den debatten förs där och då. Det kommer att granskas i om regeringen har gjort fel i formfrågan när man har berett propositionen. vet lika bra som jag att har granskat regeringens hantering av många tidigare bolagsaffärer. Man har inte kritiserat den dåvarande regeringen för brister i remissrundor. Däremot har kritik till exempel riktats för brister i dokumentation och så vidare. Men det är en annan fråga. Vad vi har att ta ställning till här och är sakfrågan. Jag tycker att vi kan förhålla oss lite till den. Konkurrensen på till exempel telemarknaden fungerar inte tillräckligt bra . Vi ser att det finns klara brister. De andra företagen, de privata företagen, litar inte på staten. De litar inte på staten som reglerare därför att staten har ett stort vinstintresse av att se till att konkurrensen inte fungerar. Ju sämre konkurrensen fungerar, desto mer pengar tjänar staten. De stora utdelningar som kommer som engångsutdelningar från är pengar som man har tjänat in under föregående mandatperiod, när regering var mer intresserad av att driva telefonbolag än att se till att ha en fungerande reglering. Man fokuserade inte på att bygga ut äldreomsorgen, utan 18 000 platser försvann i stället. Man var mer fokuserad på att bygga ut vodkaproduktionen. Vi kan alla ha olika skäl. Jag tycker att det är väldigt viktigt att regering och riksdag fokuserar på det som är deras huvuduppgifter. Då kanske man måste lägga bort annat. Det kanske finns andra som till och med är bättre på detta. 7 () replik: Det är klart att vi har råd att bygga ut äldreomsorgen utan att sälja ut Sonera och . Är det verkligen ett argument som regeringen och majoritet har tänkt igenom när statsfinanserna är starkare än någonsin? Det är skamligt att påstå att det kräver utförsäljningar när man avskaffar förmögenhetsskatten. Det är mångmiljardskattesänkningar riktade mot de allra bäst ställda. säger att vi nu inte ska diskutera att har sagt att underlaget från regeringen är undermåligt och inte tillräckligt för att fatta beslut, eftersom det ska granskas i efterhand. Själva poängen med arbete, vilket de säger själva, var att de ville bli klara med sin rapport innan näringsutskottet var klart med sitt beslut och innan vi här i kammaren fattar beslutet. De kommer med rapporten och lägger den på vårt bord. I den konstaterar de att regeringen inte har uppfyllt sitt löfte att göra en analys om vilka bolag som ska säljas och varför. Regeringen har inte följt grundlagens krav på beredning. säger att det får granska , vintern eller kanske . Men då kanske bolagen är sålda. Ska vi få ett granskningsbetänkande och säga: Oj då, här gjorde vi visst fel. Vi bröt nog mot grundlagen. Köpa tillbaka lär inte bli aktuellt. Majoriteten tär här på sitt ansvar. Ni har fått kunskap från det organ som leds av folkpartisten . är det organ som den borgerliga minoriteten under vår regeringsperiod stred stenhårt för att skapa. De kommer med aktiva rapporter och talar om för : Stopp, regeringen följer inte grundlagen, tänk på det. Det bortser ni fullständigt ifrån. Ni säger: Det får väl granska. De sade ju nej till att granska det när vi lämnade över frågan till det. 8 () replik: har jag bara två minuters talartid på mig att försöka bemöta det mycket gravt vilseledande inlägg som här gör. Man tar sig nästan för pannan när han gör den fullkomliga sammanblandningen av allting. Det är inte så att har påstått att det på något sätt skulle vara grundlagsstridigt att sälja bolagen. får du skärpa dig! leds inte alls av . Det är som leds av . är helt självständig och granskar på eget initiativ och inte på ungefär vad den vill. Det är som på uppdrag granskar statsrådens tjänsteutövning. Om riksrevisorn beskäftigt säger att regeringen borde ha skickat det på remiss till och är det inte något som gör att det är grundlagsstridigt att sälja bolagen. När har granskat den här typen av frågeställningar har man kommit fram till motsatsen. Vi får se vad kommer fram till. I sak har vi hört just och . I sak är hela den invändningen överspelad. Historien kan inte skrivas om. Regeringen kan inte i efterhand förändra detta. Men i sak är förändringen tillgodosedd. Det är fortfarande som ska granska detta. De gör det inte på näringsutskottets uppdrag utan på kammarens uppdrag. 9 () replik: Jag blev ganska upprörd när jag hörde blanda ihop vodkaproduktionen i med utbyggnaden av äldreomsorgen. Det är snarare så att de merintäkter som den verksamheten ger har gett möjligheter till välfärdssatsningar. Det är det som ni nu tänker ska brytas ut. Den sammanblandningen finns inte. Som har sagts finns möjligheten att bygga ut äldreomsorgen med 138 miljarder i förväntat överskott . Men som jag också har sagt har ni valt att sänka skatterna. Varför ska vi äga företag? Det finns en anledning till det. Det gäller framför allt om vi ser utifrån konkurrensförhållanden. Det är oerhört viktigt att också staten finns med som aktiv ägare när en marknad inte fungerar. Det kan inte bara vara så att vi via lagar och regler ska gå in och försöka rädda marknaden när den inte fungerar. De regelverken ska ni nu se över och minska med . Det är det förslag som ni har lagt fram. Jag funderar väldigt mycket: På vilket sätt kommer konkurrensen att öka om vi säljer ut Vin & Sprit? Kommer konkurrensen att bli bättre då? Kommer konkurrensen att bli bättre på bolånemarknaden om vi säljer ut eller Nordea till en konkurrent? Det är huvudargumentet för er. Ni säger att konkurrensen kommer att bli bättre på marknaden, och företagen kommer också att utvecklas bättre framöver. Det är verkligen att underkänna bolagsstyrelsernas arbete och vad de har gjort i de sex föreslagna bolagen.