prot · GU09110 · 2007-05-22 00:00:00 — Det skulle vara ett sätt att satsa på de tidiga åldrarna. En ökad satsning på barn i de tidiga åldrarna är något som har poängterat, och särskilt har det parti som statsrådet tillhör fört fram de tankarna i valrörelsen. Då tycker jag att det är ganska anmärkningsvärt att det i den rapport som ni tog fram, Mer kunskap en modern utbildningspolitik, inte finns ett enda kapitel om förskola, fritidshem och förskoleklass. Hur är denna avsaknad möjlig i ljuset av ett livslångt lärande och valrörelseutspel om tidiga insatser? Jag har också läst rapporten , som jag förmodar att statsrådet har skrivit. Där kan man läsa att det ska komma ett särskilt statsbidrag för att förstärka läs- och skrivundervisningen under första skolåret. Det skulle antas vid regeringssammanträde . Fullt ut skulle det motsvara . har det gått , faktiskt . Om jag inte har missat något vill jag fråga: När kommer beslutet om detta? I samma dokument finns ett löfte om en proposition till om att förtydliga förskollärares ansvar för förskolans pedagogiska arbete. Den skulle läggas fram . har det gått . Jag undrar: När kommer den propositionen? Mot bakgrund av detta är det anmärkningsvärt att det i regeringens vårproposition inte finns några satsningar på barn i de tidiga åldrarna. Det finns inga pengar till kvalitetssatsning i förskolan, inga insatser för att höja kvaliteten i fritids och inget kompetenslyft för lärare i förskolan och på fritids. Dessa lärarkategorier får inte ta del av regeringens lärarfortbildning. Noterbart är också att den satsning som regeringen gör på lärarfortbildningen prioriterar lärarna i årskurs 7 och uppåt, som får läsa minst en termin, medan andra lärare får läsa en halv termin. Hur rimmar detta med utlovade satsningar på de tidiga åldrarna? Därför upprepar jag på nytt frågan: När kommer regeringens satsningar på barn i de tidiga åldrarna? 80 Statsrådet (): Det är riktigt att vi i presenterade ett hundradagarsprogram. Jag tror att det är ungefär 30 punkter i programmet. 28 av dem levererades, inte alla exakt på datumet men . Jag tror att eller hans kolleger har identifierat de två punkter som ännu inte är levererade. Jag medger att de inte har levererats , men de kommer att levereras . Vi är ju fyra partier i regeringen. Även den förra regeringen fick ta hänsyn till andra partier, och så är det också för i den här regeringen. Alla ställer inte upp på just prioriteringar. Hundradagarsprogrammet var ett folkpartiprogram och inget annat. Det som är utlovat kommer att ske . Jag tror att jag har kommenterat detta för redan i en tidigare interpellationsdebatt. Precis som det står i svaret bereds just nu ett stort arbete om förskolan i . Det kommer , och då inte mot slutet utan under mitten av perioden, ett omfattande förslag som gäller förskolan. Innehållet och exakt tidpunkt varken kan eller vill jag närmare fördjupa mig i. Men inriktningen är att förstärka förskolans pedagogiska uppdrag. Varför ska inte alla utbildningar i den pedagogiska sfären i högskoleväsendet vara ? Om alla ska ta examen på avancerad nivå betyder det ju att utbildningarna till förskollärare, fritidspedagog och tidigarelärare måste förlängas. Detta säger inte , men det är i realiteten vad det betyder. De måste förlängas. Man kan väl konstatera att något behov av förlängning av utbildningen till förskollärare och fritidspedagog är väldigt svårt att se. Vi har i världens längsta förskollärarutbildning, faktiskt. Dessutom finns det en mycket kraftig kritik från universitetskanslern och mot att tempot i lärarutbildningarna generellt sett är alldeles för lågt. Därför är det faktiskt svårt att se att behovet av att förlänga förskollärarutbildningen just nu skulle vara speciellt stort. Det är därför vi inte gör det. Det finns inget behov av förlängning. Tvärtom går det att pressa in rätt mycket mer i utbildningen utan att förlänga den. Det är generellt sett för lågt tempo i princip i alla lärarutbildningar, om man ska tro , och det ska vi väl. Det står inte på den här regeringens agenda att förlänga utbildningen till förskollärare och fritidspedagog just . Det är inte prioriterat. Ska man göra det innebär det ett stort ekonomiskt åtagande. Då måste man fundera på om det finns motiv för det. Det finns inget sådant. Inte heller den gamla regeringen var inne på spåret att förlänga dessa utbildningar. Jag tror att det råder rätt stor enighet i om att något sådant behov inte finns. Däremot måste kvaliteten i lärarutbildningen höjas, också i förskollärarutbildningen. Det stora problemet när det gäller förskollärarutbildningen just nu är att alldeles för få vill bli förskollärare. Det är det stora problemet. Det spelar mindre roll hur vi lägger upp utbildningen om det inte är någon som söker den. Det är naturligtvis ett antal som söker, men det är för få. Jag tror att reform, där man bakade ihop förskollärarutbildningen med grundskollärarutbildningen var olycklig. När lärarkandidaterna börjar ska de välja spår. Då har förskollärarutbildningen av olika skäl lägre status än grundskollärarutbildningen. Det har alltid haft lite högre status att utbilda äldre barn än yngre. Även här faller det ut så. Därför väljer de flesta grundskollärarspåret, och det blir alldeles för få som vill bli förskollärare. Det är nyckelfrågan att få fler att söka förskollärarutbildningen, inte att förlänga den. Jag menar att det var ett misstag när man suddade ut förskollärarutbildningens egen identitet genom reformen och skapade en enda utbildning i en gröt av olika utbildningsinriktningar. Jag tycker att förskollärarutbildningen behöver återfå en egen identitet. Då vet man vad man söker till, och man får en utbildning som är inriktad på det yrket. kommer en förskoleproposition med den huvudinriktning som har beskrivits här. Mer i detalj vad den innehåller eller exakt när den kommer varken kan eller vill jag redogöra för. 81 (): Det är rätt intressant att statsrådet är med och skriver ett dokument där man i detalj utlovar saker som ska ske och till och med anger datum för dem. Man kan inte undgå att fundera över statsrådets verklighetsuppfattning. Trodde han att skulle få egen majoritet? Statsrådet lovar saker, och så blir de inte av. säger statsrådet att det kommer förslag. Det får vi tacksamt ta emot och notera. Men på ytterligare en punkt kvarstår det väl ändå. Satsningar på de tidiga åldrarna har varit mycket viktiga för oss socialdemokrater. All forskning visar ju att när man sätter in satsningar på de tidiga åldrarna får man igen det, och man undviker på det sättet mycket problem längre upp i åldrarna. Därför lanserade vi Hallengrenmedlen för att få fler förskollärare. Dessa pengar tog statsrådet bort. Vi lovade i valrörelsen att det skulle bli 3 000 fler lärare inom fritidsverksamheten. Det är inget som den nuvarande regeringen har bejakat. Detta är två tydliga exempel på hur man har satt in åtgärder för de tidiga åldrarna. När man reflekterar över lärarutbildningen och dess inplacering i Bolognaprocessen kan man för olika resonemang. Det jag undrade var varför studenter som läser till förskollärare, fritidshemslärare eller förskoleklasslärare inte frivilligt får välja som lärare i de tidiga åren på får göra. Det ska inte vara ett obligatoriskt utan ett frivilligt moment. Jag tycker att det skulle vara en bra modell att man själv får välja. Ni stänger ju dörren och låser den. Med det beslut som regeringen har tagit riskerar vi att få ett A- och ett B-lag med studenter som läser på grundnivå och andra som tar ut en examen på avancerad nivå. Risken är ju att vi får svagare forskningsanknytning för de lärare som läser på grundnivå. Det vore mycket olyckligt med tanke på att om det är något vi behöver så är det ökad forskning, även om situationer i de tidiga åldrarna i förskola och skola. Jag tycker att det var ett väldigt klokt beslut när man fick en sammanhållen lärarutbildning . Det lyfte statusen på förskollärare. De fick känna att de fick en bättre utbildning med kvalitet och chans till en forskningsanknytning på ett annat sätt . Jag håller inte med statsrådet om att man har suddat ut identiteten på förskollärarlinjen. Den finns kvar. Det här var ett steg framåt. Jag hoppas att utredningen inte ska försämra situationen för förskollärare. När det gäller just lärarlyftet funderar jag på varför ni nu drar isär lärarkollektivet, i och med att förskollärare och fritidshemslärare inte får del av den här satsningen. Det rimmar illa med att man ska satsa på de tidiga åldrarna. Även dessa borde tvärtom få chans att gå vidare och ingå i en kompetensutveckling. 82 Statsrådet (): Jag har ett par anmärkningar. Grunden för detta med satsning på de tidiga åren är ju kärnan i regeringens politik. är det ett väldigt fokus på lågstadiet. Det kommer att komma en förskoleproposition senare som lyfter fram de frågorna också, som jag har sagt. Men det finns ett par intressanta anmärkningar man kan göra med anledning av det som säger. Först och främst klagar han på att inte ännu fler är med i lärarlyftet. Ja, men Socialdemokraterna vill ju inte ens ha lärarlyftet. Ni är ju emot lärarlyftet. Och när stod i talarstolen sade han att den lilla lärarfortbildningssatsning som Socialdemokraterna är för är fokuserad på lågstadiet och mellanstadiet. Det talades inte alls om förskolan och fritidspedagogerna. får gärna skälla på oss. Men ni har ju inte själva i er budget det som skäller på oss för att vi inte har. Ni är emot lärarlyftet. Ni vill ju avskaffa lärarlyftet. Det är sanningen. Självfallet ska utbildningen till förskollärare och fritidspedagog ha forskningsanknytning. All utbildning som äger rum på våra lärosäten ska vara forskningsbaserad och ha en forskningsanknytning självfallet. Jag hör ju att argumentationen låter exakt likadan som den från en av de lärarfackliga organisationerna. De försöker sprida bilden av att det inte är forskningsanknytning bara för att inte alla har möjlighet att bli forskare, men det är ju inte det som är forskningsanknytning. Forskningsanknytning är ju att utbildningen är forskningsbelagd och forskningsbaserad och vetenskapligt baserad. Det är det som är forskningsanknytning. Självfallet ska utbildningen till förskollärare och fritidspedagog, alla utbildningar i svenska lärosäten, ha forskningsanknytning. Då säger så här: Ja, men det blir ett A- och ett B-lag. Vi har bestämt i att vi har grundläggande utbildningar som är långa. Sedan har vi avancerade utbildningar som är och längre. Kommer , så fort vi har en utbildning som är kortare än , att stå och säga: Ja, men det är en B-utbildning. Det betyder att alla utbildningar nu alltid måste vara i på högskolan. Annars är det ju B-utbildningar. Är det följden av , att alla högskolekurser måste vara annars är det ett B-lag? Det är en väldigt märklig syn på något sätt. Varför ska vi ha en grundläggande nivå om inga utbildningar ska vara på grundläggande nivå för att det då är orättvist? Så kan det väl ändå inte vara? Man måste väl utgå från en fundering: Vad är det som krävs för det här? Hur lång utbildning kräver det här yrket? Och så bestämmer man att det kräver si och så, och så anpassar man utbildningen. Sedan ser man vilken nivå det hamnar på. Enda skälet för att förlänga utbildningen skulle vara att det ger en högre status, inte att det behövs. Det resonemanget köper inte jag. Ingen hävdar, inte ens det fackförbund som allra hårdast driver att man ska förlänga förskollärarutbildningen, att det finns något stort behov av förlängningen. De hävdar detta av statusskäl. Jag köper inte det. I så fall gäller det alla utbildningar i samhället över huvud taget. Alla måste inplaceras på avancerad nivå. Annars får ju de yrkena lägre status. Men så kan ni väl inte resonera? Universitetskanslerns utvärdering visar att det inte behövs någon förlängning av lärarutbildningen i . Däremot behöver tiden användas mycket effektivare. Det är för mycket tid. Men låt oss utnyttja för att fylla på med värdefull kunskap! Men börja inte med att förlänga den när det inte behövs. Sedan säger att förskolläraryrkets status lyftes i och med reform. Men hur kommer det då sig att det är färre än någonsin som vill bli förskollärare reform? Hur kommer det sig? Det är ju sanningen. hade vi inte rekryteringsproblem till förskollärarutbildningen. har vi stora rekryteringsproblem. Det enda som skiljer, som ligger däremellan, är reform. Varför är det så att nästan ingen längre vill bli förskollärare efter denna reform som Socialdemokraterna genomförde för att höja förskolläraryrkets status? 83 (): Jag hävdar fortfarande att det var ett steg framåt med lärarutbildningsreformen . Jag är inte säker på att det som statsrådet säger är orsaken till att det är ett minskat söktryck. Det kan vara andra orsaker, som lön och sådana saker. Jag tycker att det var en bra reform, och jag hoppas att den kommande utredningen fortsätter att utveckla förskolan. Jag har inte sagt att man ska göra detta obligatoriskt för alla. Det är frivilligt, precis som tidigarelärare skulle få chansen att läsa på avancerad nivå. Den avancerade nivån skulle vara frivillig. Det är det jag säger. Vi är inte emot lärarlyftet. Jag vet inte var statsrådet har fått det ifrån. Vi satsar lite olika pengar. Det har ju redogjort för tidigare, så det behöver jag inte upprepa. Men man kan ju säga att vi dessutom vill anställa 6 000 lärare i förskolan och 3 000 fritidshemslärare. Det vill inte ni. Vi vill också ha 1 000 resurspersoner till skolor som är särskilt utsatta. Det beror alltså på vad man prioriterar, om man sätter in satsningarna och åtgärderna för att få en bra skola. Man ska vara lite varsam med de ord man för fram, hur man framställer sin motståndare. Vi socialdemokrater har gjort satsningar det har jag sagt tidigare. Det har varit viktigt för oss. Och jag hoppas att den här debatten ändå kan leda till att statsrådet tar med sig de här tankarna. Vi ska ju ha en utredning om lärarutbildningen. Förskollärarnas situation är viktig. Och jag tror faktiskt jag hävdar det igen att reformen 2001 var bra. Förstör nu inte det genom att försämra för förskollärare! 84 Statsrådet (): En viktig utgångspunkt för den kommande lärarutbildningsreformen när det gäller förskollärare är att skapa en utbildning som fler söker. Det är en viktig utgångspunkt. Jag tror inte att en förlängning av utbildningen kommer att innebära att fler söker den, särskilt inte när konstaterar att det inte finns behov av någon förlängning. Även den frivilliga varianten av förlängning kostar ju resurser, om man tror att några kommer att välja den här förlängda varianten. Det är väl därför man kräver det, antar jag, för att man hoppas det. Även det är ju resurskrävande. Det är mycket som statens pengar ska räcka till. Jag har haft ett antal interpellationsdebatter med socialdemokratiska skoldebattörer nu . Alla kräver mer pengar till olika saker, men i de egna budgetalternativen finns sällan pengarna till detta. Det ska räcka till mycket. Vi måste prioritera hårt, och jag är inte beredd att förlänga utbildningar när konstaterar att det inte behövs. Jag förstod inte riktigt vad sade om lärarlyftet, men vi får väl reda ut det i nästa debatt. I den vårmotion som Socialdemokraterna lägger fram är det ju dramatiska nedskärningar på lärarfortbildningen i . Man kan säga att ni är för lärarlyftet, men ni är emot de pengar som ska betala det, så att säga. Det håller inte, för det kostar resurser att fortbilda lärare. Det går inte att säga att man är för lärarlyftet och sedan ta bort anslagen till det. Jag är medveten om att det finns vissa anslag, men de är mycket små. Och har berättat här att de ska gå till lågstadiet och mellanstadiet och inte till de grupper som står och argumenterar för just . Den här regeringen kommer att satsa på de tidiga åren. Det som vi fokuserar på just , när det gäller de reformer som än så länge är aviserade, är ju låg- och mellanstadiet. Det är olika reformer där. kommer det att komma en förskoleproposition. Inriktningen på den är att man ska stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Där uppfattar jag att vi har en gemensam inriktning, och det uppskattar jag. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:SfU10 och SfU9 betänkanden /07:CU24 och CU26 betänkanden /07:UbU12, UbU15 och UbU16 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU15 betänkande 2006/07:SoU15 betänkande 2006/07:UU12 betänkanden /07:FöU7 och FöU8 Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2007)226 om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag på den inre marknaden betänkanden /07:KU18 Elektronisk underrättelse i vissa ärenden om utgivningsbevis /07:KU19 styrelses redogörelse angående bidrag som regeringen och fördelar 2006/07:KU21 Fastställande av löner för ombudsmän, m.m. betänkanden /07:TU15 Nya hastighetsgränser 2006/07:TU12 Järnvägspolitik och andra järnvägspaketet utlåtande /07:TU14 En framtida havspolitik för EU betänkanden /07:NU11 Vissa energipolitiska frågor 2006/07:NU14 Vissa konkurrenspolitiska frågor betänkande 2006/07:SkU17 En fristående kronofogdemyndighet m.m. 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:545 Tvärstopp för nya hyreslägenheter av () till statsrådet () 2006/07:546 och arbetsmiljön av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:547 Situationen för patienter med ME, kroniskt trötthetssyndrom av () till socialminister () 2006/07:548 Införselkvoter av alkohol av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:1211 Situationen i av () till utrikesminister () 2006/07:1212 Statens stöd till 100-årsjubileum av () till kulturminister () 2006/07:1213 Vilande sjukersättning och aktivitetsersättning vid arbete av () till statsrådet () 2006/07:1214 Upphandling av miljövänliga datorer av () till miljöminister () 2006/07:1215 Spioneri och nationell säkerhet av () till justitieminister () 2006/07:1216 Hatbrottsutbildning på av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 23 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.