prot · GU0966 · 2007-02-23 00:00:00 — Efter folkomröstningen tog arbetet med att ställa om fart, och nuvarande ABB hade ett långt gånget arbete gällande vindkraft. De var världsledande. Sedan fick vi en helt annan utveckling i som gjorde att hela programmet lades på is och försvann till . Detsamma hände med solcellerna. Ingen ville investera i , utan den industrin finns i . pågår utvecklingen i hög grad uppe i . I jobbar man till exempel med svartlutsförgasning och LTT-teknik. investerar inte svenska utan framför allt amerikanska intressenter i denna teknik som skulle kunna göra det möjligt för svensk industri att spara miljoner. 20 Näringsminister (): blir inte klokare av mina svar oavsett vilken fråga han har ställt. Jag tror inte att det har att göra med att jag inte svarar, utan jag tror att han inte gillar svaren. Låt oss bortse från det. När tar upp det som pågår kan jag konstatera att det nog finns en kunskapsbrist. Det pågår en hel del som jag gärna vill redovisa. Låt oss börja med industrins energieffektivisering. Med hjälp av regeringens pengar pågår nu ett program på där industrin säger att den ska spara en terawattimme i sina produktionsmetoder. Där finns bland andra de stora basindustrierna med. Det är ingen slump att vi försöker göra detta tillsammans med industrin, för vi tror ju att den sparade kilowattimmen är den mest effektiva och mest miljövänliga kilowattimme som vi har. Om industrin ser att det finns ett samarbete på området mellan stat och näringsliv är den också intresserad av att göra detta. Jag möter ett stort intresse, för det här är också ett sätt att spara pengar. Det andra som man kan se är att vi ger rejäla resurser till för att jobba just med energieffektiviseringsprogram på alla möjliga områden. Det pågår många olika program runt om i som leder till detta. Ingen kan vara mer angelägen än jag som energiminister om att åstadkomma resultat. Vi har precis infört ett direktiv som handlar om deklarationer när vi bygger bostäder, för det är ett annat område där vi slösar energi. Kan vi få en effektivare energianvändning i byggandet och hitta nya metoder minskar vi energiförbrukningen ytterligare. Jag tror att det är viktigt att vi ser att det handlar om att på individnivå bli mer kunnig om energieffektivisering, men det handlar också om att jobba med strukturer. Transporter, bostäder och industrin är de tre stora delarna, och vi jobbar med alla tre för att minska energiförbrukningen. Den här regeringen har försökt fokusera på att också få med sig andra länder. Vi kan nu konstatera att vid de senaste ministermötena har fått igenom mycket av de ambitioner som vi har ställt upp när det gäller både förnybar energi, klimatmålen och att öka energieffektiviseringen. Den här regeringen har sagt att vi ska ha ned koldioxidutsläppen . Vi fick inte med oss resten av EU på det, men det är ändå intressant att se att det är den här regeringen som driver fram de målsättningarna. Det var inte det förra rödgröna gänget bestående av , och Socialdemokraterna som hade den höga ambitionen, utan det är som lyfter fram att vi ska ha höga och ambitiösa klimatmål. får vi dessutom med oss övriga EU på detta. Det skulle vara intressant att se vad , som ju egentligen tycker att vi inte ska ägna oss åt EU-samarbete, gör för analys av samarbetet. Är det bra eller dåligt att EU nu startar dessa kraftfulla program? Är det bra för framtidens miljö att vi har ett EU som faktiskt kan samla oss och se till att vi har de här ambitiösa klimatmålen? Det skulle vara intressant att veta vad gör för värdering nu när man har sett det som har hänt . 21 (): Det är inte första gången som jag ställer en fråga om energi och klimatarbete och får frågan tillbaka vad vi anser om EU-samarbetet. Jag säger samma sak nu som jag sagt tidigare: Det är positivt att vi har nått fram en bit, men vi har ju inte nått så långt som vi skulle önska att vi hade gjort. Men det är bättre än ingenting trots allt. Det är självklart att respekterar den folkomröstning vi haft om EU. Vi respekterar resultatet. Vi har att jobba inom ramen för det, även om jag ogillar mycket av det som händer där. tog upp två saker individnivån, alltså att du och jag som individer självklart har ett ansvar, och byggandet, alltså bostadssektorn. Där spelar energirådgivarna en ofantligt stor och vikig roll ute i kommunerna. Risken är nu stor att signalen blir att detta kommer att försvinna , och att man alltså än en gång lägger över det ansvar som borde vara nationellt på kommunerna. De får leda denna folkrörelseutveckling och folkkampanj för att öka medvetenheten om hur man kan göra och vilken teknik som finns. Därför vore det intressant att höra om ministern över huvud taget är beredd att inom alliansen driva frågan om att också fortsättningsvis avsätta pengar i budgeten för energirådgivning i kommunerna. Jag vet mycket väl att det pågår mycket ute i industrin. Men det har ju också varit en diskussion i mellan företrädare för industrin och andra. Till exempel har , som är teknisk doktor, skrivit om vilken potential som finns i en satsning på energisnåla pumpar, fläktar och motorer. Bara inom pappersindustrin skulle vi om vi satsade på detta kunna spara av de 23 som används där. Han menar att man inte gör det för att det inte finns incitament för att göra det. Det är i så fall allvarligt, för det är en industri som skulle kunna bli en ny basindustri i . Jag tror att regeringen här skulle kunna ha en väldigt viktig uppgift i att föra denna dialog med företrädare för industrin om vikten av detta. Det kan inte vara så att vägen ut för den energiintensiva industrin är att få billigare energi. Vi har ju förstått nu när vi har lyssnat på regeringen att den vägen är stängd. Fortum säger att det inte blir billigare. Dessutom borde det vara intressant för ministern att följa utvecklingen i , där man nu inom kraftindustrin har kommit fram till att det är billigare och smartare att stödja energiintensiv industri med effektiviseringsprogram än att bygga ut kapaciteten. Det är dubbelt så billigt att spara. Det har ju ni sagt tidigare. Det skulle vara trevligt att höra om ministern skulle kunna tänka sig att ta en diskussion med om att de faktiskt kan jobba mer effektivt på det sättet. 22 Näringsminister (): Om vi börjar i utlandet, med och EU, kan vi konstatera att i det program som vi precis har antagit på energiministernivå och som ska gå vidare till ministerrådet står det mycket riktigt att det är två saker som är viktiga. Det första är energieffektivisering, och det andra är förnybara energikällor. Det är ett program som EU har antagit och som vi kommer att få effektuera i i nästa steg. Det kommer naturligtvis att innebära rätt dramatiska men också utmanande saker för svensk industri, för svensk bostadsmarknad och för transportsektorn. Men jag tycker att det är fantastiskt att vi har kunnat åstadkomma den här utvecklingen på EU-nivå. Jag är glad att säger att det är bra med EU på något område. Det skulle vara intressant att veta om det, när vi nu har nått något så hemskt bra på just miljöområdet som jag vet att är engagerat i, innebär att man kanske kan stanna kvar i EU och se att det här är ett viktigt instrument för att rädda miljön framöver. För mig innebär det ett genombrott för miljöpolitiken på EU-nivå när vi har kommit så här långt. Jag har haft en diskussion med energiministern i om både energieffektiviseringsprogrammen och de förnybara energikällorna. Jag vet att det finns ett stort intresse från sida att komma till och att samarbeta med . Jag ska säga att det inte bara är som vill samarbeta med , utan det finns många länder som vi nu diskuterar den här sortens samarbete med. Det är väl det som är det positiva med det som händer på miljöområdet och energiområdet, att , om vi ligger långt fram, kan utveckla teknik och annat som gör att vi kan skapa jobb och utveckling just inom detta område. Det är också därför som den här regeringen är så aktiv. Vi ser till att stora resurser går till för den här typen av program. Jag tycker inte att vi ska negligera att man inom industrin nu säger att man ska spara en terawattimme . Det är ett rätt dramatiskt energieffektiviseringsprogram. Men det går att göra mer. Som jag säger har vi nu inom bostadssektorn implementerat de direktiv som finns på EU-nivå för att bättre kunna hitta nya material, nya sätt att värma hus och annat för att minska energiförbrukningen. På samma sätt jobbar vi med transportsektorn. Alla de här tre delarna måste vi jobba med för att klara det. Jag vill också säga att deltar i ett antal program som också handlar om detta. Och regeringen ökar sitt anslag till för att bland annat stärka forskningen på energi- och miljöområdet. vill jag säga att när det gäller individen är det viktigt att se vad som är den nationella uppgiften eller EU:s uppgift i det här. Det är ju att göra det enkelt och lönsamt att vara miljövänlig. Det är inte individen som kan hitta nya byggmaterial, nya sätt att bygga eller nya maskiner som drar mindre energi, utan här måste vi jobba mer med systemtänkande. Det är också därför som vi deltar i en mängd olika program för att hitta nya byggmaterial, för att få en bättre märkning på hushållsmaskiner, för att få energieffektivare motorer i våra fordon och så vidare. Det är det systemtänkandet som jag tycker att den nationella nivån har ansvar för men som också EU har ansvar för. Det är på det området vi också får en kraftfull förändring. Det är med de ambitionerna som den här regeringen jobbar med energieffektivisering. 23 (): Tack för det! Men jag får fortfarande inget svar på frågan huruvida det blir några ytterligare medel när det gäller stöd till energirådgivning i budgeten framöver. Inte heller får jag något svar på frågan om ministern är beredd att ta en diskussion med till exempel , som vi trots allt äger ännu, om möjligheterna att diskutera en annan strategi än att man bara ska bygga ut och öka kapaciteten. Det kan ju vara så att man går in och stöder industrin på samma sätt som sker i , och att det är billigare att göra det än att bygga ut kapaciteten. När det gäller individens uppgift och vad som ska ligga på individnivå vill jag säga att energirådgivningen har varit av avgörande betydelse för väldigt många hushåll i diskussionen om vad de ska investera i vid konvertering från olja, om det ska vara till biobränsle eller till bergvärme. Jag känner till det här därför att det har varit en stor och viktig uppgift i den kommun som jag kommer från. Det hade alltså inte kunnat komma till stånd om det inte funnits ett statligt stöd. Så ser den ekonomiska verkligheten ut i väldigt många små kommuner. Det finns en risk att det här prioriteras bort när ekonomin stramas åt. Jag skulle vilja ha ett svar från ministern på den här frågan: Kan vi räkna med fortsatt stöd inom det här området? Det är en viktig signal att skicka ut till kommunerna i . 24 Näringsminister (): Jag tycker att det är väldigt viktigt att se att energirådgivningen är en del av ett mycket stort program. Och jag tror att det är väldigt viktigt när vi diskuterar energieffektivisering att vi inte förlorar oss i detaljerna, även om varje detalj kan kännas otroligt engagerande och otroligt viktig. Men om vi inte lyfter blicken och ser att det här är ett globalt ansvar, om vi inte lyfter blicken och ser att vi måste samarbeta över nationsgränserna för att klara det här förlorar vi oss i de här smådetaljerna. Jag vill nå resultat på global nivå. Jag vill rädda klimatet. Jag vill se till att vi hittar system som är gränsöverskridande, som innebär att vi gör någonting riktigt, riktigt vettigt. Med det vill inte jag säga att energirådgivningen är fel den håller vi på att utvärdera just nu utan jag vill bara säga: Lyft blicken och se att vi behöver göra mycket mer på det strukturella området för att komma framåt. Det är det jag försöker beskriva. Det är precis det som är regeringens fokus. När det gäller och dess roll kan vi notera att naturligtvis i första hand är en producent av energi. Det är det som är deras uppdrag. Däremot ska de producera energi på ett effektivt sätt. Och det uppdraget har redan och gör . Man måste göra det därför att det är ett sätt att tjäna pengar. När vi jobbar med energieffektiviseringsprogram sker det som ett samarbete mellan och industrin. Det är ju så vi jobbar. Återigen, en terawattimme ska vi spara genom det här programmet. Det är ett mycket kraftfullt program, och vi ska rikta ännu mer insatser för att jobba med det. När det gäller energirådgivningen och kommunerna håller vi på att utvärdera den verksamheten, precis som vi utvärderar all annan verksamhet. Vi kommer att föra de här diskussionerna inför det budgetarbete som pågår. Jag tycker att det är viktigt att också säga att kommunerna har ett ansvar. Jag ser ju att den kommunala ekonomin förstärks om vi får högre sysselsättning. När fler kommer i jobb ökar också skatteintäkterna för kommunerna och kommunernas möjligheter att också själva ta ett eget ansvar ökar. : Det är viktigt att vi lyfter blicken. Det är viktigt att vi ser de stora dragen och inte förlorar oss i detaljerna, även om man kan vara engagerad själv i varje enskild detalj. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:207 om utsläppsrätter till fossilgas och skatt på fjärrvärme 25 Näringsminister (): Per har frågat mig hur jag avser att verka för att minska tilldelningen av utsläppsrätter i enlighet med vad beslutat, när jag avser att klargöra regeringens position för eller mot en stor utbyggnad av fossilgasen och om jag avser att klargöra att skattebefrielse för bränsledelen i så kallad högeffektiv kraftvärme ska räknas på årsbasis. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar Per uppfattning att klimatfrågan är av hög prioritet. Den måste angripas i ett internationellt samarbete, och EU har påtagit sig en ledande roll i detta samarbete. Inom EU är övergång från kol till gas inom energisektorn ett mycket betydelsefullt element i strategin för att minska klimatpåverkan. Energisektorn domineras i många länder på kontinenten av koleldade kraftverk. En övergång till gaskombiverk innebär att utsläppen per producerad kilowattimme el minskar till hälften. I ett något längre perspektiv kan utsläppen från fossilbränsleeldade kraftverk elimineras genom att koldioxiden avskiljs och lagras. Ett pilotprojekt för sådan avskiljning och lagring pågår i den norska delen av . Ett viktigt instrument i denna utveckling är handeln med utsläppsrätter. Låt mig också påpeka att jag och miljöministern redan vid ett flertal tillfällen besvarat frågor och interpellationer från som handlat om samma frågeställning som Per här tar upp, det vill säga det planerade i . Låt mig nu besvara Per frågor i tur och ordning. När det gäller kommissionens beslut angående den svenska fördelningsplanen för utsläppsrätter har Per fått en redogörelse i av miljöministern för regeringens övergripande uppfattning i denna fråga. Per uppehåller sig speciellt vid frågan om tilldelning av utsläppsrätter till nya gaskraftvärmeverk. Som jag tidigare framhållit är försörjningstryggheten för el och annan energi ett av de viktigaste målen för energipolitiken. Elmarknaden i norra är integrerad, och beslut om vart investeringar i ny produktionskapacitet lokaliseras styrs i hög grad av skillnader i förutsättningar mellan länderna. Enligt den svenska fördelningsplanen ska förhållanden i närliggande länder beaktas vid tilldelningen av utsläppsrätter till nya el- och värmeproduktionsanläggningar. Jag anser att detta är en viktig princip för att säkerställa att svenska företag inte får konkurrensnackdelar som i värsta fall kan leda till investeringar i mindre energieffektiv produktion i andra länder och därmed också till ökade koldioxidutsläpp. Frågan om hur tilldelningsvolymen fördelas mellan de anläggningar som ingår i utsläppshandelssystemet påverkar inte de totala koldioxidutsläppen och berörs inte i kommissionens beslut. Inom ramen för sammanlagd tilldelning avser regeringen att beakta vikten av stabila och förutsägbara marknadsvillkor när tilldelningen för perioden 20082012 genomförs. När det gäller regeringens position för eller emot en utbyggnad av naturgasen har vi angett att naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse . Detta förutsätter dock att den används på ett sätt som leder till bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna och minskad belastning på miljö och klimat. Vår uppfattning är att statens styrmedel och sannolikt kommer att leda till att naturgasen företrädesvis utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för att ersätta olja och kol i nuvarande produktionsanläggningar. Något statligt stöd är inte aktuellt. Statens roll i detta sammanhang begränsar sig till prövningen av tillstånd till sådana projekt. Den kommer att innebära att regeringen har att göra en ingående prövning och intresseavvägning utifrån förutsättningarna i varje enskilt ärende. Jag har tidigare informerat om att jag inte genom uttalanden på förhand avser att föregripa en sådan prövning. Låt mig nu övergå till frågan om nedsättningen av koldioxidskatten för högeffektiv kraftvärme. De generella skatteregler som gäller vid el- och värmeproduktion från fossila bränslen innebär att varken energiskatt eller koldioxidskatt tas ut för det bränsle som är hänförligt till elproduktionen. Om värmen som uppkommer vid elproduktionen nyttiggörs beskattas i normalfallet motsvarande bränsleandel av koldioxidskatten på bränslet. Någon energiskatt tas inte ut. Vid ren värmeproduktion tas fulla energi- och koldioxidskatter ut. Den nedsättning av koldioxidskatten som är föremål för statsstödsprövning av kommissionen avser anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. I och med införandet av utsläppshandelssystemet har deltagande anläggningar kommit att omfattas av dubbla styrmedel. Dels betalar de koldioxidskatt, dels deltar de i utsläppshandelssystemet. Detta är en ineffektiv ordning som inte bidrar till en kostnadseffektiv klimatpolitik för EU som helhet. Åtgärden är utformad så att investeringar i högeffektiva kraftvärmeanläggningar ska främjas. Den befrielse från koldioxidskatt som Per syftar på avser endast de bränslen som används i verkligt högeffektiv kraftvärmeprocess. I de fall det inom samma anläggning även bedrivs ren elproduktion tillämpas reglerna för beskattning av kondensproduktion. Skatteredovisningen sker för varje kalendermånad. måste göra åtskillnad mellan kraftvärmedrift, kondensdrift och eventuellt ren värmedrift när skattedeklarationen behandlas. Med de föreslagna reglerna måste dessutom göra en bedömning om det vid kraftvärmedrift handlar om högeffektiv kraftvärme eller inte. Det innebär, som jag tidigare framhållit, att skattebefrielsen endast kommer att tillämpas vid högeffektiv kraftvärmeproduktion. Vid kraftvärmedrift som inte uppfyller effektivitetskraven kommer enligt förslaget av koldioxidskatten att tas ut för den bränsleandel som är hänförlig till värmeproduktionen. Vid kondensdrift kommer det, liksom , inte att tas ut någon skatt. Som Per säkert inser blir det således inte så stora skattemässiga skillnader mellan olika slags elproduktion om förslaget genomförs. 26 PER (): Tack så mycket för svaret. Näringsministern säger att både hon och miljöministern har svarat på frågor från . Jag delar inte den uppfattningen. När jag får ett riktigt svar på mina frågor lovar jag att jag kommer att sluta fråga. Min interpellation är ställd utifrån det faktum att underkände den svenska nationella fördelningsplanen . Den svenska tilldelningen måste därmed minska med för perioden 20082012. Det är inte förhandlingsbart, utan det är ett krav från kommissionen att man minskar den svenska tilldelningen med . Det finns många marknadsaktörer som väntar med stor spänning på ett besked från regeringen om hur den här neddragningen av utsläppsrätter ska göras. Anledningen till detta är att fördelningen av utsläppsrätter har stor påverkan på hela branschers utveckling framöver. Syftet med interpellationen är därför att få reda på om regeringen tänker fördela utsläppsrätter till förmån för tung, konkurrensutsatt basindustri eller stödja fortsatt utbyggnad av fossil, gas- och koleldad, energiproduktion. Regeringen kan inte fortsätta att låtsas att man kommer att göra bäggedera. Den samlade svenska utsläppsrättsbubblan räcker helt enkelt inte till för alla behov. Om jag då ska försöka dra slutsatser av svaret, som jag kan tycka inte är helt tydligt, får jag utgå från att regeringen har tagit ställning i de här frågorna. Det verkar bli mer och mer uppenbart att regeringen värnar mer om och Eons intressen och väljer att strunta i den svenska konkurrensutsatta basindustrin. Näringsministern kan inte stå här och låtsas att hon kommer att ge utsläppsrätter till alla parter. Om den fossilbaserade energiproduktionen ska få den tilldelning av utsläppsrätter som den begär måste de tas någonstans ifrån. Det finns då ingen annanstans att ta dem ifrån än från den tunga konkurrensutsatta industrin. Det är faktum. Det är också uppenbart av svaret att regeringen tänker ge fossilgasen både mycket generösa skatteregler och en väldigt generös tilldelning av utsläppsrätter. Näringsministerns svar på frågan, att statens roll när det gäller fossilgasutbyggnad begränsar sig till prövning av tillstånd, stämmer helt enkelt inte. Fördelningen av utsläppsrätter påverkar ju i allra högsta grad fossilgasens utveckling framöver. Det är också därför det är väldigt viktigt att få ett svar på hur prioriteringen kommer att göras mellan olika industrisektorer. I utredningen 2, som borgarna stödde och ställde sig bakom, precis som , var det väldigt tydligt hur man prioriterade. Man prioriterade då processindustrin allra högst där ska fördelningen av utsläppsrätter komma först. Därefter kommer annan energianvändning inom industrin, och i allra sista hand kommer el- och värmeproduktion. Det är väldigt viktigt att få det klarlagt här: Står , näringsministern och regeringen fortfarande bakom denna linje, eller har de bytt fot i frågan? Tänker man , som framgår av svaret, fördela utsläppsrätterna till nytillkommande fossileldad energiproduktion? Då har man helt gått ifrån den linje som det fanns konsensus om . Det är också viktigt att få reda på hur regeringen ser på klimatfrågan. Om det svenska klimatmålet ska nås är det väldigt svårt att se hur det går ihop med att regeringen nu uppenbarligen planerar att subventionera fossilgaseldade värmeverk, som ger utsläppsökningar på . Visst måste man vara ärlig nog att säga att 1,4 miljoner extra ton koldioxidutsläpp försvårar möjligheter att nå de svenska klimatmålen. Och om man nu ska subventionera något energislag fri tilldelning av utsläppsrätter är faktiskt en subvention varför ska man då prompt subventionera den fossila energin? Vore det inte lämpligare att föra över subventionen till förnybar energi, som har exceptionellt goda förhållanden för att producera? Den grundläggande frågan är hur ministern ska klara av att ge förutsägbara marknadsvillkor till alla när kommissionen har beslutat att tilldelningen ska minska. Det går inte att ge förutsägbara förhållanden för alla, utan någonstans måste utsläppsrätterna tas ifrån. Det vill vi ha svar på. 27 Näringsminister (): Jag vill först klargöra att det är jag som är energiminister. Jag är inte ansvarig för utsläppshandeln, och om Per vill diskutera den framtida utsläppshandeln måste han diskutera det med miljöministern. Det är rätt viktigt att vi håller den gränsdragningen, så jag kommer inte att svara på den typen av frågor. Den andra delen handlar om hur vi ska rädda miljön och hur energipolitiken ska fungera som en del av detta. Utsläppshandeln sätter ett tak för vilka utsläpp vi får göra, och sedan fördelar vi det på olika sätt inom systemet. Men för miljöns skull är det taket som sätter gränsen för vad som släpps ut i miljön och vad som förstör miljön. Det är rätt viktigt att se det.