prot · GU0952 · 2007-01-23 00:00:00 — Jag tycker att det stämmer väldigt väl med det som har uppfattat, helt korrekt, att vi från regeringen betonar vikten av till exempel läsinlärning och över huvud taget vikten av . Men att därav dra slutsatsen att alla förskollärare, alla fritidspedagoger och alla yrkeslärare måste ha en utbildning som ligger på avancerad nivå är ett steg som vi inte är beredda att ta på det beslutsunderlag som finns. Jag tvivlar på att det i något land i är så att alla dessa kategorier har examina på den avancerade nivån. Jag tycker att den kompromiss vi har kommit fram till är väl avvägd. Vi får nu se vilka reaktioner vi får på det vi har skickat ut, men jag räknar med att det är ungefär på det här sättet som regeringens beslut kommer att se ut. När det klubbas kommer jag att dra en mycket tillfredsställd suck av lättnad. Mitt i alla dessa krångliga termer och poängtal finns det en verklighet som är mycket viktig, nämligen att svenska lärarstudenter behöver mer internationella kontakter. Det behöver bli vanligare att man läser en termin eller ett läsår utomlands. Det behövs fler utländska gäststudenter på lärarutbildningarna. Allt det där kommer att underlättas om också lärarutbildningen nu inordnas i Bolognasystemet. 20 (): Återigen upprepar utbildningsministern att man öppnar för en examen på avancerad nivå. Låt mig återigen understryka detta, ministern, att det öppnar inte för en examen på avancerad nivå. Det öppnar för att man kan ta 40 poäng på avancerad nivå och sedan har möjlighet till forskarutbildning. Men det ger inte en lärarexamen på avancerad nivå. Där är ministern fel ute. Det finns en skillnad på avancerad nivå och grundnivå annars hade inte den uppdelningen funnits. Den innebär framför allt att de som går på grundnivå kommer att vara sämre utrustade, bland annat därför att de saknar den naturliga forskningsanknytningen och möjligheten att ta till sig forskningsresultat som de kan använda i sin lärarundervisning. Dessutom ser vi alla de förslag som kommer på skolpolitikens område och som kräver mer av grundskollärare när det gäller bedömningar, betygsliknande bedömningar. Det finns ju inte på grundnivå i lärarutbildningen. Hur har ni tänkt rusta lärare för det uppdraget, som ni kanske ger dem, men förhoppningsvis inte? Den del som inte har svarat så mycket på men som jag gärna skulle vilja att han tog tillfället i akt att svara på är problematiken med de disputerade lärarna. Det kom väldigt stark kritik från när man granskade här i för examensarbetena och för att handledarna inte var disputerade. De få disputerade lärarna kommer sannolikt att finnas på den avancerade nivån. Vad händer då med kvaliteten för de lärare som finns på grundnivån? 21 Utbildningsminister (): Åsiktsskillnaderna mellan mig och är möjligen inte så stora som det i förstone kan låta. När det gäller dem som ofta kallas tidigarelärare håller jag med om att det är bra om de läser . Det stimulerar vi nu genom den möjlighet som vi öppnar. Det kommer att kosta en del, så man kan säga att det förslag som jag har skickat ut på remiss är en förlängning av lärarutbildningarna. Det kommer att kosta ett antal tiotal miljoner, beroende på hur många som väljer detta alternativ. Jag minns när den senaste lärarutbildningspropositionen lades fram i . Då föreslog oppositionen att denna utbildning för tidigarelärare skulle förlängas, vilket också blev beslut. Det är inte alls så att jag har någon ambition att de som undervisar de yngsta barnen ska ha kort utbildning. Det är mycket möjligt att kommer att komma fram till att det är motiverat att förlänga den utbildningen för alla, att vi helt enkelt inte ska acceptera examen på grundnivå för dem som undervisar de yngsta barnen. Men det underlaget har vi inte . Vi är dessutom helt överens om att det är oerhört viktigt med kvalificerade, gärna disputerade, lärare i våra lärarutbildningar på såväl avancerad nivå som grundnivå. Där jobbar vi, som jag utvecklar i svaret, mycket för att höja kvaliteten. Ambitionen att ha mer forskningsanknytning i lärarutbildningen är vi fullständigt överens om. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:177 om ESS till 22 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ESS ska lokaliseras till . Jag instämmer först och främst i att neutronforskning är ett viktigt forskningsfält i ett europeiskt perspektiv. Det finns planer på att bygga en ny stor anläggning för neutronbaserad forskning i i form av den så kallade European Spallation Source (ESS). Motsvarande anläggningar byggs i och . Det har från flera håll argumenterats för att ska erbjuda värdskap för ESS, och även och har föreslagit att så bör ske. Det finns argument såväl för som emot att ska erbjuda värdskap för ESS. I finns det många forskningsområden som skulle kunna dra nytta av neutronbaserad forskning. Men det finns också miljömässiga aspekter som måste beaktas. Det är också ett faktum att ett svenskt värdskap för ESS skulle innebära ett betydande ekonomiskt åtagande där konstruktion och drift av anläggningen måste finansieras i samarbete med andra länder. Om beslutar sig för att erbjuda värdskap är definitivt ett intressant lokaliseringsalternativ. sker en genomgång av förutsättningarna för en svensk intresseförklaring att vara värd för ESS. Jag räknar med att kunna redovisa regeringens uppfattning i frågan. 23 (): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Det gläder mig att ministern ser som en tänkbar plats för ESS. Det här är ett mycket intressant och spännande projekt. För mig, som inte är så tekniskt bildad, har arbetet med interpellationen fört mig in i en värld där jag har förstått att jag har mycket att lära. Jag har också efter inlämnandet av interpellationen fått reaktioner från olika håll och förstått att projektet inte är helt populärt i alla kretsar. Jag återkommer till invändningarna i mitt andra inlägg. Jag vill peka på de positiva effekterna. Anläggningen kommer att ha 500 fast anställda och besökas av 5 000 forskare . Det innebär intäkter och sysselsättning för det lokala näringslivet i och kommunerna runtomkring . Vad har man då för nytta av ESS? Jo, tekniken vid ESS kan användas på såväl fasta ämnen som vätskor. Genom forskningen kan man få unik information om atomerna i ett material, exempelvis stål eller proteiner, hur det är uppbyggt och hur det fungerar. Och den informationen kan man då använda för att utveckla bättre mediciner med färre biverkningar, mer miljövänliga motorer och lättare och säkrare fordon. , forskare vid , beskriver användningen av neutronforskningen som en nyckel och som ett lås. Nyckeln är medicinen som ska utvecklas, och genom ljuset som fås vid spallationen kan man bildligt talat förstora låset så att man tydligare kan se hur låset är konstruerat och på det viset ta fram en nyckel som passar ännu bättre. Ja, forskningen vid ESS är värdefull och kan ge resultat som påverkar många industriområden läkemedel, elektronik, bil, materialteknik, livsmedel, pappersförpackning och så vidare. Det har också en del statsfinansiella effekter. skulle som värdland bidra med av kostnaderna, och sedan skulle då EU-länderna och privata finansiärer stå för resten. Men man beräknar ändå att effekten av ökad sysselsättning och skatteintäkter skulle ge en inkomst av 5 ½ miljarder. Ministern anger i sitt svar att det just nu pågår en genomgång inom och att ett svar väntas . Då kan det ju vara på sin plats att erinra lite om vad som har hänt tidigare. fick i uppdrag att utreda frågan. 2005 var utredningen klar, och man förväntade sig ett svar . Den förutvarande regeringen har ju ibland visat brist på handlingskraft. står då vårt hopp till den nuvarande regeringen när det gäller att det ska hända någonting lite snabbare än vad den tidigare regeringen klarade av. Min slutfråga blir då: Vad innebär egentligen ? 24 (): Tack så mycket för svaret, utbildningsministern! Jag är också glad för att ställde frågan om det här. Det som jag kanske reagerar mest över är en del formuleringar som finns. är jag medveten om att frågeställaren och utbildningsministern inte kommer från , men att skriva att har lämplig mark för byggnaden för ESS tyder på en viss brist på kunskap om hur det ser ut i . Den viktigaste invändningen, skulle jag vilja säga, är ju att det runt finns som ligger på tio plus. Det är alltså en av de mest bördiga åkermarkerna i hela . Och att då bebygga ett område som är ganska stort det är som behövs för den här anläggningen är för mig ganska främmande, inte minst med tanke på att vi har en jordbruksminister som deklarerar att han ska tillsätta en utredning för att se hur åkermarken i ska räcka till när det gäller både mat och den diskussion som vi har om mer etanolframställning för bland annat bränsle. Hur ska vi få som räcker till? Då är det ganska konstigt, tycker jag, att säga att man kan ta av den mest bördiga marken i för att där lägga en forskningsanläggning. Jag ska också säga att jag inte ger mig in på diskussionen om neutronforskning eller inte. Det är inte det som själva frågan gäller, tycker jag. Det kan finnas väldigt många goda argument för att den här forskningen är bra, och jag tycker inte att jag ska lägga mig i det som politiker. Jag vill ha fri forskning, och därför lämnar jag den diskussionen. Det är just lokaliseringen till Lundabygden som är det allvarliga. Hela det här området ligger också vid Kungsmarken, som är ett naturreservat, och man vet helt enkelt inte vilken miljöpåverkan detta kommer att ha. Jag vill därför fråga utbildningsministern om man tittar på andra lokaliseringar i förutom när man nu gör den här beredningen i . Vi kan ju se i svaret från utbildningsministern att och har föreslagit att man ska bifalla det här. Men man har ju också Statskontoret, som i sitt remissvar 2005 avrådde från det. Det måste man också beakta. Framför allt var Statskontoret inne på de ekonomiska aspekterna, där man satte ett stort frågetecken. Har utbildningsministern varit i kontakt med andra EU-länder eller säkerställa eventuell finansiering? Man säger att som värdland ska stå för av 10 miljarder i investeringskostnader. De flesta stora projekt, som detta, blir när man bygger dem mycket dyrare än man först föreställt sig. Så har det alltid varit när det gäller sådana saker. Hur mycket kommer staten att behöva punga ut med, och hur mycket kommer att behöva betala? Det gäller också miljöeffekterna. Den utredning som redogjorde för tar ju inte upp själva miljökonsekvenserna av det här. Det ska vara kvicksilver. Man ska ha en energiförbrukning som är lika stor som Lunds kommuns nuvarande årsförbrukning. Vad betyder detta i form av nya ledningar? Var ska energin tas från och så vidare? Därför är det viktigt att man gör en riktig miljökonsekvensutredning av det här, och vi ser gärna att utvecklar det här vidare innan man tar ställning. 25 (): Precis som interpellanten ser jag positivt på ESS, och jag ser fördelar med den forskning som det ger för och . Jag är precis som från , och jag har kanske inte samma uppfattning om placeringens lämplighet som har. I den debatt som har varit har väl snarare varit tveksamt till anläggningen över huvud taget, och det har kanske inte handlat så mycket om lokaliseringsdiskussionen. En etablering i skulle ge många forskningstillfällen för många olika forskningsgrenar samt också stärka roll som forskningsnation. För att inte ska bli omsprunget av andra nationer som också är intresserade av att få en anläggning av ESS storlek är det viktigt att ett positivt beslut kommer från regeringen om att vill bli värdland för en ESS-anläggning. och har förutsättningar för att ta emot anläggningen. Framför allt ser jag närheten till ett flertal universitet och högskolor samt också närheten till kontinenten, med mera som de stora fördelarna för . Och både och har ju också förordat en placering av en ESS-anläggning i . Trots att jag är Lundabo och tidigare kommunalpolitiker och har varit starkt inblandad i de här diskussionerna om placeringen av anläggningen är det kanske inte så viktigt för mig att konstatera att ESS är en lokal angelägenhet därför att det är det inte. De största effekterna kommer på regional och nationell nivå, och det ser man också på de anläggningar som är placerade bland annat i i . Jag hoppas att ministern kan lova oss att det ska komma ett beslut . Beslutet, om det kommer, kommer då inte att ha effekt , utan forskningsanläggningen kommer att komma till om . Och kommer alla de frågor som hade angående planfrågor, miljöprövning, PBL, med mera att behöva diskuteras ytterligare. Men jag hoppas, som sagt, på ett positivt beslut från utbildningsministern och regeringen. 26 HANS (): Låt oss kanske först gratulera utbildningsminister till en alldeles utmärkt debattartikel ! Det är nu inte föremålet för den här interpellationsdebatten, även om det finns all anledning att diskutera svensk mediepolitik, och jag tror att det finns skäl att återkomma till kammaren med det. När det gäller ESS tror jag att det är viktigt att inte betrakta detta som en fråga för . Det är inte en fråga för . Det är inte ens en fråga för , utan det här är en viktig fråga för . Det här handlar om att samla kompetens och kunskap i ett närområde där och är en del, där vi har , där vi har och där vi har den kompetensförstärkning som sker i i . När vi diskuterar den här frågan ska vi inte betrakta den som en regional fråga. Vi ska inte ens betrakta den som en nationell fråga. Det här handlar om ett samarbete mellan flera länder och flera forskningsinstitutioner i . har något som kallas Skånebänken, vilket talmannen kanske har träffat på . Det är alla de moderata ledamöterna från . Vi är 15 stycken. I går var merparten av oss på besök i . Vi fick information om ESS av företrädare för forskningssamhället. Genomgående för forskarna var att de betonade att den här frågan närmast har sjabblats bort av den under de två föregående åren. Det är viktigt att det kommer ett klart besked, precis som interpellationsställaren säger till utbildningsministern. Det är viktigt att man nu kommer till skott, ja eller nej. Det är också tillsatt en speciell utredningsman, , som möter stor respekt, både i och i forskningssamhället där man sätter en stor tilltro till vad han har kommit fram till och till den utredning som han har presenterat. Jag tror att det finns värdefull kunskap som kan bidra med. När det gäller ESS kan man i enkelhet försöka förklara det. Det har gjorts härifrån talarstolen. Ett sätt att ytterligare förklara vad det är för anläggning är att säga att det handlar om materialforskning, om att undersöka materialet. Man kan beskriva den nya anläggningen. Den kommer att ha samma förmåga som en kamerablixt om man jämför dagens kunskap med ett stearinljus. Man går från att kunna se med stearinljusets luxtal till kamerablixtens luxtal. Då förstår alla vilken enorm positiv sak det handlar om. var jag på . Jag tror att jag var den enda riksdagsledamot som var där bland de 120 deltagarna. Statssekreterare var där och diskuterade med vd:n för . Då kom flera frågor upp från näringslivet om just den här typen av , om betydelsen av exempelvis ESS. Någon från näringslivet ställde just en sådan fråga till om ESS och fick en spontan applåd från resten av publiken från näringslivet. Det handlade om vikten av att man får den typen av kunskapsinstitution till . , utbildningsministerns statssekretare, sade att ett beslut kommer i närtid. Det ser man också i det här svaret. Jag tror att det är viktigt att det svaret hålls, nämligen att man får ett svar, ett ja eller ett nej om vill ha värdskapet. Jag hoppas att man ska få den applåd upprepad som gjordes på , att näringslivet verkligen ska applådera och regeringens besked om att i relation med de andra europeiska länderna säger att man vill vara värdnation för ESS med etablering i . 27 (): Det ser ut att bli en lång rad av skåningar som pratar i den här frågan, men det är viktigt, som säger, att konstatera att det inte är en skånsk fråga, inte enbart i alla fall. Jag skulle också vilja tacka för svaret. Jag tycker att det är härligt att se att det är en väldigt positiv grundton, särskilt då i sista meningen som är väldigt tydlig med att besked kommer . Vi hoppas väl alla att det beskedet ska bli positivt. För ESS är viktigt. Det är bra, som flera har sagt, för . Det är dags att lyfter fram positionerna när det gäller den här avancerade forskningen och sin förmåga att konkurrera med andra världsdelar om den globala ekonomins kaka. Medan vi diskuterar, och medan den förra regeringen funderade, har man nu börjat bygga tredje generationens spallationskällor i och . För som vi inte fattar beslutet är det klart att halkar efter. Även om jag delvis håller med om att det inte är någon nationell eller regional fråga måste man ändå konstatera att det har väldigt viktiga nationella och regionala effekter. Det är bra för om vi får en ESS-anläggning i . Det blir den mest kraftfulla neutronkällan som finns. Det får effekter för materiallära, nanoteknologi, bioteknik, teknikvetenskap. Det handlar om, som sade, 5 000 gästforskare , och det blir naturligtvis massor med ringar på vattnet av en sådan etablering. ITPS, tror jag, kom med en rapport som visar att en etablering av ESS i skulle innebära en höjd tillväxt med några miljarder , och det är naturligtvis väldigt viktigt. Det är också en tillväxt som stärker förmåga att konkurrera globalt i den tilltagande konkurrensen. Man måste också säga att det skulle vara väldigt positivt för . Jag tror att det är viktigt för att satsa på den svenska sidan av . när växer sig stark måste vi se till så att också den svenska sidan är stark och kan fånga upp så mycket som möjligt av den dynamik som finns. är redan starkt när det gäller forskning, högteknologi och medicin och skulle naturligtvis stärkas ytterligare av en sådan här satsning. Det är klart att och andra söker anledningar att säga nej. Men när man kommer vidare i den här processen måste naturligtvis hela etableringen gå igenom miljöprövningar. Man måste också fundera på vilka alternativ som finns till att använda kvicksilver till exempel. Att få ESS till är viktigt, inte minst och kanske på väldigt lång sikt. Den förra regeringen drog den här frågan i långbänk. Som sagts hade förra finansministern i uppgift att sondera läget som förhandlare. Han kom med en slutrapport, om jag minns rätt . efter att den rapporten kom inkom jag med en skriftlig fråga till om hur den dåvarande regeringen tänkte hantera det. har nästan ingenting hänt, från det att rapport kom till dess att vi fick ett regeringsskifte. Jag vill avslutningsvis säga att det känns ganska bra just nu att veta att vi har en regering som tydligt talar för att det behövs mer forskning i det här landet och också är beredd att se till att forskningsresurserna ökar. Jag är med anledning av fråga och ministerns svar mycket positivt inställd till att vi får ett snabbt svar och också att det svaret ska kunna bli positivt. 28 Utbildningsminister (): Jag ska ärligt erkänna att innan den dag jag satte min fot på hade jag inte hört talas om ESS. Men efter den dagen har jag hört väldigt mycket talas om det. Det är en av de frågor som jag har jobbat mest med faktiskt. Jag har haft kontakt med EU och de personer inom EU som jobbar med stöd till forskningsinfrastruktur. Jag har haft kontakt med den brittiska regeringen och den danska regeringen. Jag vill tacka alla deltagare i diskussionen. Alla inlägg är en del av den kunskapsuppbyggnad som behövs innan vi sätter ned foten. kom med sin utredning. De flesta remissinstanser var positiva. Den förra regeringen landade ändå i att inte göra något åt frågan. Så måste man tolka det. Det fanns starka invändningar. En stark invändning var miljöaspekterna, kanske inte i första hand det som betonar mest, markanvändningen i . Med tanke på alla golfbanor man anser sig ha råd med ska man väl kunna hitta någon mark för detta. Till exempel var det kvicksilveranvändningen och möjligen också elförbrukningen för anläggningen. En annan invändning är pengarna. Det har sagts att det här kommer att vara det största byggprojektet i , om det nu hamnar där, sedan . Det finns alltid intressenter som säger: Det där är bra. Det stöder vi. Men tycker de att det är så bra att de verkligen är beredda att stödja det med egna pengar? När jag frågar vetenskapssamhället säger de flesta jag frågar: Det där är bra, men det får inte inverka på de befintliga forskningsanslagen. Då är frågan hur optimistisk jag kan vara att i regeringen utverka större forskningsanslag. Jag nämnde miljöfrågan och vill starkt understryka en aspekt som har framhållits av några övriga talare, inte , nämligen att jag tror att man kan hoppas att en hel del av forskningsresultaten har positiva miljöeffekter. Tänk om vi skulle kunna komma framåt när det gäller materialforskningen så att vi till exempel när det gäller bilar skulle kunna få lika krocksäkra material men bara hälften så tunga! Vad skulle inte det betyda för minskad bränsleåtgång! Och detta är bara ett exempel. Läkemedelsindustrin nämndes, och där är man mycket optimistisk om möjligheten att med hjälp av denna forskningsmetod denna fotoblixt, som kallade den; detta mikroskop, som andra jämförde den med; denna röntgenutrustning, som åter andra jämförde den med komma fram till viktiga vetenskapliga landvinningar. Jag har jag känt till detta lärt mig väldigt mycket. Jag har lärt mig ett par ytterligare fakta här . Det är ett jättespännande projekt. Det känns dock väldigt ansvarsfullt att ta ställning för något som är så dyrt innan vi har en tydligare bild av hur det ska betalas och vet något mer om miljöeffekterna. Och även om vi skulle komma till ett ja ligger det förstås i detta ja att hela projektet måste ha en normal miljöprövning. Det kan alltså mycket väl bli så, även om vi säger ja , att det stoppas av miljöprövningen . 29 (): Jag kan gå in lite på de argument för och emot som jag har fått ta emot under förberedelsen av denna interpellation. Någon har sagt att det är farligt med radioaktivitet. För att utreda säkerhetsfrågorna och riskerna vid byggnationen och driften av ESS gjorde man en säkerhetsanalys som visade att anläggningen kan byggas och drivas med mycket hög säkerhetsstandard. Valet av målmaterial har också diskuterats. Det är inte avgjort ännu, men mycket tyder på att det skulle kunna bli kvicksilver. Ordet kvicksilver ger kanske inte de bästa associationer, men då ska vi lägga märke till att det kvicksilver som ska användas ska vara inneslutet i ett kärl med flera omgivande skyddslager. Den mängd kvicksilver som behövs kan man också hämta från de kvicksilver som redan finns i för slutförvaring. Det tillkommer alltså inte någon ny mängd kvicksilver. Energiförsörjningen har också diskuterats. ESS kräver nämligen mycket energi. Hur ska man klara det? Det kan ju bli kris för hushållen och övrig industri som behöver mycket energi. Då har man beräknat att ESS ska vara i drift . Däremellan behövs det driftsstopp och underhållsarbete, och det är fullt möjligt att förlägga detta till då hushåll och övriga industrier förbrukar som mest. Vi ska också lägga märke till att ESS ger ett energitillskott. I själva spallationsprocessen kommer en stor mängd värme att produceras, och denna överskottsvärme kan återanvändas via Lunds lokala fjärrvärmenät. Vidare kan jag trösta med att det inte behövs utan snarare . Jag kan också ha en lite kluven inställning när det gäller marken och hoppas att man kanske kan använda något mindre bördig . Man kan ju ta hänsyn till att det finns samlokaliseringsmöjligheter med redan befintliga byggnader, vägar och parkeringsplatser så att markåtgången inte blir så omfattande. En annan intressant samarbetsmöjlighet är det vi kallar Maxlab 4. Det är också en större forskningsanläggning som planeras i . Den kännetecknas av att vara fjärde generationens forskningsanläggning, och man ska där jobba med någonting som heter synkrotronljus.