prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Det handlar om att ska ta täten med ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Här tar ytterligare ett steg mot detta mål. Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande nr 17. 104 () replik: Det väcktes en fråga hos mig när jag hörde säga att det är orättvist att man ska kunna söka via olika vägar. Vad är det menar? Ska vi bara ha en väg in? De flesta här har pratat om att vi måste kunna bredda rekryteringen. Jag förstår på dina polare på den sidan att ni ändå vill att man ska ha lite andra möjligheter att söka in, för att kunna få en breddad rekrytering. kan man komma in genom högskoleprovet, genom betyg eller genom en kombination av högskoleprov och arbetslivserfarenhet. Man kan komma in om man har behörighet tillsammans med 25:4-regeln. Man kan också komma in genom alternativt urval, som bestäms på lärosätena. Är detta någonting som vill ta bort i rättvisans namn? Det som vi är bekymrade över och där kan jag nog tala för Socialdemokraterna och också är att de förslag som ni lägger fram här motverkar en breddning av rekryteringen. De ökar den sociala snedrekryteringen till högskolan. 105 () replik: Jag ska ge ett kort svar på en lång fråga. Nej, vill inte ta bort alla ingångar till högskolan. vill ta bort 25:4-regeln därför att den är orättvis. Bara för att den är enkel, som vi har hört i debatten, behöver den inte vara bra. Inte allt som är enkelt är bra, och den här regeln är inte bra. Jag tycker naturligtvis, kanske till skillnad från , att det dessutom är viktigt att de studenter som kommer till högskolan och universiteten har med sig i bagaget den grundläggande kompetens som de har rätt att få. Den vill vi ge dem på vägen dit, inte när de är framme vid målet. Det gör vi genom en rejäl satsning på och gymnasieskolan, en tidig satsning i tidiga åldrar för att en så bred rekrytering som möjligt ska kunna ske. Vi vill skapa möjligheter för alla elever från tidiga åldrar, inte någon panikrekrytering där vi plockar in människor som inte har fått den bas som de har rätt att få. Det är inte bra för självförtroendet. 106 () replik: Det finns en sak som jag kan hålla med om, och det är att det inte hjälper med några paniklösningar som kommer först i högskolan. Därför har vi bland annat sagt att man ska ha 30 000 fler lärare i , förskolan och gymnasiet för att kunna möta de behov som finns, så att eleverna får det stöd som de behöver. Men ska vi prata om högskolan. Det är ändå vägarna in till högskolan som vi pratar om här . Jag kan fortfarande inte bli riktigt klok på det som man föreslår från regeringens sida om man nu ärligt vill bredda rekryteringen till högskolan. Det här är någonting som motverkar det. Vi har hört flera tidigare anföranden där det pekats på att remissinstanser har haft ganska starka skäl att hävda att 25:4-regeln borde vara kvar. Det handlar inte bara om att det är ett lätthanterligt system och om att det finns en transparens i det. Det handlar också om att kunna få andra grupper att studera än barn till välutbildade föräldrar. Att man krånglar till systemet innebär också att den som inte hajar systemet kommer att få det mycket svårare att komma in på högskolan. Vi vet att det här med bedömningen av reell kompetens kanske till och med kommer att innebära att högskolor tycker att det är för krångligt och tar för mycket resurser och därför prioriterar bort det helt och hållet. Det är av ytterst stor vikt att till exempel lärare har arbetslivserfarenhet, att de inte bara har gått hela vägen genom gymnasieskolan och högskolan och sedan tillbaka till skolan. Det spelar inte så stor roll om det är erfarenhet av att vara vikarie på skolan eller erfarenhet från verkstadsindustrin eller vad det nu kan vara. 107 () replik: Det är självklart att det är väldigt bra om man har arbetslivserfarenhet ju bredare, dess bättre. Det kan till och med vara en stor tillgång i många sammanhang. Men jag tycker att vi ändå får lugna oss lite grann och vara så stringenta att vi kan vara överens om att det inte är säkert att kunskap inom till exempel verkstadsindustrin automatiskt genererar en extremt kompetent läkare. Läkarprogrammet är ju det vi alltid tar fram när vi ska prata om den snedrekrytering som sker. Självklart är det bra att ha social kompetens. Men för den skull kan vi inte tumma på den grundläggande behörigheten och möjligheten att plugga och studera för att vissa kunskaper ska fastna. Jag vet att det är jättetufft för Socialdemokraterna och den nuvarande oppositionen att erkänna att viss boklig kunskap inte går att ersätta med att man är trevlig och social. Det är ofta en tillgång i samband med att man anställs, men jag menar att man behöver bådeoch. Man kan inte sänka ribban för att en person är social och trevlig och säga att personen inte behöver kunna lika mycket. Vi måste hålla isär de här begreppen. Dessutom känner jag stor förtröstan till hur högskolorna kommer att ta fasta på det här och hur de kommer att lösa det. Jag är övertygad om att de kommer att göra det på ett korrekt och bra sätt och stödja både kunskap, social kompetens och en bred intagning. 108 Utbildningsminister (): Jag har förstått att utbildningsutskottet planerar en studieresa till . Det tycker jag är mycket bra. Det globala perspektivet är ett av de absolut viktigaste för oss utbildningspolitiker. Jag har själv fått många tankeställare när jag har besökt universitet och högskolor i andra länder och träffat mina kolleger och hört dem berätta om hur ambitiöst man satsar på många håll för att öka sina länders konkurrenskraft. Jag var i och och besökte universitet i båda länderna. Luften riktigt vibrerade av framgångshunger och kunskapstörst. Vi måste då och då tänka tanken att det är de ungdomarna som våra ungdomar kommer att möta i olika situationer. Kanske tävlar man som forskare om att komma först till patent. Kanske tävlar man i olika företag om att få en stor order. Det handlar då väldigt mycket om att ha fått en utbildning av högsta möjliga kvalitet. När man hör att av våra högskolestuderande tycker att det inte är heltidsjobb fast de läser en utbildning som ska vara heltid förstår man att det inte duger. När man läser om de avhopp vi har på våra högskoleutbildningar känner man också att det inte duger. Vi måste göra någonting annorlunda. Vi måste satsa mer på kvalitet än vad som har skett i . Det har sagts många vackra ord här från oppositionen. Jag har ingenting emot vackra ord. Det brukar jag också prestera när jag anstränger mig. Men man måste också se verkligheten. Vi inrättade något som kallas komvux, vuxenutbildning. används det till mycket stor del av personer som den inte var avsedd för. I många kommuner i upptas komvux till en tredjedel av personer som kommer direkt från gymnasiet. Det var väl inte 19-åringar vi hade i tankarna när vi inrättade den kommunala vuxenutbildningen? Problemet med att så stor del går direkt från gymnasiet är att det påverkar hela arbetssituationen och studiesituationen i gymnasiet. När man vet att man har den nödutgången om man inte anstränger sig och pluggar i gymnasiet att man kan fortsätta direkt på komvux påverkar det ens syn på ett olyckligt sätt. Vi som stiftar lag och fattar utbildningspolitiska beslut har det privilegiet att vi skickar signaler. De signaler som har skickats har gått ut på att gymnasietiden till stor del kan användas till att läsa in lokala kurser. Vi har 9 000 olika lokala kurser i . Det är allt från manikyr i , vinkunskap i , skoterkörkort i , Varför gör det ont i min själ? i , jägarexamen i , till äventyr i och så vidare. Allt det låter jättekul. Vem skulle inte vilja ha skoterkörkort och veta varför det gör ont i själen ibland? Men frågan är: Är det rimligt att de kurserna har samma meritvärde som till exempel en mer krävande kurs i C-tyska? När vi från den politiska nivån skickar ut signaler agerar våra ungdomar i enlighet med de signalerna. Tyskstudierna i svensk gymnasieskola har fallit som en sten. Över huvud taget är det numera en mycket mindre andel som läser ett ytterligare främmande språk än engelska än det var . Att det är verkligheten i när alla talar om globalisering och är väldigt konstigt. Vi har problem. Därför måste vi på ett antal punkter lägga om kursen. Då är det vår inriktning att vi ska skicka ut en signal. Ju bättre och gedignare förkunskaper man har, desto större möjligheter har man att tillgodogöra sig högskolestudierna, desto bättre kvalitet får vi, och desto färre avhopp får vi. Det är dithän vi strävar. Det är för oss mycket naturligt att säga: Om man inte har klarat Godkänt i de viktigaste ämnena i gymnasiet, hur ska man då klara sig på högskolan? Det är inte så förfärligt många hundra människor som är i den situationen. Det är riktigt som säger. Men vi ska väl som politiker ändå vara så ärliga som möjligt mot våra ungdomar. Har man inte klarat svenskan, engelskan och matten i gymnasiet, då har man mycket sämre förutsättningar att klara högskolestudier. Det är likadant med reell kompetens. När man hör diskussionen om 24:4-regeln är det på något sätt som att oppositionen inte riktigt är medveten. Vi har infört högskoleprovet i just för att öppna en alternativ väg för dem som har kompetens men inte har möjlighet att redovisa det genom studieresultat. När man säger att det behövs någonting annat vid sidan av högskoleprovet eller betyg från gymnasiet skickar man signalen att det där med kompetens inte är så viktigt. Poängen med högskoleprovet är att i det bevisar man alldeles oavsett hur gammal man är, alldeles oavsett vilken hudfärg man har, alldeles oavsett vilka examina ens föräldrar har att man har tillgodogjort sig vissa förkunskaper. Det är precis som har sagts här från alliansens sidas tidigare: Vi vågar stå för att ska man framgångsrikt genomföra studier på svensk högskola behöver man vissa förkunskaper. hör till ett parti som såvitt jag förstår vill avskaffa betygen helt och hållet. I hennes värld måste det kunna vara så att en person som inte har godkänt från nian i kärnämnena ändå får börja i gymnasiet. Då kan det mycket väl bli så att den personen, om man följer den väg som Dinamarca önskar, inte heller klarar sina gymnasiestudier. Då är man i en situation att en person börjar på högskolan som inte ens skulle vara godkänd i högstadiet. Vilken högskola får vi då? Vad tar vi på oss för ansvar för kvalitetsutvecklingen i svensk högskola? Vi måste våga stå för, precis som har sagts här tidigare, att framgångsrika universitets- och högskolestudier kräver vissa förkunskaper. Vi gör våra unga en otjänst om vi inte vågar tala om det. Vi talar så mycket om hur många som kommer in på högskolan. Det är viktigt. Men det är väl så viktigt hur många som kommer ut ur högskolan. Om de som kommer in också ska komma ut med bra akademisk utbildning krävs det faktiskt att vi vågar stå för att det krävs en del förkunskaper. Det var en stor nyhet när en socialdemokratisk skolpolitiker skrev en artikel på . Det var före detta skolminister som skrev: måste Socialdemokraterna lägga om kursen. måste också vi satsa på kunskap. Den nya partiledaren har i ett par allmänna yttranden sagt detsamma. Det måste inom parentes sagt kännas ganska generande för de socialdemokrater som har sysslat med skolpolitik. Vad har ni egentligen hållit på med? Har ni drivit en politik som inte har varit kunskapsinriktad? Vad har ni då gjort i utbildningsutskottet? ska det tydligen bli rättning i leden. Det tycker vi är strålande. Då uppkommer frågan: Vad innebär detta i praktiken? En sak är att ni ändrar er retorik: är vi inte för flum, nu är vi för kunskap. Men för att det ska ha någon reell innebörd och trovärdighet måste ni också på några punkter lägga om er politik. Jag uppskattar att började sitt inlägg i ganska försonlig och ekumenisk ton. Han påpekade att den förra regeringen, den avgående socialdemokratiska regeringen, var i elfte timmen, under galgen, för att använda en annan metafor, inne på vägen att införa meritpoäng. Det var mycket bra. går vi aningen längre och inför ett, tycker vi, bättre fungerande system. Men vi går vidare på den upptrampade stigen. Varför vara så cementerade i oppositionsrollen att ni inte utnyttjar detta tillfälle till att skicka en ny signal? Signalen kunde vara: ska vi vara kunskapsinriktade. kommer den nya regeringen med förslag som uppmuntrar till språkstudier och matematikstudier på gymnasiet. Det ställer vi upp på. I stället ska ni krångla till det och säga att det här ska skjutas . Vi har inte riktigt tid att vänta, tycker vi. Det här brådskar. Ungdomar ska ha god tid på sig och ska kunna välja . När de nya reglerna träder i kraft ska man verkligen ha känt till dem i förväg. Därför brådskar det, och därför är jag glad över att utbildningsutskottets majoritet har kommit fram till att detta förslag bör bifallas. 109 () replik: På det här inlägget skulle man önska att det gick att begära flera repliker om ett och detsamma. Det är lätt att förstå lärares och elevers oro för den bild av skolan som ges när står här och raljerar över olika kurser runt om på skolorna. Jag kan nog säga att det inte överallt är så att det bara är den typ av kurser som räknas upp som erbjuds som tillval. Det finns faktiskt väldigt många bra kurser. hade vi en debatt om det. Då var det ingen i utskottsmajoriteten som tyckte att lokala kurser var dåligt. Snarare var det tvärtom, det vill säga att de ansågs vara väldigt berikande. En situation som har skapats och som hejats på från den borgerliga majoriteten är det här med fristående gymnasieskolor. Det skapar nämnda konkurrens. Något som vi lyft fram som ett problem är att skolorna inte ägnar sig åt det som de bör göra. De lägger kanske på att marknadsföra sig i stället för att satsa pengar på bra lokaler, bra lärare och bra undervisning. Jag har en fråga om en sak i regeringens proposition som har kritiserats bland annat av professorer vid . Det gäller då de skolor som inte har lärare och som inte har program eller valmöjligheter att erbjuda eleverna. Vad händer med de eleverna? Kan ge den niondeklassare som börjar gymnasiet ett svar på frågan om hur man får ut maximala meritpoäng? Vilken skola, vilken stad och vilket program ska han eller hon välja? 110 Utbildningsminister () replik: Det allra första som var inne på när hon talade om lokala kurser nickade jag instämmande till. Det är riktigt att vi från borgerligt håll också har drivit på en utveckling mot en större individuell valfrihet och en större beslutsrätt lokalt. Det här är alltså inte bara ett utslag av socialdemokratisk skolpolitik, utan också vi har varit inne på den här linjen. Att friskolorna och marknadsföringspengarna skulle vara en särskilt stor del av den här problematiken tror jag däremot inte. I bred enighet har vi infört ett system som möjliggör den här utvecklingen. Men man måste också kunna se när saker och ting går över styr. Den här utvecklingen har gått för långt; den har gått fel. måste vi backa och skicka signalen att vi måste premiera studier i mer krävande ämnen. Det är det som propositionen går ut på. Det svaret leder mig in på fråga om det inte blir en del övergångsproblem. Jo, men har ju skolorna uppmuntrats till att inrätta sådana här kurser. De har haft samma meritvärde som mer krävande utbildningar. Därför har det väl blivit så att till exempel kurser i tyska nu inte ges i samma utsträckning. Det är klart att ett antal tysklärare här i landet om det är lika lönande att läsa manikyr som att läsa C-tyska blivit uppsagda. Det finns ju därmed inte längre något underlag för deras insatser. När vi nu vänder på kuttingen kommer utvecklingen att vända. Då kommer sådana här kurser att uppstå; det är jag helt övertygad om. 111 () replik: För det första skulle jag vilja fråga vilka belägg han har för att fördjupade kunskaper i något modernt språk eller i matematik gör att man bättre klarar en högre utbildning. För det andra gäller det övergångsproblemen. Vad jag frågade var: Vilka råd ger den som går i nian och som kommer att börja på gymnasiet? Vilken skola, vilket program och vilken stad ska man välja för att få maximerad meritvärdering? Om övergångsproblemen spelar roll för eleven borde ni ha löst de problemen innan ni kom med det här förslaget eftersom detta drabbar de elever som börjar på gymnasiet och även dem som redan gått ut gymnasiet. Men de elever som man skulle kunna göra något för är de som ska börja. Eller kommer det att stå på slutbetygen att det varit övergångsproblem? Kommer det att vara meriterande för att komma in på en högre utbildning? 112 Utbildningsminister () replik: Den situation som beskriver här är egentligen ganska skandalös. Svenska ungdomar ropar efter gedigna kunskaper i viktiga ämnen. Men den gymnasieskola som vi har byggt upp kan inte ge sådana kunskaper. I stället hänvisas man till exempel till en kurs för skoterkörkort. Så kan vi inte ha det. Vi måste alltså vända utvecklingen. Jag tror att den lokaltidning som får tips om ett sådant besked kommer att brännmärka de kommunala skolpolitiker eller i alla fall göra livet ganska surt för dem som inte lyckas leverera kvalitativa kurser på de här områdena. Jag är rätt övertygad om att det kommer. Vi har fortfarande tack och lov! en stock av lärare i de här ämnena som det går att aktivera. Den lokal som används för en manikyrkurs kan kanske också användas för en kurs i matematik. Jag tror att det går att reda ut de här sakerna när det gäller våra kommunala kolleger. Ofta är det så att de så att säga första kurserna finns. När eleverna väljer dem inser skolledningar och kommunalpolitiker att man också måste erbjuda fördjupningskurser. Jag tror alltså att det här problemet i de allra flesta fall kommer att lösas. 113 () replik: Först vill jag tacka utbildningsministern för att han sade att vi socialdemokrater föreslagit införandet av ett system med meritpoäng. I fråga om den gymnasieskola som den borgerliga regeringen har stoppat och där man gett halt fanns det också krav på att godkänna lokala kurser, hobbykurser. Det fanns alltså ett antal initiativ som tagits av den förra regeringen och som det är bra att du lyfter fram. När det gäller den proposition som vi diskuterar måste du och regeringen ta eget ansvar för de förslag som ni lägger fram. säger du att det nog blir lite övergångsproblem. Jaha, men vad säger man till de elever som drabbas av de här övergångsproblemen? På något sätt säger man: Sorry! Det blev lite fel. Vi hann inte med att tänka klart. I vår reservation skriver vi att det naturligtvis påverkar antagningen och intaget till högskolan om hela gymnasieskolan och betygssystemet ska göras om. Gör det i ett och samma sammanhang så att spelreglerna blir långsiktiga och tydliga och så att eleverna därmed vet vad som gäller! Att ni bygger vidare på en reform som vi startade köper jag. Men ni vrider systemet. Den vridningen är inte helt perfekt, kan man säga i alla fall inte utifrån alla remissynpunkter som inkommit. har synpunkter på det här. I princip säger de fritt tolkat att det här systemet kommer att ta taktikvalen i gymnasieskolorna till nya höjder. För det första: säger att språkvalen i blir avgörande för möjligheterna att få maximala poäng. Det där ska göras i sexan. De valen har en del redan gjort. För det andra: Det valbara utrymmet behöver ägnas åt moderna språk, engelska och svenska, vilket reducerar utrymmet för fördjupade studier i karaktärsämnena. Elever med studieambitioner styrs bort från omsorgsprogrammet och barn- och fritidsprogrammet. Inte ens för elever som avser att studera vidare till civil- eller högskoleingenjörer är fördjupningen i teknikprogrammets karaktärsämnen det bästa studievalet. Inte ens på teknikprogrammet är fördjupning i karaktärsämnena det bästa studievalet. Kommer taktikvalen att öka med det här systemet, ? 114 Utbildningsminister () replik: Det är bra att åtminstone vi är överens om att meritpoäng behövs i den svenska skolan. Om jag har förstått utskottsbetänkande och debatt här rätt är det någonting som oppositionsalliansen, höll jag på att säga, inte är överens om. Jag tolkar så att inte är redo att köpa ett system med meritpoäng. Där har ni ingen enighet. Om man ska ha ett sådant system, är nästa fråga: Hur ska man modellera det? Då är man inne på en hel del tekniska frågor som är jätteviktiga för de individer som berörs men som är väldigt svåra. Efter att ha försökt att tränga in i detta ganska mycket är det vår uppfattning att det system som den socialdemokratiska regeringen sent omsider presenterade skulle ha resulterat i en hel del taktikval. Där kunde man läsa kurser i högstadiet, och därmed hade man redan uppnått maximal poäng. Då kunde man läsa någonting helt annat i gymnasiet. I stället för att fördjupa sig hade man fått så många poäng som man kunde få. Om vi verkligen har ambitionen att uppmuntra något längre studier i tyska i stället för att man bara lär sig lite turisttyska, för att ta det exemplet, är vårt system bättre. Det är vår bedömning att det socialdemokratiska systemet ledde till mer taktikval än vårt system. 115 () replik: Vi fick ett brev till utbildningsutskottet . Det står: Till ledamöter i utbildningsutskott! Det är undertecknat av universitetslektor på KTH. Han talar om matematikens ställning. Man kan läsa i brevet: Såväl den förra som den nuvarande regeringen har på ett lovvärt sätt initierat stöd till verksamheter som strävar efter att minska den så kallade övergångsproblematiken i matematik mellan gymnasieskolan och högskolan, men det föreslagna meritpoängssystemet verkar i precis motsatt riktning. Vi anser att det nya förslaget med meritpoäng för matematik, språk och behörighetsrelevanta kurser och så vidare får kontraproduktiva konsekvenser. För sökande till matematikintensiva högskoleutbildningar straffar systemet den som vill läsa mer matematik än det som den särskilda behörigheten kräver. Det är klart att man måste titta på de här signalerna och ta dem på allvar. Jag tycker att man ska göra det i ett och samma sammanhang när den nya gymnasieutredningen är klar. Det vore väl rimligt, så att eleverna vet vilka spelregler som gäller. Jag vet att det här är tekniskt. Jag vet att det är svårt. Det var också därför den här förändringen från den förra regeringen dröjde. Vi såg att det fick oanade konsekvenser beroende på hur man skruvade systemet. Jag förstår också att vill tala så lite som möjligt om 25:4:an. Det blir ytterligare en spik i kistan i den borgerliga alliansens politik för att jaga vuxenutbildningen. Den premierar också de kunskaper man får i arbetslivet. Jag tror att detta är helt fel väg att gå. Jag tycker att det är allvarligt att en liberal utbildningsminister inte verkar ha några som helst ambitioner att minska den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Jag tycker att det vore väldigt synd om skulle gå till historien som en sådan utbildningsminister. 116 Utbildningsminister () replik: Låt mig börja med det sista. Det är uppenbarligen en socialdemokratisk taktik att upprepa en sak tillräckligt ofta i förhoppningen om att den ska få fäste i människors medvetande. Med samma envishet svarar vi att för oss är livslångt lärande någonting oerhört viktigt, inte minst i den tid vi nu lever. Vi gör ett antal saker för att människor ska få tillgång till utbildning av hög kvalitet. Det är orimligt att människor, bara för att de råkar vara födda i en viss social miljö, inte ska ha samma möjligheter som andra. Det ska vi möta genom att höja kvaliteten, som har sagts här tidigare i debatten, i förskola, grundskola och gymnasium. Det är den bästa tjänst vi kan göra människor. Det är riktigt att kommunerna i har genomfört en konjunkturanpassning av volymen på vuxenutbildningen. Men på samma sätt som vi nu har ett något lägre söktryck till högskolan beror det djupast sett på att vi har fått fart på jobben i vårt land. Sanningen är att en del högskoleplatser togs upp av personer som mycket hellre ville ha ett jobb. har de fått det jobbet. Det är ingenting att bekymra sig över.