prot · GU09117 · 2007-05-31 00:00:00 — Jag har en fråga till skolminister . Hur ser statsrådet på den eftergymnasiala utbildningen kopplad till det livslånga lärandet? Vi vet att alla behöver påspädning av kunskap för att klara sin arbetslivsperiod. Detta behov kommer inte att minska framöver. En förändrad verklighet kräver förändrat regelverk och förändrade villkor. Det är väldigt olika förutsättningar vad gäller både ekonomi och praktiska möjligheter att förkovra sig efter gymnasieutbildningen. Det skulle vara intressant att höra skolministerns syn på dessa frågor. 42 Statsrådet (): Tack, , för frågan. Den utbildning som man går igenom i livet efter att man har lämnat barn- och ungdomsåren vuxenutbildning i olika former är helt central av många olika orsaker. Den största eftergymnasiala utbildningen är universitet och högskolor. Den är helt avgörande för ett modernt samhälle både att den håller hög kvalitet, att den finns på många platser i landet och så vidare. Sedan har vi den eftergymnasiala utbildning som inte är akademisk men som trots det är kvalificerad. Den finns det ett behov av att både piffa upp och bygga ut . Det finns massor av yrken som förr var ganska enkla men som har blivit mycket mer kvalificerade. De är inte akademiska, men de är kvalificerade. Därför avser regeringen att återkomma till med förslag om att inrätta yrkeshögskola i . Det är något som andra länder har men som inte har haft. Det är alltså en avancerad, kvalificerad utbildning också för yrken. Frågan som tar upp är viktig. 43 (): Jag har en följdfråga. En läkarutbildning vid är gratis, men en svetsarutbildning kan kosta en elev . I båda fallen handlar det om utbildningar som man behöver för att klara sin framtida yrkesroll. Detta känns inte rimligt. Hur hittar vi gränsen och samspelet mellan det som är samhällets ansvar, arbetsgivarens ansvar och den enskildes ansvar? 44 Statsrådet (): pekar på en märklig företeelse. I har utbildning på gymnasienivå och eftergymnasial nivå varit väldigt fokuserad på teoretisk utbildning. Det är något märkligt med detta. Här är ambitionen att alla som går gymnasiet ska bli akademiskt behöriga, men har yrkesämnena rustats ned. Vi har haft målet att hälften ska gå på högskola och universitet, men vi har inte haft något mål för hur många som ska gå i yrkesutbildningar. Det har varit en väldig prioritet på teoretiska och akademiska utbildningar i . Den här regeringen lägger om den politiken successivt, både när det gäller gymnasiet det ska vara hög kvalitet på yrkesutbildningen, men alla behöver inte bli akademiker och när det gäller den eftergymnasiala utbildningen, där en yrkeshögskola inrättas. Vi har också aviserat att komvux vuxenutbildning måste kunna innehålla mer av yrkeskurser och inte bara teoretiska kurser. Det har varit en märklig prioritering i att all utbildning för vuxna bara ska kunna vara teoretisk. Vi behöver yrkesutbildningar också för vuxna människor i . Forskning om vård i livets slutskede 45 (): Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister . Forskning är oerhört viktigt för ett helt land. Jag är naturligtvis stolt över att alliansen har velat prioritera det området. Men det finns en del områden som inte har fått tillräckliga resurser för forskning eller kunnat få utrymme för forskning. Jag tänker bland annat på vård i livets slutskede, som är ett område som är mycket eftersatt när det gäller forskning. vet jag att det kommer en forskningsproposition . Då är min fråga till : Hur avser statsrådet att agera för att områden som vård i livets slutskede ska kunna få ett större utrymme inom de resurser som finns? 46 Utbildningsminister (): Tack, , för en viktig fråga. Äldreforskning över huvud taget är ett område där vi borde satsa mer. Vi vet att antalet äldre kommer att öka mycket kraftigt framöver. Om man kom framåt när det gäller exempelvis alzheimer skulle det kunna förändra hela kostnadsekvationen för den framtida välfärden. Just det ämne som tar upp, det som man brukar kalla för palliativ vård, alltså vård i livets slutskede, är naturligtvis något mycket viktigt. Vi kommer alla att befinna oss i det skedet. Vi vill att det skedet i vårt liv ska vara så värdigt och smärtfritt eller rättare sagt fritt från smärta, för smärtfritt är det säkert sällan som möjligt. Det går att komma vidare på dessa områden. Jag kan hålla med om att detta är ett viktigt forskningsområde. Jag hoppas att vi ska kunna satsa mer även på detta viktiga område i och med att vi vidgar ramen för forskning över huvud taget. 47 (): Som gammal sjuksköterska vet jag att det är klart att man har smärta när man ska lämna jordelivet. Men vi brukar säga att man inte ska behöva ha onödig smärta. Detta är otroligt viktiga områden med personer som inte själva kan tala för sig. Det finns inom demenssjukvården och inom andra områden. Det handlar om vård i livets slutskede, och det går heller inte att intervjua människor som har lämnat jordelivet. Men det går att satsa på en bred forskning på olika nivåer, så att vi exempelvis får fler professurer. I har vi en professur inom den palliativa vården. Jag vill fråga : Kan lova att han ska göra allt för att det ska finnas pengar till denna mycket angelägna forskning i den proposition som kommer ? Jag skulle bli jätteglad om jag finge ett ja till svar. 48 Utbildningsminister (): I det politiska språket är ord som lova och garantera förenade med viss risk. Det finns också en del formella invändningar. Regeringen har inte fattat något beslut om forskningspropositionerna. Som enskild regeringsledamot kan jag alltså inte lova något som ännu inte är beslutat. Den palliativa forskningen är en delmängd av äldreforskningen. Den är i sin tur en delmängd av den forskning som bedrivs över huvud taget. Eftersom min och regeringens ambition är att satsa mer på forskning kommer ramen att vidgas. Min bestämda uppfattning är att äldreforskning bör vara ett prioriterat område. Får jag gehör för det kommer rimligen också det område som tar upp att kunna få större resurser. Jag menar att det vore mycket bra. Bidragen till de politiska partierna 49 (): Jag har en fråga av allmänpolitisk natur, och jag vänder mig därför till . Det gäller bidragen till de politiska partierna, inte minst under valrörelserna. Alla partier har fått bidrag från enskilda. I vissa fall är de större än i andra. När de är av större valör kommer genast misstanken att det kan påverka vilken politik som partiet eller regeringen, om partiet sitter i regeringsställning, kommer att driva. var det ett lagförslag om att man skulle lagstifta om att partierna öppet måste redovisa alla bidrag från enskilda . Kommer ministern och regeringen att ta upp denna fråga och kanske lagstifta om detta? 50 Utbildningsminister (): Det har pågått diskussioner om detta mellan partierna i . Frågeställaren har kanske själv varit inblandad i sådana diskussioner. Från regeringens sida menar vi att den stora frågan i detta sammanhang har varit socialdemokratins ekonomiska beroende av LO och att insynen i det har varit minst sagt otillräcklig. Först förde vi en kamp mot kollektivanslutningen, men gäller kampen en större öppenhet i detta. Sanningen är väl att regeringspartierna inte har exakt samma åsikt i den fråga som tar upp, men det är naturligtvis viktigt att slå vakt om en stor öppenhet som respekterar rösthemligheten. Man ska inte behöva skylta med vilket parti man sympatiserar med. Mellan de två principerna måste vi hitta en bra lösning. 51 (): Man kan diskutera LO:s bidrag till Socialdemokraterna, men det är ingen ursäkt för att andra partier ska göra samma sak. Det är viktigt att alla partier försöker ta ett ansvar. fanns det ett förslag om att man skulle införa en sådan regel, just för att den överenskommelse som slöts mellan partierna inte tycks fungera. är det så att vissa partier får mycket bidrag. Det två största partierna i får bidrag från olika håll. Vi i de mindre partierna kan tycka att det är viktigt att det redovisas öppet. Det är ingen som har något att förlora på det. Öppenhet är det som vi måste jobba för. Jag hoppas verkligen att ministern kan ta initiativ till en diskussion och öppna för att vi måste lagreglera detta. 52 Utbildningsminister (): Jag uppfattar att den diskussionen pågår. Frågan är inte löst. Jag tycker att den behöver lösas på ett bra sätt. Jag har ingen anledning att försvara Moderata samlingspartiet, men jag har dock den uppfattningen att man inte kan jämföra de bidrag från enskilda människor som får, även om de ibland är relativt stora, med det systematiska ekonomiska stöd som årtionde efter årtionde går från LO till Socialdemokraterna. Där framhåller man det politiska beroendet mellan dessa båda grenar inom arbetarrörelsen, som det brukar heta. Det är mycket viktigt att få kartlagt vilka penningströmmar som går från LO. Min förhoppning är att vi ska hitta ett regelverk som alla partier kan känna förtroende för. Fysisk aktivitet i skolan 53 (): Min fråga vill jag ställa till skolminister . Alltför många svenska ungdomar motionerar inte tillräckligt. Enligt undersökningar motionerar en av fyra inte alls. Att vara inaktiv skadar hälsan, och detta går inte att reparera genom att bli aktiv i vuxen ålder. En viktig åtgärd är att ge ökat utrymme för fysisk aktivitet i skolan. Vad är statsrådet beredd att göra för att eleverna ska röra på sig i ökad utsträckning? 54 Statsrådet (): Frågan är motiverad. Vi ser alla med jämna mellanrum de siffror som hänvisar till. De redovisas i olika studier och undersökningar. Men sedan får man fundera på vad man ska göra åt det. Det är klart att om en fjärdedel skolkar från idrotten är den omedelbara lösningen kanske inte att öka antalet idrottstimmar, utan då är problemet ett annat, till exempel skolket. I den kommande läroplansrevision som ska ske är jag helt öppen för att försöka pilla lite på fördelningen mellan ämnen och se om det går att öka idrotten. För det behövs också av andra skäl. Det behövs rejält med idrottstid i skolan. Det som pekar på är att många av de elever i skolan som skulle behöva röra på sig skolkar från idrotten. Då krävs andra åtgärder som att se till att eleverna är närvarande. Där har regeringen en del åtgärder som den gamla underlät att vidta. 55 (): Det gläder mig att håller med mig på många områden. Men jag nöjer mig inte med det. Jag vill veta hur långt statsrådet är beredd att gå. I en tidningsintervju säger statsrådet att han avser att öka idrottsämnet vid läroplansöversynen 2008. I samma andetag säger han att andra ämnen i så fall får maka på sig. Mot bakgrund av detta: Kan statsrådet liksom jag snarare se möjligheten att integrera fysisk aktivitet i flera olika ämnen och på så vis låta rörelse bli en naturlig del av elevernas vardag? 56 Statsrådet (): Jag har inte sagt det riktigt så kategoriskt som citerar mig. Jag har sagt att vi ska titta på den möjligheten. Jag uttrycker mig ganska försiktigt när det gäller att lova. Det finns krav från alla möjliga företrädare i samhället att alla ämnen ska ha mer tid, och det går inte ihop. Jag ser att sitter jämte . När han var skolminister hade han en idé om att man skulle integrera det i andra ämnen. På historielektionerna skulle man till exempel kunna promenera. Jag är inte säker på att de funkar i verkligheten, utan jag vill nog studera om det är möjligt att vi kan öka idrottsämnet. När det gäller detta att ungdomar rör sig för lite vill jag också säga och det är viktigt att vi säger det som politiker att skolan inte kan lösa alla problem. Vi har också ett föräldraansvar. När jag är ute på föräldramöten träffar jag ibland föräldrar som stoppar ungarna fulla med snabbmat, låter dem sitta framför tv- och dataspel och kör dem fram och tillbaka i stället för att de rör på sig. Vi måste också våga säga att föräldrarna har ett ansvar för att ungdomar rör på sig. Skolan kan inte fullt ut kompensera för de livsstilsförändringar som sker i familjerna. Jag ska titta på frågan, och vi ska se vad vi kan åstadkomma. Men föräldrarna har också ett ansvar. 57 i (s): Först vill jag säga att jag reagerar starkt på att statsrådet apostroferar ledamöter som inte har möjlighet att försvara sig. Min fråga går till statsrådet och biståndsminister . besökte jag tillsammans med kulturutskottet , som är en av världens allra nyaste demokratier. Vi träffade även presidenten som har avgått. Det var han som enade landet så att de kunde göra sig fria från och bli självständiga. Det har dock uppstått mycket problem i landet. Det har vi alla tagit del av. Levnadsstandarden har kanske till och med sjunkit efter frigörelsen. har haft ett mycket gott rykte i landet. Presidenten tog upp det goda samarbete som har haft med . Har du, biståndsministern, satt dig in i situation? Tänker du fortsätta det goda samarbete som har haft med , inte minst när det gäller demokratifrågor? 58 Statsrådet (): Jag tackar för frågan eftersom den ger mig möjlighet att, kanske inte direkt beklaga mig men, visa på arbetsbördan i ett land där vi har sagt att vi vill vara aktiva i utrikespolitiken och stå upp för mänskliga rättigheter och demokrati. Vi vill bidra så gott vi kan. är en stor biståndsgivare. Vi har också nära utvecklingssamarbete med mer än 70 länder. Vi har bilaterala samarbeten med mer än 125 länder. Svaret på frågan blir att jag inte har kunnat sätta mig in i detta i den utsträckning som jag skulle vilja med tanke på att har den här historien och de här behoven. Det är många länder som jag förväntas vara helt uppdaterad på hela tiden. Jag har därför inlett ett arbete som handlar om att fokusera på ett mindre antal länder som vi bygger ett djupare partnerskap med för att vi ska kunna se till att ta ett ledarskap i de länder där vi är aktiva. Jag har själv haft kontakter när det gäller , inte minst när jag tidigare satt i . har också haft ett utbyte och försökt bidra och hjälpa till i demokratiseringsprocessen. Jag är glad att höra att det är flera som delar det engagemanget. 59 i (s): Jag ska ställa en följdfråga. Vår ambassadör i är också vårt sändebud i . Han har kontakter med och skickar rapporter efter besöken där. Ett önskemål som har kommit från är att man skulle upprätta något som skulle kunna kallas för ett nordiskt hus där vi kan samarbeta inom och upprätthålla en mer ständig närvaro i landet. Landet har ju resurser. Man har till och med svårt att förbruka sin budget. insatser skulle kunna vara att hjälpa till att hitta rätt i dessa frågor, att följa upp det parlamentariska systemet och hjälpa till med budgetutförandet. Min följdfråga blir: Skulle biståndsministern kunna ta del av detta och fortsätta det? Jag vet att rapporten har skickats både till Sida och till . Det är ett samarbete här. Ett nordiskt hus är ett önskemål. 60 Statsrådet (): Jag gillar förhållningssätet att vi har förmåga att ha diplomatisk närvaro på ett eller annat sätt där vi är politiskt aktiva, där vi har ett långt utvecklingssamarbete och där vill spela en roll. Ett problem för den tillträdande borgerliga regeringen var att UD hade ett ackumulerat underskott på mer än . Uppdraget blev snarare att stänga en massa ambassader än att skapa den närvaro i världen som vi tycker att ska ha. Det stora sparbetinget har gjort att vi inte har kunnat gå på offensiven, snarare tvärtom. Där har ett starkt engagemang och ett långvarigt eller djupt biståndskunnande tror jag att det är viktigt att vi kan komplettera det med någon form av diplomatisk närvaro. I det här enskilda fallet tänker jag inte gå in och kommentera. har säkert behov, önskemål och förväntningar. Jag kan försäkra frågeställaren att det finns många sådana runt om i världen. Friheten för universitet och högskolor 61 (): Jag har en fråga till utbildningsministern. Den handlar om friheten för landets universitet och högskolor. har ju fattat beslut om ändrad tillsättning av styrelserna för lärosätena. Det har ökat deras frihet och minskat den direkta politiska styrningen. Den ändrade tillsättningen är bara ett första steg. Det finns saker som kan och bör göras för att öka lärosätenas frihet. Det kan till exempel handla om en ändrad resurstilldelning som mer fokuserar på kvalitet, att lärosätena mer kan bestämma själva inom sin ram eller att man ser över upplåtelseformer. Det gjorde man då och bildade stiftelser med väldigt gott resultat. I den proposition som låg till grund för den ändrade tillsättningen aviserar regeringen att man överväger att återkomma med ytterligare förslag när det gäller högskolans organisation och ledning och att man bereder frågan i . Jag undrar därför vilka åtgärder utbildningsministern ämnar vidta för att ytterligare utöka lärosätenas frihet och när detta kan sättas i verket. 62 Utbildningsminister (): Tack för frågan. Den är mycket viktig. var jag på en konferens i inom ramen för den så kallade Bolognaprocessen där utbildningsministrar från över 40 länder var samlade. Den här frågan tillhör dem som diskuteras över hela kanske över hela världen rent av. Våra nordiska grannländer har också tagit steg i den riktning som talar om. De finska högskolorna utvecklas . De förblir visserligen statliga men de får en stiftelseform så att de får ökade möjligheter att disponera resurser som de får från andra håll än staten. Den kan också bidra till ökad självständighet. Vi diskuterar en lämplig form att gå vidare med att öka lärosätenas frihet. Vi delar uppfattningen att det är viktigt. 63 (): Det är positiva svar som utbildningsministern kommer med. Det är angeläget med en ändrad resurstilldelning så att man kan fokusera mer på kvalitet och fördelning av forskningsmedel. Det vore intressant att titta på både finska och danska exempel när det gäller samordning, sammanslagning och utbyte mellan universitet och högskolor för att kunna fokusera mer och få spetsmiljöer. Som en följdfråga undrar jag om vi kan räkna med att det kommer några liknande initiativ som och att man alltså tittar på stiftelseformen eller generellt ser över myndighetsformen för universitet och högskolor för att till exempel öka deras möjligheter att själva äga fastigheter. 64 Utbildningsminister (): Ja, vi kan räkna med att den frågan kommer att vara aktuell i regeringsarbetet framöver. Jag är övertygad om att det kommer förslag från regeringen i den riktningen. Den fråga som tar upp om beslutsrätt i lokalfrågor är något som väldigt ofta kommer upp. Från högskolornas sida uppfattar man att arbetsfördelningen gentemot Akademiska Hus inte är den ideala. Man uppfattar att det nuvarande regelverket är väldigt hämmande för verksamheten och att det går ut över både forskning och utbildning. Jag tror att det är klokt att tänka vidare kring de här frågorna. Det kommer regeringen att göra, och återkomma. Sänkta ersättningsnivåer för utsatta grupper på arbetsmarknaden 65 (): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Frågan handlar om dem som står längst från arbetsmarknaden. Där har vi bland annat gruppen unga. Från regeringens sida har man lagt förslag på sänkta ersättningsnivåer som en metod för att de ska komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Jag har två frågor med anledning av det. Den ena är om arbetsmarknadsministern tycker att det är rimligt att gruppen unga har ett sämre försäkringsskydd än andra, trots att de betalar lika mycket till försäkringen. Min andra fråga är: Om man tror så mycket på den här metoden som man uppenbarligen gör, kan vi då förvänta oss sänkta ersättningsnivåer även för andra grupper som har det tuffare på arbetsmarknaden, alltså mer utsatta grupper som exempelvis äldre eller utlandsfödda? 66 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först konstatera det som jag har konstaterat väldigt förut, nämligen att det som Socialdemokraterna lämnade efter sig just när det gäller ungdomsarbetslösheten var ett fullkomligt moras med över 100 000 unga utanför arbetsmarknaden på olika vis. Det gjorde till ett av de fem sämsta länderna i när det gäller ungdomsarbetslöshet. Det var det ni lämnade efter er till oss. Det ska vi försöka lösa. Då måste vi vidta de åtgärder och metoder som vi av forskning och erfarenhet kan sluta oss till fungerar. Vi konstaterar att om vi gör som vi har gjort kommer det att gå som det har gått. Ett sätt att angripa detta är att ha en trappa i arbetslöshetsförsäkringen med en nedtrappning mot slutet. Låt mig konstatera att snittiden i arbetslöshet för ungdomar är . Vår nedtrappning börjar efter 100 dagars arbetslöshet. sätter vi in jobbgarantin för unga som vi återkommer till i diskussioner här i kammaren framöver när det lagts fram för . 67 (): Jag delar givetvis inte arbetsmarknadsministerns synpunkt när det gäller det läge som man tog över. Dessutom noterar jag att arbetsmarknadsministern över huvud taget inte svarade på mina frågor. Jag upprepar dem så att du får en ny chans. Tycker arbetsmarknadsministern att det är rimligt att ungdomar har ett sämre försäkringsskydd än andra, trots att de betalar lika mycket till försäkringen? Kan vi förvänta oss mer av samma metoder, alltså sänkta ersättningsnivåer för andra grupper som har det tufft att ta sig in på arbetsmarknaden, som exempelvis gruppen äldre eller gruppen utlandsfödda? 68 Arbetsmarknadsminister (): På första frågan svarar jag: Ja. På den andra frågan svarar jag: Det ligger inte i förslaget. 69 (): Jag har en fråga till . Regeringen sitter som bekant i hemliga överläggningar med Socialdemokraterna om förändringar i pensionssystemet. stod inte bakom överenskommelsen om det nya pensionssystemet. Vi ansåg då, och vi anser fortfarande, att det innebär att man bryter löftet till dagens och framtidens pensionärer om en rimlig pension att leva på. Sedan reformen genomfördes är vi inte heller välkomna till de hemliga rum där frågor som är avgörande för pensionärers ekonomi diskuteras. Det senaste förslaget har handlat om att höja den tidigast möjliga pensionsåldern från 61 till , detta för att finansiera återställandet av de försämringar som regeringen har genomfört när det handlade om förtidspensionärernas ålderspension. En höjning av pensionsåldern är ett slag direkt mot kvinnor och låginkomsttagare som redan är de stora förlorarna på pensionsreformen. Och många pensionärer är oroliga och besvikna. Vilka ytterligare förändringar kan regeringen tänka sig som rör pensionärers och förtidspensionärers ekonomiska situation? 70 Utbildningsminister (): Dessa överläggningar är inte hemliga eftersom Socialdemokraterna håller presskonferenser och läcker ut material till massmedierna. Massmedierna och allmänheten har därför alla möjligheter att följa denna fråga. Bakgrunden är att två partier, och , valde att mäla sig ur gemenskapen och inte medverka till ett nytt och hållbart pensionssystem. Alltså är ni inte bärare och vårdare av pensionsreformen, och därför står ni utanför dessa överläggningar. Det som har förevarit i den här frågan, vilket redan har varit uppe här under frågestunden, är att vi försöker reda ut en del misshälligheter om det som har varit men också hur det finns anledning att gå vidare med detta system. Och om och vill vara med så är ni naturligtvis välkomna att gå in och stödja pensionsöverenskommelsen. Men i avvaktan på det återstår det för de fem partier som har tagit ansvar att fullfölja det som vi nu gör. 71 (): Det som är oroande i det hela är att regeringen och Socialdemokraterna har haft en diskussion som handlar om försämringar i pensionsöverenskommelsen. Dessa frågor avhandlas , som vi har sagt, i Genomförandegruppen. Precis som ministern sade handlar det om att vårda pensionsöverenskommelsen. Dessa diskussioner är väldigt omfattande och av väldigt konkret betydelse för alla dagens och framtidens pensionärer. Jag vidhåller att detta diskuteras och beslut fattas inom lyckta dörrar utan demokratisk insyn. Det är hög tid att sju partier tillåts att fullt ut ta ansvar och vara med och diskutera dessa frågor. Det är ett allvarligt demokratiskt underskott att så inte redan är fallet. Därför vill jag ställa en fråga till statsrådet. Det verkar ju som att det finns en öppning.