prot · GU0999 · 2007-04-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till socialförsäkringsutskottet Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i socialförsäkringsutskottet () 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:477 Till Interpellation 2006/07:477 Granskning av företag i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Till Interpellation 2006/07:479 Stöd till oppositionen på av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 4 § Angrepp mot informationssystem Föredrogs justitieutskottets betänkande 2006/07:JuU13 Angrepp mot informationssystem (prop. 2006/07:66). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 8 §.) 5 § Frågor om demokrati m.m. Föredrogs betänkande 2006/07:KU9 Frågor om demokrati m.m. 1 (): Jag vill börja med att förklara att jag självfallet står bakom alla mp-reservationer, men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till dessa. Betänkandet handlar om olika demokratifrågor, bland annat majoritetsstyre, småpartispärr i val till kommunfullmäktige och rätt att ta ut trängselavgift. Jag tänkte dock ta upp ett antal andra frågor i mitt anförande. Den tekniska, sociala och ekonomiska utvecklingen har gett oss ett samhälle som på många sätt är rikare och mer jämställt än det vi hade . har inte det demokratiska systemets sätt att arbeta utvecklats särskilt mycket. Vi har ungefär samma representativa demokrati nu som då. Enligt min mening är det att få till en ny stor diskussion om demokratins former. de gröna skiljer sig, vågar jag nog säga, från de andra partierna i synen på demokrati. Vi litar på medborgaren och anser att han eller hon är kompetent och ansvarstagande nog att vara med om att fatta beslut som han eller hon berörs av. Besluten blir bättre när fler är inblandade. Direkt är bättre än indirekt, ofta är bättre än , och medbestämmande är bättre än utanförskap. Jag anser att demokratin behöver förändras i flera avseenden för att bli mer direktdemokratisk och för att öka medborgarnas inflytande. En viktig förändring är att låta medborgarna komma in i början av beslutsprocessen och inte bara, som , bjudas in för att ta ställning till färdiga förslag. Till exempel bör kommunala rådslag om den kommunala budgeten prövas och utvecklas. Det bör också införas en obligatorisk rätt för medborgarna i en kommun att väcka förslag i fullmäktige, så kallade medborgarförslag. Nämndsammanträden bör också vara öppna för allmänheten i alla kommuner och inte, som , bara i dem som bestämmer det. Om jag fortsätter resonemanget kring vad vi kan åstadkomma i en modern demokrati bör dagens informationsteknik innebära helt nya möjligheter att få in synpunkter från medborgarna utan att de fysiskt behöver ta sig till en vallokal, ett fullmäktigesammanträde etcetera. Enligt min mening bör dessa möjligheter utnyttjas mycket mer än , bland annat genom att man i större politiska ärenden kompletterar dagens remissförfarande med ett tidigt och brett rådslag som till stor del är Internetbaserat. måste dock hänsyn tas till att människors tillgång och tilltro till Internet varierar. Vidare kan en sådan knapptryckardemokrati inbjuda till snabba, ogenomtänkta beslut. Därför är det framför allt möjligheten till initiativ, inklusive namninsamling för folkomröstning etcetera, och en fördjupad politisk debatt på Internet som bör stimuleras. Regeringen har en del att vidareutveckla för att främja en sådan utveckling. En annan del av demokratin handlar om vid vilken ålder människor får reella möjligheter att påverka och ha inflytande i den demokratiska processen. Jag anser att det för samhället är angeläget att låta även yngre personer påverka utvecklingen i större utsträckning än . Det finns många positiva exempel på hur kommuner har låtit ungdomar ned till de som går i fjärde klass delta i lokala kommunala beslutsprocesser. Självfallet kommer denna tidiga möjlighet att ha betydelse för hur ungdomarna ser på demokrati och utanförskap. Barns möjlighet till inflytande bör enligt min mening stärkas. Det kan handla om sänkt rösträttsålder eller om att stärka barns inflytande i beslutsprocessen. Låt oss möta framtiden med att ge människor möjlighet till ökat deltagande och utvecklad svensk demokrati. 2 (): I detta betänkande behandlas 35 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör demokrati och kompetens med mera. Vi socialdemokrater har inga reservationer, då det hänvisas i remissvaren till pågående utredningar. Framför allt kan nämnas. Den har i uppdrag att göra en samlad översyn av regeringsformen. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Dessutom kan nämnas slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft som remissbehandlas. Båda dessa utredningar behandlar de förändringar som flera motionärer vill åstadkomma. Då medborgarinflytandet berörs i flera motioner vill jag lyfta fram vikten av det kommunala självstyret och möjligheten för kommuninvånare att påverka beslut och att delta i demokratiska beslutsprocesser. I kommunallagens inledningsparagraf fastslås att demokratin gäller som grundläggande princip för alla kommuner och landsting. Hur den kommunala demokratin ska utformas konkret har i stor utsträckning ansetts vara en fråga för varje kommun respektive landsting att själva besluta om. Det bör med andra ord inte vara en uppgift för staten utan för kommunerna och landstingen själva att inom ramen för sitt självstyre besluta hur formerna för den lokala demokratin och invånarnas direktinflytande ska ske. har tidigare ställt sig bakom beslutet om ändringar för att förenkla medborgarförslag. Ändringen träder i kraft och syftar till att ge redskap för direktinflytande för kommunerna. Förenklat medborgarförslag innebär bland annat att fullmäktige ska kunna överlåta till styrelse eller nämnd att besluta i ärenden som väcks genom medborgarförslag. Viktigt är också att betona barns möjligheter att påverka. beslutade den tidigare regeringen att överlämna skrivelsen Ett för barn redogörelse för regeringens barnpolitik till . I skrivelsen redovisas bland annat insatser för att öka barns och ungas aktiva deltagande i samhällslivet. beslutade den nuvarande regeringen att återkalla nämnda skrivelse med hänvisning till att man avser att återkomma till med en redogörelse för barnpolitiken och dess inriktning . Vi socialdemokrater kommer alltid att värna människors möjligheter att genom brukarinflytande påverka den kommunala servicen och att genom medborgarinflytande påverka beslut som rör deras vardag. Detta är lika viktigt vare sig man är gammal eller ung. Men det är också viktigt att rätt beslut fattas på rätt nivå i samhället. Med detta sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 3 (): Jag riktar ett tack till de ledamöter vars motioner utgör grunden för det här betänkandet om demokrati. Utskottet har haft att behandla frågor om vilket inflytande medborgarna ska ha över kommunindelningar, huruvida kommuner ska få införa trängselavgifter och mycket annat. När vi tar ställning till hur den kommunala demokratin ska utformas finns det ingen mall att följa. Det går inte heller att enbart luta sig tillbaka på traditioner. Som flera motionärer har påpekat förändras demokratins förutsättningar, ofta till det bättre genom att möjligheterna att kommunicera blir mer utvecklade och genom att betydelsen av fysiska avstånd minskar. Demokratiska traditioner måste väga tungt, men vi måste ifrågasätta demokratins begränsningar. Till vilka delar är begränsningarna en nödvändig del av systemet, och till vilka delar är de resultatet av tidigare tekniska begränsningar som utvecklingen nu har röjt undan? Det är en av de grundläggande frågor som bör genomsyra hela arbetet med den kommunala demokratin. En annan grundläggande fråga är var gränsen ska gå mellan den lokala demokratin och den statliga styrningen. En förutsättning för att medborgarna över huvud taget ska vara motiverade att delta i beslutsfattande är att kommunen är garanterad ett stort självbestämmande. Det kommunala självbestämmandet bör innebära att olika kommuner löser sina uppgifter på olika sätt. Kommuner bör också kunna prioritera olika för att få mångfald och därmed sprida goda exempel. Det kanske viktigaste av allt är att olika kommunala strategier också ska få ge olika utfall. Kommuner som driver en sund tillväxtpolitik ska inte bestraffas med skatteutjämningsavgifter som i sin tur används för att hålla dåligt skötta kommuner under armarna. demokrati är inte bara rätten för medborgarna att fatta beslut utan det är också att ta ansvar för de konsekvenser som kommer av de beslut man har fattat. Med de kommentarerna vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 4 (): Enligt regeringsformen utgår all makt från folket, och det är vi i som är uttolkare av denna folkets vilja. Vi har den uppgiften det är bra men kan det kännas lite bakvänt som centerpartist och federalist att diskutera demokrati utifrån den synpunkten. Med den synen lyfts makten upp underifrån, att fatta rätt beslut på rätt plats, och på den lokala nivån ska man inte vara beroende av vår vilja och vårt uttolkande av folkets vilja. Det är människorna själva som lokalt ska avgöra vilken beslutskompetens de har och vilka frågor som de vill lyfta upp till nästa nivå. Inte desto mindre är detta en viktig debatt att föra också i denna kammare. Det handlar mycket om att få en fortsatt diskussion om maktdelning. Vilken ansvarsdelning ska vi ha i samhället, och vilket ansvarstagande ska vi som politiker utöva på olika nivåer? Inte minst ska väljarna i direkta val ställa oss till svars tillsätta oss och avsätta oss. Det är viktigt att vi i det sammanhanget slår vakt om de representativa valen, men de får inte stå i motsättning till en diskussion om hur vi ska utveckla formerna för mer direkt medborgarinflytande. Det finns folkomröstningar, men vi borde ännu mer diskutera olika former av rådslag. Det ska finnas en öppenhet inför en sådan diskussion, utifrån lokala förhållanden, sakfrågor och sammanhang. Det här leder till mångfald i vårt , som också är en demokratisk styrka. Det ger möjligheter för oss att möta de utmaningar som ett ständigt föränderligt samhälle leder till. pratade om att lita på medborgarna. Det är självklart det som är grunden i vår demokrati. Det är medborgarna som har gett oss uppdraget. Vi måste också kunna lita på det civila samhället. Allt kan inte lösas av oss politiker. Vi måste ta vara på det civila samhället som finns runt om oss, organiserat i föreningar och folkrörelser men också mer eller mindre oorganiserat. Mycket av det civila samhället är också det som rör sig i det vardagliga umgänget mellan medborgare i vårt land. Jag ser också framför oss en möjlighet till det som kallas den sociala ekonomin, det vill säga vad den tredje sektorn i vår samhällsekonomi kan innebära för att ta vara på de möjligheter som finns. Över huvud taget tycker jag att engagemanget från motionärerna och diskussionen bör handla om det lokala uppdraget, det lokala engagemanget, som bär mycket av vårt samhälle. Från demokratisk synpunkt i allmänhet, men också från kommunaldemokratisk synpunkt i synnerhet, står vi inför mycket intensiva år då vi ska diskutera det framlagda förslaget från men också det väntade förslaget från och det öppna arbete som pågår där. förslag bygger inte på federalism utan på ett bibehållande av nationalstaten. Från centerpartistisk utgångspunkt är det mer av det gamla med decentralisering än det nya med federalism. Jag tror att förslag är ett steg åt rätt håll. Framför allt gäller förslaget den kommunala och regionala nivån. Det är de lokala sammanhangen som kommer att få det stora genomslaget i de regionkommuner som föreslås. Inte minst tycker jag att betänkande återupprättar de små kommunernas förmåga. konstaterar att det inte finns något samband mellan kommunernas storlek och förutsättningarna att klara välfärden. Många småkommuner står inför särskilda utmaningar, inte minst i min egen hembygd i . Men det beror inte på storleken, utan det beror på andra utmaningar demografi, befolkningstäthet och så vidare. Det är viktigt, för att kommunerna i vårt land ska klara utmaningen, att vi underlättar samverkan, bland annat genom avbyråkratisering. Inte minst behöver vi se över statens styrning av kommunsektorn. finns mer än 1 500 lagar och förordningar som direkt styr kommunsektorn. Dessutom finns det en omfattande gråzonsstyrning med riktlinjer, handlingsplaner och annat. Det är viktigt att vi skyddar det lokala självstyret i våra handlingar och i våra diskussioner. Jag skulle gärna se att kommer fram till hur det lokala självstyret kan skyddas i den svenska regeringsformen. Men det är också viktigt att vi stärker det civila samhället och släpper loss den lokala kraften så att inte våra föreningar reduceras till de kravmaskiner de ofta tvingas att bli utan i stället tillåts bli delaktiga i vårt samhälle, i den sociala ekonomin och i ansvarstagandet för det lokala samhället. Idealet, herr talman, är den demokrati vi utövar vid köksbordet. 5 (): Den kommunala demokratin är betydelsefull, och den borde bli ännu mer betydelsefull enligt mitt synsätt. Kommunerna har inte särskilt stora befogenheter enligt regeringsformen. Det står att det ska finnas kommuner och att kommunerna har beskattningsrätt. Bland statsvetare och författningsjurister pågår en diskussion om de svenska kommunerna egentligen bara är statliga förvaltningsorgan och att det inte finns så mycket av reell lokal demokrati som de kan utöva. Vi måste fundera mycket på dessa frågor och hitta lösningar för att förstärka den kommunala demokratin. Själv fick jag i samband med en debatt en idé. Det går inte att ha detaljerade föreskrifter i regeringsformen eftersom den inte är uppbyggd på det sättet. Men det går att ha en liknande lösning som den som finns för riksdagsordningen. I riksdagsordningen finns huvudbestämmelser som kräver kvalificerad majoritet, och sedan finns tilläggsbestämmelser som kräver enkel majoritet. Sedan går det att tänka sig en ordning som ger ett betydande område för kommunerna att själva hantera sina befogenheter och kompetenser. Då skulle inte staten utan vidare nu och då kunna ingripa och kasta omkull det kommunala beslutsfattandet. Det har skett . Därför ska man hitta en avvägning. Som många har varit inne på tidigare bereds den här frågan i . Vi har inte några tydliga direktiv, men vi är fria att ta upp de frågeställningarna. Det kommer vi att göra på ett eller annat sätt. Det intressanta är att många av de frågor som behandlas i betänkandet är lagda på utan att vara grundlagsfrågor. Det är kanske lite märkligt. Men det hänger ihop väldigt mycket med valsystem i övrigt, så ur det perspektivet är det inte så konstigt. Det skulle alltså behöva vara så att subsidiaritetsprincipen den är enkel till sin konstruktion men kanske svår att uttala och stava till fick genomslag även i synen på den kommunala verksamheten, att närheten till människorna fick utslag i den lokala demokratin på ett reellt sätt. tog upp en intressant diskussion om direktdemokrati och representativ demokrati. Jag måste säga att jag hyllar den representativa demokratin därför att jag tror att den ger långsiktighet, stabilitet och sammanhang och befinner sig i en kontext. Om man inför väldigt mycket av direktdemokratiska inslag kan man få problem med populistiska svängningar eller tillfälliga svängningar. Man kan bara jämföra med det som vi jobbar med i utskottet, med granskningsverksamheten. Om man skulle överlåta KU:s granskningsverksamhet till mer direktdemokratiska inslag undrar jag hur det skulle gå. Det är bara ett exempel på att den representativa demokratin behövs, just på grund av komplexiteten, som alla medborgare inte kan förväntas ha. Det finns en mängd frågeställningar som tas upp i betänkandet, men många av dem hänvisas till arbete. Andra visar att vi har betydande frihet för kommunerna att agera med en viss flexibilitet, till exempel när det gäller öppna nämndsammanträden och så vidare. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. 6 (): I all korthet skulle jag bara vilja reagera på en sak som sade i sitt anförande. Han började prata om den kommunala demokratin och det som beskrivs i det betänkande som vi hanterar, men i slutet av anförandet kom han också in på ekonomi. Han sade ungefär så här: Det är fel att bra skötta kommuner ska behöva dela med sig av sina pengar till dåligt skötta kommuner. Därefter attackerade han det kommunala skatteutjämningssystemet och sade att de från moderat sida inte gillar det. I praktiken säger han då att kommuner där rika människor bor måste få mer pengar och kommuner där de fattiga människorna bor måste få mindre pengar. Det finns en del kommuner som har satt det här i system. Vi har ett antal sådana i min hembygd, kommuner som inte vill ha in fattigt folk i sina kommuner , , etcetera. Det finns en del kommuner som säger att de inte bygger några hyresrätter, inte tar emot några flyktingar och inte vill ha in fattigt folk i sina kommuner. ska alltså bygga på denna orättvisa med att dessutom attackera det kommunala skatteutjämningssystemet. Han säger att trots att denna orättvisa finns ska vi bygga på den genom att kommuner där de allra rikaste bor ska få ännu mer pengar. företräder ett parti som kallar sig Nya . Då är min fråga: Vad är det som är nytt med detta? Är detta inte samma politik som alltid har stått för, det vill säga i områden där de rikaste bor ska man få mer pengar, och i områden där de fattigaste bor ska man få mindre pengar? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) Föredrogs betänkande 2006/07:KU13 Trossamfund. 7 (): I ett tidigare betänkande lyfte inte fram sina reservationer, och står jag med makten inför dagens votering om klockan ska ljuda eller inte, eftersom det i detta betänkande är endast som har två reservationer. Jag får grunna på detta så länge jag håller mitt anförande, herr talman. I vår motion tar vi upp behovet av att förbättra rättsskyddet för den enskilde mot registrerade trossamfund som får hjälp av staten med att ta in avgifter. Vi tar också upp behovet av att utvärdera avgiftslagen och att jämställa religiösa föreningar med andra privata föreningar vad gäller sättet att finansiera verksamheten. Vårt nuvarande system, där registrerade trossamfund kan få hjälp av staten via med indrivningar av medlemsavgifter, innebär problem ur rättssäkerhetssynpunkt. Det är knepigt som det är när en person som bestrider skyldigheten att betala hänvisas till trossamfundet i fråga. Om detta agerande inte leder till någon rättelse måste den enskilde vända sig till domstol. Detta strider mot rättsprinciper som gäller tvister i andra sammanhang. anser att trossamfund ska jämställas med övriga ideella organisationer, men i väntan på att så sker anser vi att den enskildes rättssäkerhet måste stärkas. Det är många personer som har upplevt att deras integritet kränkts när de blivit debiterade en avgift av trossamfund som de inte tillhör. De har upplevt sig rättslösa inför samfundets möjlighet att rapportera dem som avgiftskyldiga utan deras aktiva medgivande. Detta är ett stort problem. Det är just denna problematik som vill se en förändring av. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att de som inte är medlemmar i något trossamfund slipper ligga ute med pengar till dess de vinner mot trossamfunden. En sak som kan åtgärda detta är att ändra lagstiftningen så att , om de ska ha kvar uppdraget, ska avbryta uppbörden och betala tillbaka redan inbetalade avgifter om den enskilde bestrider betalningsansvar. Staten kan sedan kräva tillbaka eventuella pengar som betalats ut till trossamfunden. Det ska inte behöva vara som det är , att den enskilde som blivit drabbad själv måste gå vidare till en domstolsprövning. Människor ska helt enkelt rakt av kunna uppge att de inte är medlemmar och därmed slippa betala. Staten stöder eller, rättare sagt, som jag vill uttrycka det, sponsrar många trossamfund i , närmare bestämt 22 stycken, till en årlig kostnad av ca 50 miljoner. anser att staten inte ska gå in med pengar till samfund som bryter mot samhällsdemokratiska grundläggande värderingar, det vill säga alla människors lika värde. I togs i programmet Existens upp olika frågor kring just dessa värderingar, alla människors lika värde. I programmet ställdes tre frågor till företrädare för trossamfunden. På frågan om könsneutralt äktenskap svarade 2 samfund att de var för könsneutralt äktenskap. 15 trossamfund svarade att de var emot. 5 svarade att de inte visste eller inte hade tagit ställning i frågan. Denna fråga är högaktuell och omdiskuterad. Ska staten sponsra organisationer som på ett så klart och tydligt sätt diskriminerar homosexuella? Nej, det anser definitivt inte. En annan fråga var hur dessa 22 trossamfund ställde sig till kvinnliga religiösa ledare, präster och dylikt. 17 sade att de var för kvinnliga präster och ledare. 3 var emot, och 2 samfund visste inte eller hade inte tagit ställning. Svaret på denna fråga var något mer positivt än svaret på den första, men för den delen definitivt inte tillfredsställande. Detta är klar och tydlig könsdiskriminering bland svaren. Den tredje frågan som togs upp i programmet gällde rätten till abort. Där svarade elva samfund att de var för den abortlagstiftning vi har . Sex var emot, och fem samfund hade inte tagit ställning eller visste inte hur de skulle svara i frågan. Är detta tillfredsställande? Nej, definitivt inte. Vi har en abortlagstiftning, och den kan inte bara viftas bort, nonchaleras eller brytas mot. Vi vet att det finns samfund som har dessa åsikter det är absolut ingen nyhet för oss. Men det är inte okej att staten finansierar dessa verksamheter. Avslutningsvis vill jag säga att anser att staten inte ska sponsra trossamfund som strider mot samhällets grundprinciper, demokrati och människors lika värde. En del människor vill ha det till att vill förbjuda trossamfund eller reglera deras åsikter. Men det är helt felaktigt. Vad anser är att staten inte ska ge medel, det vill säga skattemedel, till samfund som inte uppfyller det mest grundläggande: människors lika värde. Staten måste granska dessa samfund liksom man granskar andra organisationer och verksamheter. återkommer jag till voteringsklockan. Jag avstår från att utöva den makt över klockans signal jag kunde ha haft . Men jag står självfallet bakom två reservationer i betänkande KU13. 8 i (s): hamnar frågorna om trossamfund på KU:s bord. De som inte var nöjda med uppgörelsen är förstås inte nöjda heller. Men det var utredning och 3 300 remissinstanser som man tog hänsyn till då. Det var ingen uppslitande skilsmässa, utan det var en separation i samförstånd. Det har gått uppgörelsen. I många fall kan man tycka att är , men med hänsyn till bakgrunden i det här ärendet är det inte så . Låt mig gå in på de frågor som tas upp i de motioner som behandlas i betänkandet. Man tar upp lagen om trossamfund. Visst kan man diskutera om vi ska ha en lag som tar upp specifika frågor som gäller trossamfund, men det var också en del av uppgörelsen att man skulle ha detta vilande på en konstitutionell grund. Det var en grundläggande bestämmelse att det skulle vara en öppen folkkyrka som skulle vara rikstäckande, och man reglerade hur man skulle hantera de arkiv och handlingar som staten också var inblandad i, till exempel sådant som sedan lyftes över till folkbokföringen men som tidigare hade hanterats av kyrkan. Det var rimligt att man antog lagen om trossamfund och lagen om , också för att få en likaberättigad situation för de andra trossamfunden. Då blev det två lagar. Fri församlingstillhörighet är den andra punkten bland förslagen till riksdagsbeslut.