prot · GV0948 · 2007-12-20 00:00:00 — vill jag ta upp frågan om de gömda flyktingbarnens rätt till skolgång. Regeringen tar nu bort de anslag som kommunerna har haft och som gjorde det möjligt att möta de grundläggande kraven. Det gör ont att se att regeringen gör en sådan skillnad på barn och barn. Jag trodde att också en kristdemokrat skulle känna så. Jag har en förhoppning om ett nyårslöfte där valretorik och praktik kommer närmare varandra i den ekonomiska politiken. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 32 (): Jag tänker ta upp några av de saker som gör att vi har en annan syn på ramen för det här utgiftsområdet. Regeringens nya fastighetsskatt gör att personer som har fastigheter med mycket höga taxeringsvärden får betydligt lägre skatt, medan personer som har fastigheter med låga taxeringsvärden får ungefär samma skatt som de har. Många får dessutom högre skatt med de här förändringarna. Den fördelningseffekten av regeringens föreslagna fastighetsskatt är mycket dålig, som vi ser detta. har länge velat ha ändringar i fastighetsskatten. Det har ju varit problem med att snabbt stigande taxeringsvärden gjort att hushållens planering av den egna ekonomin har försvårats. I samband med valet föreslog vi en permanent sänkt fastighetsskatt till av taxeringsvärdet i avvaktan på en större reform när det gäller boendebeskattningen. Vi är nu kritiska till regeringens hantering av fastighetsskatten och till införandet av ett tak för fastighetsskatten. En så stor och viktig fråga som den om ändringar i hela fastighetsbeskattningen måste skötas på ett bättre sätt och beredas i rimlig ordning. Det snabbt hopsnickrade förslag till ny fastighetsskatt som regeringspartierna gick till val på hade i vanlig ordning ordentligt behövt genomlysas innan det presenterades här i kammaren som ett skarpt förslag. De problem som regeringen sedan har haft med fastighetsskatten visar med all tydlighet att förslaget inte är ordentligt berett. Regeringen borde i stället dra tillbaka förslaget och satsa på en parlamentarisk utredning som ser över hela fastighetsbeskattningen för att sedan återkomma med ett bättre grundat förslag. Det är inte nog att regeringens skattesänkningar är felriktade fördelningspolitiskt och i stor utsträckning gynnar dem med högre inkomster. De stora skattesänkningar som regeringen genomfört kommer dessutom inte alla till del. En stor grupp som inte har fått del av skattesänkningarna är pensionärerna. En annan grupp är de långtidssjuka och de långtidsarbetslösa. Av fördelningspolitiska skäl föreslår därför ett höjt grundavdrag för alla. Det höjda grundavdraget innebär att alla som inte har en inkomst av just lönearbete får skatten sänkt med . var jag på väg till i . Alla resenärer blev under mer än stående ute i kylan på grund av stopp i pendeltågstrafiken. Denna typ av händelse skapar en rättmätig irritation hos resenärerna. Det finns ett starkt tryck på att satsa på kollektivtrafiken och då inte bara i den här staden. För att kollektivtrafiken ska vara ett attraktivt alternativ till bilen måste det vara bekvämt och tryggt. Man måste också kunna lita på att tågen kommer. Det är kanske inte så att regeringen direkt kan lastas för alla förseningar i Stockholmstrafiken. Men att inte visa någon vilja att förbättra och utveckla kollektivtrafiken är något som markant ökar irritationen hos resenärerna. Det måste bli billigare med kollektivtrafik i förhållande till biltrafik. Regeringen höjer dieselskatten, och det tycker vi är bra. Men då måste man också se till att ta hand om kollektivtrafiken. Utan en kompensation till kollektivtrafiken kommer höjningen att leda till att biljettpriserna i stället blir dyrare. Vad är det för logik att säga att man ska vidta åtgärder för att minska klimatpåverkan och minska biltrafiken klimatpåverkande utsläpp när man gör kollektivtrafiken dyrare? föreslår höjd koldioxidskatt med per kilo koldioxid. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en energiskattehöjning också för diesel med per liter. Båda dessa förändringar medför ökade kostnader för kollektivtrafiken. Vi anser att kollektivtrafiken bör kompenseras för det. För att klara klimatomställningen är det viktigt att det inte blir dyrare att åka kollektivt. Tyvärr saknar regeringen totalt en strategi för ett ökat kollektivtrafikåkande. Det är inte genom att inte kompensera för den här typen av skattehöjning, det är inte genom att låta alla pengar från trängselavgiften gå till vägar och det är inte genom att låta bli att tillskjuta nödvändiga medel för spårutbyggnad som man ökar kollektivtrafikresandet. Vi vill i stället kompensera kollektivtrafiken med 125 miljoner för höjd koldioxidskatt i vårt förslag och för regeringens energiskattehöjning. När regeringen höjer koldioxidskatten urholkas dessutom dess styreffekt delvis av att man höjer avdragen för resor mellan hemmet och arbetet med per liter för bilpendlare. Det är mer än vad man får betala i höjd skatt. Däremot får inte kollektivtrafiken någon kompensation. På det sättet ökar incitamentet att pendla med bil, som verkligen inte är något som direkt gynnar klimatet. Samhällsutvecklingen och den snabba strukturomvandlingen av arbetsmarknaden ställer krav, inte minst på dem med lägst utbildning. Utan ett livslångt lärande och möjligheten att även i vuxen ålder läsa in kunskap man missat tidigare blir det mycket svårt för dem som inte riktigt uppfyller arbetsmarknadens kompetenskrav att komma tillbaka i sysselsättning. Vi satsar därför från sida på vuxenutbildning. Regeringen förändrar det fördelningssystem enligt vilket kommunerna tidigare fördelade det statliga stödet till vuxenutbildning. har stödet fördelats proportionerligt i förhållande till utbildningsnivån i kommunerna, med andra ord så att de kommuner där man har lägst utbildningsnivå har fått det största stödet. Regeringen ändrar fördelningssystemet så att alla kommuner får samma summa i stöd per invånare oavsett utbildningsnivå. Vi anser att det är viktigt att merparten av stödet finns där behoven är störst, alltså där utbildningsnivån är lägst. Vi anser därför att det gamla resurstilldelningssystemet bör återställas. Regeringen lyfter i vårbudgetens finansplan fram vuxenutbildningens vikt. Att göra det som man så kraftigt har dragit ned på resurserna till vuxenutbildning är inte en trovärdig politik. Slutligen: Regeringen ska se över hela systemet för den kommunala skatteutjämningen. Att då göra förändringar är inte bra. Man bör först låta en utredning se över helheten innan man ändrar i en så grundläggande och fundamentalt viktig del för kommunerna. Jag yrkar bifall till reservation 1. 33 (): Regeringen har i årets budget gjort rejäla satsningar riktade till verksamheter inom kommuner och landsting. 5 miljarder går till allmän förstärkning. Sedan finns det på många andra håll i budgeten förstärkningar som ska förbättra verksamheter, exempelvis läsa-skriva-räkna-satsning för att höja kvaliteten i skolan, den nya tandvårdsförsäkringen, satsning på psykiatri. Man ska ta fram utredningar om kompetensen inom äldrevården och titta på jämställdheten i välfärdstjänsterna. Det går bra för kommunerna, och kommunernas resultat överträffar tidigare prognoser med råge. Alliansens jobbpolitik och den starka konjunkturen ger kommuninkomsterna en rejäl skjuts. När flera arbetar får kommunerna in mer skatter. I vårt land får den lokala och regionala nivån sina inkomster helt via skatt på arbete. Det samlade resultatet från kommunerna uppgår till , med god marginal över målet balans mellan kostnader och intäkter, trots att verksamheten har ökat. Befolkningsutvecklingen framöver innebär att behoven kommer att vara på ungefär nuvarande nivå, för vi har inga större förändringar i antalet personer i olika åldersgrupper. Men det betyder inte alls att kommunerna inte behöver förändra sina verksamheter. På till exempel skolområdet är det så att antalet elever i gymnasieåldern ökar medan grundskoleeleverna blir färre. Det innebär att det krävs ordentliga omställningar. Den starka arbetsmarknaden kan också betyda att det blir problem att rekrytera personal. På lite utgör emellertid befolkningsutvecklingen vår kanske största politiska utmaning, faktiskt att jämföra med klimatfråga och globalisering. växer nämligen antalet äldre dramatiskt. Då kommer de äldre att behöva vård och omsorg i större utsträckning, även om vi blir friskare långt upp . Ett ökat behov av kommunala tjänster ska ombesörjas av samma antal personer som . För att möta de här framtida utmaningarna inom framför allt vård och omsorg måste kommunernas verksamhet inom dessa områden ständigt förbättras och effektiviseras. Det är en krävande uppgift, och vi måste vända på varje sten. Vi får emellertid inte förtröttas i ansträngningarna att förbättra och effektivisera. Även små effektiviseringsförbättringar betyder mycket . Regeringen går in för att kraftigt stärka och förbättra uppföljningen av kommunernas verksamheter. Ett antal åtgärder har vidtagits för att stärka kunskapen och stärka kommunsektorns anpassning, effektivisering och förbättring av verksamheterna. Det finns stora skillnader i kostnaderna för likartad verksamhet mellan kommunerna. startades ett projekt för jämförelse mellan kommunerna så att olika verksamheter får möjlighet att lära av varandra. Regeringen gör en IT-satsning för bättre information som ska kunna ge enhetlig och jämförbar information. Olika genomlysningar pekar på stora svårigheter att följa den kommunala ekonomin. Detta uppmärksammas bland annat i en rapport från . Regeringen har tillsatt en utredning om statistik och uppföljning av kommunerna och initierat förbättrad uppföljning i den årliga rapport som regeringen lämnar till om kommunernas verksamhet. Så även vi får möjlighet att delta i en fortsatt diskussion om förbättring av de kommunala verksamheterna. Regeringen tillsätter också en parlamentarisk utredning om systemet för utjämning mellan kommuner och landsting. Statskontoret har fått ett uppdrag att följa utjämningssystemet. Detta är ett system som är utomordentligt svårt att överblicka och är mycket omfattande. Det ska kompensera för opåverkbara och grundläggande skillnader i kostnader. Systemet ska nu ses över, och man ska se till att ekonomisk tillväxt stimuleras och att man får incitament i utjämningssystemet för att öka skattekraften och förbättra ekonomin i den egna kommunen. måste kommunernas självbestämmande värnas, och bidragen ska vara generella så att kommunerna kan göra prioriteringar lokalt. måste systemet vara hållbart, men det måste bli mer genomskinligt så att man kan förutse behov av förändringar och förstå de eventuella förändringar som behöver göras. Det är väldigt viktigt att vi kan reformera systemet så att det uppfyller de här utgångspunkterna och att kommunerna kan stå rustade för att möta de långsiktiga utmaningarna. På inkomstsidan ser vi också en del förändringar. Kommunernas skattebaser kommer att ändras i och med den kommunala fastighetsavgiften . Kommunerna pekar på en annan sida av problemet när det gäller balansen mellan inkomster och kostnader, och det är till exempel människors sätt att bo. Människor kanske inte längre bor på ett ställe utan på flera ställen och kräver service på ett ställe och betalar skatt på ett annat. Jag tror att det är viktigt att vi får en process som gör att det här kan justeras, så att vi får en vettig och klok finansiering av de viktiga välfärdstjänsterna. Det finns ingen enkel lösning, men vi kan åtminstone se till att vi har ett kunskapsläge som gör att vi kan göra kloka och bra anpassningar till utvecklingen, så att vi faktiskt kan stå för att vi är redo att möta de utmaningar vi ser inom vård och omsorg. Också finansutskottet har bidragit till kunskapsinsamling genom att påbörja en studie av finansieringsprincipen. Vid dessa genomgångar har det klart framgått hur svåröverblickbara och svårförståeliga statens bidrag till kommuner är. Statsbidragen återfinns inom många delar av budgeten och har lagts till och ändrats . Den växande mångfalden inom kommunernas verksamheter med många aktörer är en viktig faktor för förändring och förbättring av välfärdstjänsterna. Valfrihet och kundval kommer att tydliggöra krav på verksamheterna. Dagens patientnätverk, pensionärsnätverk, elevnätverk, föräldranätverk, mer utbyte av information, kvalitetsfrågor är säkert bara början till en större delaktighet och självbestämmande inom skola, vård och omsorg. Utredningsuppdraget för att förbättra statistiken som rör verksamheterna kommer att fylla ett tydligt behov av bättre information och jämförelsemöjligheter. Regeringens IT-satsning har som mål att göra informationen mer tillgänglig och bidra till sådan delaktighet. Mångfalden av producenter inom vård, skola och omsorg betyder också stora fördelar för arbetsmarknaden inom många yrkesområden, bland annat de som domineras av kvinnor. Det blir möjligt att byta arbetsplats och starta eget. Det ökar möjligheterna att påverka arbetsvillkor och lön. Ett exempel som jag vill ta upp är den gången då sjuksköterskorna i började söka arbete i . Det var startskottet för en förändring av sjuksköterskornas lönestruktur från att mer eller mindre ha stått stilla realt ; man hade samma lön när man började på jobbet som den dagen man gick i pension. ser deras lönebild helt annorlunda ut. För att säkerställa välfärdstjänsterna inom vård, skola och omsorg krävs att vi handhar vår ekonomi med största omsorg och skapar en ekonomisk miljö där välfärdstjänsterna kan utvecklas. Alliansen kommer att fortsätta jobbsatsningen som tryggar en god samhällsekonomi och som gör att vi får råd med och har resurser för välfärdstjänsterna som vi alla är så beroende av, för, herr talman, det är bara så man kan möta utmaningarna som vi ser inom de här verksamheterna. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till förslaget till beslut i finansutskottets betänkande nr 3. 34 () replik: I finns det en lag som den här har fastställt om att kommunerna ska ha god ekonomisk hushållning. väljer regeringen att lägga fram en budgetproposition där man fastslår att kommunsektorn kommer att gå med finansiella underskott på grund av regeringens politik. Regeringen skriver också att konsumtionsökningen inom det offentliga har varit , medan ni föreslår att den ska bli och framöver. Till detta kan vi minnas alla de debatter som har varit i den här kammaren med anledning av de förändringar som regeringen har gjort kring plusjobb, vuxenutbildning, kvinnors löner och så vidare och de sänkta ersättningsnivåerna i a-kassa och sjukförsäkring. Där har svaren alltid varit från de borgerliga ministrarna: Ja, men kommunsektorn har ju så stora överskott, så det här ska de fixa ändå. lägger ni fram en budgetproposition där ni säger att de här överskotten ska bort. Jag har väldigt svårt att få det här att gå ihop. Egentligen kanske jag inte har det, för ni är ju mycket tydliga med att ni vill att den offentliga välfärdens andel ska minska. Ni vill inte se några kvalitetsförbättringar. Det är ingenting som ni eftersträvar, för då skulle inte den här budgeten ha lagts fram. säger här att det inte blir några större demografiska förändringar . Jag kan då påminna om att landstingen kommer att få höga biotekniska kostnader framöver. De signalerar om stora problem. Det gjorde man också när vi besökte Kommuner och Landsting från finansutskottet. Man skulle få problem mycket tidigt, och man kan inte jobba med de kvalitetsförbättringar som vi alla diskuterar när det är valrörelse eller, som vi också brukar diskutera, kvinnors löner. Det är en miljon som jobbar inom den offentliga sektorn, och fråntar ni kommuner och landsting, som verkligen vill åstadkomma en sådan förbättring, möjligheten att höja kvinnors löner. , vilka kvalitetsförbättringar ska ni åstadkomma? 35 () replik: När det gäller kvalitetsförbättringar är det absolut viktigaste att vi har en valfrihet, att var och en ges möjlighet att fundera över vilka aspekter man tycker är viktiga. Det är inte så enkelt som att det är något allmänt index som kan berätta om alla kvalitetsaspekter som var och en av oss tycker är viktiga. Jag vill ändå peka på att inom äldreomsorgen finns det helt klart kvalitetsbrister. Det har satts till en utredning för att ordentligt se över kompetensen inom äldreomsorgen och se till att man har utbildad personal. Det är nämligen en väldig skillnad mellan förskolor och äldreverksamhet. I förskolorna har av personalen utbildning för sitt arbete, medan förhållandet på äldreboenden är det motsatta. Där är det bara en mycket liten andel som har utbildning. Jag tar detta som ett exempel. Jag vill också tala om tillgängligheten i vården. Det har varit ett stort problem att man har fått vänta på behandling. ser vi till att det finns tillgänglig information om var man kan få sin behandling när man har fått sin diagnos. Jag tror att för den enskilde personen är det en av de viktigaste kvalitetssäkringarna. Vi har också sett på jämställdheten i leveransen av välfärdstjänsterna. Till exempel inom sjukvården har det visat sig att vissa diagnoser som rör kvinnor har fått mindre uppmärksamhet och att man inte har gjort fullt lika stora ansträngningar för att diagnostisera och hitta den rätta metoden, för att ta ett annat exempel. 36 () replik: Jag som alltid har levt i tron att vårdköerna handlade om att det var för få anställda på sjukhusen, att man inte hann med i den utsträckning som man skulle önska. Jag trodde också att de pengar som den förra regeringen anslog till äldreomsorgen för just kompetensutveckling var något som var ganska självklart och att det behövs kompetens inom äldreomsorgen men också fler anställda. Men ni drar bort pengarna för kompetensutveckling och ni fryser statsbidragen till kommunerna. Ni gör allt vad ni kan för att motverka kvalitetsförbättringarna. Och, som jag sade, landstingen har väldigt stora kostnadsökningar framför sig. Jag skulle vilja ta upp en annan aspekt. pratar om att det kan bli problem med att rekrytera och att det är högkonjunktur just . Jag skulle vilja påminna om att i läggs ett stort pappersbruk ned. Det är 325 arbetstillfällen som försvinner i en ort med tusen personer. Vi ser samma sak med många uppsägningar i Klippan, , och så vidare. Till detta kommer regeringens politik med nedläggning av försäkringskassekontor och skattekontor. Man tar bort arbetsmarknadsåtgärder och vuxenutbildning och fryser statsbidragen till kommunerna. Hur ska de kommuner som är berörda kunna fixa det här när regeringen inte på något sätt ser de problem som finns, inte vill delta i processen utan bara pratar om att det är högkonjunktur och att det blir rekryteringsproblem. Snacka om att blunda för verkligheten, ! Jag är mycket besviken på den här regeringen. Vi har försökt få ansvarig minister att besöka kommun för att sätta sig in i den situation som råder i . Ministern har inte ens svarat på inbjudan. Det är en väldig besvikelse. Kan du förklara för mig hur allt detta ska leda till kvalitetsförbättringar? Information löser definitivt inte problemen. Jag trodde att det fanns en sorts enighet om att pengar kan vara en god lösning om man vill anställa fler i välfärden. Det är väl ändå löner som kostar, eller? 37 () replik: Jag vill börja med att kommentera den situation som kommuner kan befinna sig i när en stor arbetsplats läggs ned. Den här regeringen har bedrivit en politik för fler i arbete som antagligen har betytt uppåt 100 000 nya jobb. Det är bara så utvecklingen kan gå framåt på vår arbetsmarknad. Dessutom satsar man aktivt på fler typer av jobbförmedlingar för att människor ska kunna hitta arbeten. Det är inte komvux jag antar att det var det du refererade till när du nämnde att statsbidraget minskar som har haft till uppgift att se till att man får en bättre utbildning för sitt framtida arbete. Det är tvärtom så att det finns ett skäl till att bidraget till komvux minskas. Komvux infördes för att äldre personer som inte har gått färdigt gymnasieskolan ska kunna få en vidareutbildning och ta sin gymnasieexamen. har det varit så att kanske av dem som läser där redan har gymnasieexamen. Det är alltså skälet till att man gör det här. Det är andra typer av utbildningar som behövs, och framför allt får man se till att människor matchas med jobb som de passar för. De som har arbetat i en sådan fabrik är yrkesutbildade arbetare som jag är helt övertygad om behövs på många platser inom industrin i . är det faktiskt så att det inom många områden fattas arbetskraft. 38 () replik: sade i sitt anförande att ni satsar på kommunerna. Det var ungefär det som sades, sedan handlade det om allt annat egentligen. Jag har ett pressmeddelande i min hand från ordföranden för SKL, Kommuner och Landsting, . Det är inte vilken person som helst. Dessutom är han partikamrat till . Han säger i det här pressmeddelandet: Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden kommer troligtvis att avta. De ekonomiska förutsättningarna att klara vård, skola och omsorg kan komma att försämras framöver, säger . Han har uppfattningen att de inte får tillräckligt mycket stöd och hjälp, eftersom han säger på följande sätt: Medan offentliga överskott samlas i staten, kommer kommun- och landstingintäkterna inte att räcka till för att klara framtidens efterfrågan på välfärdstjänster. Jag skulle vilja höra vad svarar sin partikamrat . 39 () replik: Det jag vill svara min partikamrat och också säga här är att vi just får titta på den förändringen och se hur vi kan förbättra utjämningssystemet. Vi får se till att vi kan förstå mekanismerna bättre och stärka kommunerna så att de klarar utmaningen . Det är därför man har gett det här utredningsuppdraget . Vad man lägger till i direktiven är att det ska vara ett system som gör att incitamentet för tillväxt blir starkare än det är och att man faktiskt också ska titta på hur välfärdens tjänster ska finansieras. Det är för att göra det på ett klokt och övertänkt sätt, där man faktiskt kan förstå mekanismerna och se problemen i vitögat, som den här utredningen ska tillsättas. 40 () replik: Det är vällovligt att tillsätta en utredning, men din partikamrat pratar faktiskt om försämringar redan 20092010. Han bedömer också att ekonomi troligtvis kommer att försämras fortare än kommunernas. Då kan väl inte vara nöjd med att säga: Vi har tillsatt en utredning. Det är ändå så att om inte kommunerna får långsiktiga spelregler har de oerhört svårt att klara välfärdstjänsterna. säger också i ett annat pressmeddelande att kommunerna nu får ta större ansvar för infrastrukturen. När han uttalar det, kan det ha någon bäring på att vi har blivit lovade en infrastrukturproposition som också har väldigt stor betydelse för kommunerna redan i vår? Ryktet säger att den ska skjutas fram ytterligare. Är det också hans oro som man känner här? 41 () replik: Jag har svårt att uttala mig om vad exakt syftar på. Men det har lagts fram ett omfattande förslag från , bland annat om infrastrukturen här i . Om denna överenskommelse och förhandling går i lås, och dina partikamrater stöttar den, ska alltså kommunen och regionen här lokalt vara med och tillskjuta medel för att få i gång ett nödvändigt kommunikationspaket. Jag kan tänka mig att det är den modellen som åsyftas, men jag vet inte. Till slut vill jag säga att när det gäller kommunerna har faktiskt de överskott som genererats betytt att balansräkningarna, som vi så sällan talar om i den här salen, har blivit väldigt mycket mer solida. Kommunerna har kunnat sätta av till pensioner som gör att verksamheterna kommer att kunna klara pensionsavgångarna på den ekonomiska sidan. Om jag ska ta upp någonting när det gäller landstingen är det att det är just för landstingen som detta är så extra viktigt och bidrar som grundbultar för att de ska kunna klara sin verksamhet framöver. Annars hade en stor del av de årliga inkomsterna fått gå till att betala pensioner, därför att man aldrig såg över det här ordentligt. 42 (): Det går bra för . Det går också bra för kommuner och landsting. Man gör ett beräknat överskott på .