prot · GU09119 · 2007-06-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att () återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (). Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i skatteutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 4 § Anmälan om kompletteringsval till skatteutskottet och Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i skatteutskottet samt att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i skatteutskottet () suppleant i () 5 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att kammaren inte skulle göra uppehåll för gruppmöten kl. 16.0018.00. 6 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Finansminister (), statsrådet (), miljöminister (), integrations- och jämställdhetsminister () och kulturminister (). 7 § Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 8 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:539 Till Interpellation 2006/07:539 Svensk spelmarknad av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte har gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:584 Till Interpellation 2006/07:584 Diskriminering av blodgivare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokad tjänsteresa utomlands. () Enligt uppdrag och rättschef 9 § Svar på interpellation 2006/07:532 om flyktingars rätt till garantipension 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förtydliga regelverket för flyktingars rätt till garantipension. Reglerna om rätt till garantipension är tydliga på så sätt att de beskriver den enskildes rätt till förmånen samt beräkningen av försäkringstiden som grundar rätten. Garantipensionen är bosättningsbaserad, vilket innebär att alla som är folkbokförda i har rätt till förmånen. För att få full garantipension krävs att man har bott i i sammanlagt från det år man fyller 25. För personer som har fyllt och som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet finns ett skyddsnät i form av äldreförsörjningsstöd. Det garanterar en rimlig levnadsnivå för den som på grund av till exempel låg garantipension annars får en otillräcklig levnadsnivå. Man har dock gjort undantag i pensionsreglerna för grupper som har haft starka skäl att lämna sitt hemland och som genom flykten har gått miste om intjänade pensionsrätter. Undantaget gäller för dem som kommit till och konstaterats vara flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt. Enbart det förhållandet att man kommit till genom vidarebosättning och är så kallad kvotflykting innebär emellertid inte en rätt att tillgodoräkna sig tid i det tidigare hemlandet. Personen i fråga kan ha tagits emot i av andra skäl än skyddsskäl. Det kan också handla om en person som av något skäl underlåtit att efter ankomsten till begära beslut av som visar att han eller hon är flykting eller skyddsbehövande i övrigt. För att ska pröva om en person har rätt till flyktingförklaring eller är att betrakta som skyddsbehövande i övrigt måste personen ansöka vid . Enligt regeringsbeslut är instruerat att vidarebosätta personer som har rätt till flyktingförklaring eller som är att betrakta som skyddsbehövande i övrigt. En person som har beviljats uppehållstillstånd på andra grunder har rätt att begära att prövar om grund föreligger för att erhålla status som flykting alternativt skyddsbehövande i övrigt även senare i livet, men då prövas ärendet utifrån omständigheterna som råder i hemlandet vid den aktuella beslutstidpunkten. Det är dock inte möjligt att erhålla en flyktingförklaring efter att man erhållit svenskt medborgarskap. Pensionsreglerna är utformade för att ge ett extra ekonomiskt stöd till personer som har lämnat svåra situationer bakom sig i sina hemländer. Även om det finns ett personligt ansvar även här delar jag naturligtvis uppfattning om att det självfallet är viktigt att den som kommer till får all den information som krävs för att han eller hon ska kunna ta till vara sin rätt i detta avseende. Vad jag har erfarit är det emellertid så att och regelmässigt uppmanar de mottagande kommunerna att informera de nyanlända om att de bör ansöka om att få frågan om flyktingstatus prövad möjligt efter ankomst till . Ytterst är det dock de mottagande kommunerna som ansvarar för att de nyanlända erhåller denna information. 2 (): Detta är en fråga där jag har ägnat åt att försöka reda ut vad det egentligen är som gäller. Första gången jag kom i kontakt med den var när den drabbade en vän till mig från som kom hit innan den då nya utlänningslagen trädde i kraft. Han hade inte blivit tillerkänd garantipension i egenskap av flykting. Min bakgrund när det gäller flyktingar är att jag har varit tolk i kommun. I de sammanhangen har jag varit med vid många mottaganden av flyktingar. Aldrig någonsin har de flyktingar som tagits emot fått information om att de ska söka flyktingförklaring för att sedan erkännas som flyktingar! Tyvärr måste jag upplysa om att fallet är så även . kommer många nya kvotflyktingar från . Den man som jag pratar om är också kvotflykting. Min sambo som är tolk har varit med och tagit emot många av dem som kommer . Jag har frågat honom om de har fått upplysning om att de behöver söka flyktingförklaring och om kommunerna talar om der. Nej, säger han. Det fungerar alltså inte. Jag tror att man har hamnat i ett moment 22. De personer det handlar om borde enligt lagen om allmän pension när man läser den korsvis med en massa andra tidigare lagregler om den allmänna pensionen som var folkpension ha rätt till garantipension. Sedan ska dock begära in upplysningar från om de är att räkna som kvotflyktingar, flyktingar eller ej. Då kan man få väldigt konstiga svar. Vissa får till svar de är kvotflyktingar, och då betalar ut pengar. Väldigt många får alltså sin garantipension. Andra får den dock inte. Skillnaden blir att man får ungefär hälften så mycket att leva på som om man skulle få garantipension. Den som får äldreförsörjningsstöd, som det kallas i stället, ska leva på ca 3 200 eller . Det är ungefär samma som socialbidrag men utan möjligheten att få hjälp om man har höjda kostnader för sjukdomar, tandvård etcetera. De flesta vill ju inte gå till för att söka socialbidrag. Det innebär också att om de skulle gå till och söka socialbidraget så måste de också sälja bilen om de har en sådan, skaffa en mindre lägenhet etcetera. Det är alltså väldigt mycket som gör att människor avhåller sig från att ta den hjälp som de skulle kunna få via . Det enda sättet är att försöka se till så att man löser den här situationen för de människor det handlar om. Det kan inte vara så väldigt många i och med att tillämpningen verkar vara så olika. Många får ju sin garantipension, men väldigt många får det inte. När jag har varit i kontakt med så har de ibland sagt: Jo, vi brukar säga till att de är att betrakta som flyktingar. Så säger vissa handläggare. Andra handläggare säger: Ja, men var vi ju så himla generösa med flyktingmottagandet här i landet, så det kan vi inte räkna med. Det finns alltså väldigt olika uppfattningar bland de olika handläggarna. Jag förstår att det är svårt för dig, , att sätta dig in i den här frågan just . Jag har hållit på med att ta reda på vad det är som verkligen gäller. Jag ser ju att det finns lite felaktigheter i svaret. 3 Statsrådet (): Jag tycker att interpellationen är både givande och intressant. är det bara det att mycket av det som gäller bedömning av flyktingstatus inte är på mitt ansvar. Oavsett om jag kan frågan eller inte så är det en fråga för migrationsminister . Jag kan uppmana interpellanten att ta de frågeställningarna direkt med honom. Eftersom det blev en fråga också om pensionen så är det jag som står här. Det är dock på grund av detta som jag inte kommer att komma in på bedömning av flyktingstatus eller inte. Vad jag vet är dock att det inte är ansvar att bedöma flyktingstatus, utan det ska ha gjorts tidigare med den information som då tydligen inte är tillräcklig, enligt interpellanten. Garantipension det har förts en diskussion om det här är en pension på som man får men som avtrappas i proportion till att man har tjänat in sin egen inkomstpension. Det är ju också väldigt många av dem som har varit länge i som har arbetat och har rätt så mycket intjänat till sin inkomstpension. Det gör att man kanske inte alls får någon garantipension. Gränsen går vid . Därefter har man alls ingen garantipension, varhelst man än kommer ifrån. kan jag också beklaga att det finns personer som lever under knappa omständigheter som inte vill gå och söka kommunens försörjningsstöd. Det är ju faktiskt det skyddsnät vi har för att hjälpa och stödja människor i ekonomiskt utsatta situationer. Vi har ju också äldreförsörjningsstödet. Vi har en garantipension i som är bosättningsbaserad, och det är väl antagligen där interpellantens frågeställning ligger. Vi menar att i om man börjar vid så ska man ha rätt till garantipension. I vissa lägen, om man har kommit som flykting och får den statusen, kan man få tillgodoräkna sig de pensionsrätter som man har fått i det tidigare hemlandet. Men frågorna om flyktingstatus får jag också be interpellanten att ställa till . 4 (): Flyktingstatus är självklart ansvar. Det som jag är ute efter lite grann är hur man tolkar lagen om allmän försäkring, det som var lagen om folkpension jag vet inte exakt vad den hette. När det gäller den lagen finns det en proposition /93 där departementschefen menar att alla konventionsflyktingar, krigsvägrare och också de facto-flyktingar borde få folkpension. Visst är det så som du säger: Detta trappas ju ned. Men väldigt många av dem som har kommit sent finns ju inte med i det tidigare pensionssystemet, utan de finns i det nya. Jag har en god vän som har ca i pension inklusive tillläggspension, och det kan man naturligtvis inte leva på. Då ska det täckas upp med resten, som är äldreförsörjningsstöd. Men det går inte heller, därför att då slår man ihop hans inkomst med hans frus, och hon har fått garantipension i egenskap av anhörig till flykting, alltså anhörig till honom. Hon har fått garantipension för att hon är anhörig till en flykting. Han, som då är den flykting som hon är anhörig till, har inte fått garantipension. Någonstans är det fel. Jag menar att det här borde ligga hos . De ska ju begära in ett yttrande från . skickar det här yttrandet, och där står det oftast, mycket riktigt: Avräknas flyktingkvoten. Men ändå: I och med att man inte har begärt den här flyktingförklaringen, som ingen berättar för dem att de ska begära, säger handläggaren på att man inte kan få garantipension. Jag vill då komma tillbaka till att ingen har talat om att man ska begära flyktingförklaring. I svaret står det om att man av något skäl underlåtit att begära en sådan, men det är ju inte flyktingen som har underlåtit att begära en flyktingförklaring, utan det är myndigheterna som har underlåtit att upplysa om behovet av flyktingförklaring. Jag skulle vara väldigt tacksam om vi kunde reda ut den här situationen på något sätt så att de människor som faktiskt drabbas av detta moment 22 kan få sin pension, eller att man löser det på något annat sätt det kan gälla garantipension eller att lagstifta på något nytt sätt för att se till att man slipper leva i dessa väldigt knappa omständigheter. När man i en familj, där två personer har arbetat i år, sedan får en pension på är det inte rimligt, även om de inte har bott i . kan man inte leva på. Dessutom ska man känna att man tar emot allmosor. Det är så som de upplever det. De känner sig kränkta av detta. De tänker: Jaha, nu får jag äldreförsörjningsstöd. Jag har arbetat och betalat in till skattesystemet, och ändå får jag bara denna lilla summa. Jag vet inte riktigt hur man ska lösa ekvationen, men jag vill i alla fall lyfta fram frågan så att den kommer upp på bordet och så att ni som är i regeringen har möjlighet att se över den. Eventuellt kan ni lagstifta. Eventuellt kan ni genom ett enkelt direktiv till eller hitta en lösning på det här problemet. 5 Statsrådet (): Jag hade samtal med statsrådet , då jag upplyste om att jag skulle ha den här interpellationsdebatten . Det finns ju många frågor som går på tvärs emellan departementen, och det kan hända att det här är en sådan fråga. Men jag vidhåller nog ändå att problemet inte är . Snarare är det detta, att kommer man hit som flykting kan man få flyktingstatus därför att man har skyddsbehov eller skyddsbehov i övrigt. Då finns det ett undantag i garantipensionen som säger att man kan få tillgodoräkna sig pensionsrätter i tidigare hemland. Om man inte får det utan så att säga är flykting så kan man också i efterhand ansöka om detta, men jag vet också om att situationen då är sådan att man gör en bedömning av hur situationen är i hemlandet . Är den då god så har man inte samma möjligheter till skyddsbehov. Har man då varit i och arbetat jag går naturligtvis inte in på enskilda fall skulle jag utgå ifrån att man har en inkomstpension som gör att garantipensionen skulle vara väldigt liten eftersom gränsen går vid . Inkomstpension måste man ju ha möjlighet till, och den får man dessutom ta med sig ut i hela världen, till skillnad mot en garantipension, som är bosättningsbaserad. Den får man ha i eller . Det är det som gäller med bosättningsbaserad pension. Jag uppmanar interpellanten att ställa de här vidare frågorna. Jag ser att det handlar om en informationsfråga, och det handlar också om hur man bedömer en flyktings status, så att säga. Det är det som i så fall är grunden till den gränsdragningsproblematik vi har här . Jag ska också titta på detta och sätta mig in i det. Roten till de fel som kanske har begåtts tror jag har varit ett informationsproblem, och där kan jag ge interpellanten fullständigt rätt. Jag tror också att det är så. 6 (): Jag tackar för att statsrådet tar frågan på allvar. Jag tror också att det till stor del är information till som brister i väldigt många av de här fallen. Sedan har vi den problematik som du tog upp: Har man blivit svensk medborgare så kan man inte heller i efterhand tillerkännas flyktingskap. Den situationen har vi för den man jag talade om som kommer från . Vem skulle säga att situationen i är sådan att man inte borde få flyktingstatus om man kommer därifrån? Det är ett inbördeskrig där människor flyr från antingen den ena eller den andra sidan. Lika illa behandlade blir de av allihop. Jag återkommer till inkomstpensionen. Även om man har bott här i landet och jobbat är inkomstpensionen väldigt låg. Det är dessutom två delar. Det är en inkomstpension och sedan är det en tillläggspension. Där är frågan också hur det blir om människor skulle åka tillbaka till sitt hemland, därför att de inte klarar sig på sin pension här, och kanske skulle vilja ta med sig inkomstpensionen dit, där läget nu är stabilt. Men de kan inte göra det heller. Det har de inte råd med, därför att det handlar om så lite pengar. De har alltså ingen möjlighet att vare sig leva här eller leva där under drägliga villkor. Det är verkligen ett jättestort problem. Jag ska ta frågan med också. Men sedan hoppas jag att ni, nu när frågan har lyfts fram, funderar över socialförsäkringsfrågan men också naturligtvis över flyktingstatusen och den information som ska ges till flyktingarna men som alltså inte ges, och att ni är mycket tydliga med det, för kommunerna vet inte om att de ska informera om det. 7 Statsrådet (): Jag har ingenting mer att tillägga. Jag tror att det interpellanten ville ha sagt är sagt. Jag har haft en diskussion med , och sedan får vi se var frågan hamnar. Men har den lyfts fram. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:552 om rättssäkerhet i sjukförsäkringen 8 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit till konkreta förändringar i handläggningsrutiner utifrån den kritik som JO har framfört. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i övrigt för att stärka rättssäkerheten och likvärdigheten i sjukförsäkringssystemet. Jag vill börja med att framhålla att jag anser att det är av allra största vikt att den enskilde får en korrekt behandling av . måste arbeta aktivt med att garantera den enskilde en korrekt och lika behandling. En rättssäker handläggning är avgörande för förtroendet för socialförsäkringen. För att stärka rättssäkerheten krävs bland annat förändrade beslutsformer inom . Dagens beslutsform, där vissa ärenden beslutas av socialförsäkringsnämnder, är inte tillräcklig ur ett rättssäkerhetsperspektiv. Jag har därför tagit initiativ till att avveckla socialförsäkringsnämnderna. Regeringen fattade beslut om en proposition med detta innehåll som har överlämnats till . På regeringens uppdrag har en ny, mer rättssäker beslutsordning tagits fram av . Jag har även tagit initiativ till en utredning som ska se över tillsynen inom socialförsäkringsområdet. Det saknas en fristående tillsyn över socialförsäkringen, vilket är en brist ur rättssäkerhetsperspektivet. Utredningen ska utvärdera möjliga organisatoriska former för systemtillsyn och effektivitetsgranskning inom socialförsäkringsområdet. Utredningen ska ha sin utgångspunkt i att stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. En annan aspekt på rättssäkerhet är att vi måste kunna lita på att systemen når dem som är berättigade som misstag och brott förebyggs och bekämpas. Om inte detta sker riskeras trovärdigheten och det blir svårt att ha råd att behålla systemen. Felaktiga utbetalningar kan aldrig helt undvikas. Men de måste bli så få och så små som möjligt. är många system i våra utbetalande myndigheter utformade utifrån att alla gör rätt från början utan att detta behöver kontrolleras. Dagens kontroller bygger därför på granskning i efterhand när felen redan har uppstått. När trygghetssystemen har utvecklats har man ägnat alldeles för lite tanke åt hur ansökningar ska kunna kontrolleras så att det blir rätt redan från början. Delegationen mot felaktiga utbetalningar påpekar i en aktuell rapport att våra utbetalande myndigheter prioriterar snabb utbetalning framför att utbetalningen blir rätt. Det finns inga effektiva stöd för kontroll i systemen och ibland saknas rutiner. Felaktiga eller bristfälliga ansökningar slinker därför lätt igenom. Det är även viktigt att systemen är enkla för den enskilde medborgaren. En felaktig utbetalning, särskilt om den pågår under en lite , kan allvarligt skuldsätta en person. Också av det skälet är det viktigt att systemen får högre precision och inte är alltför krångliga. genomför nu en stor omorganisation. Den syftar till att förbättra servicen till den enskilde och stärka rättssäkerheten i handläggningen. Genom en modernisering och utveckling av kommer också förutsättningarna för en rättssäker handläggning att öka ytterligare. Jag har förtroende för och stöder myndigheten i dess utvecklingsarbete. En mer effektiv socialförsäkringsadministration är den bästa garanten för en rättssäker socialförsäkring. 9 (): Jag tackar för svaret. Antalet sjukskrivningar fortsätter att minska. Men rapporterna om bristande rättssäkerhet i sjukförsäkringen duggar också tätt. JO har redan tidigare fått mängder av anmälningar och riktat en omfattande kritik mot hur ärendena handläggs. Dålig ordning på papperen, långa handläggningstider, bristfälliga underlag, handlingar som helt enkelt har försvunnit och sjuka som nekats tillgång till handlingar som man har rätt att ta del av är några exempel. har HSO i också gjort en undersökning som i mycket faller samman med de slutsatser som finns i egen statistik och som visar på ett tydligt mönster. Diagnoser med utbredd smärta som ett av symtomen leder oftare till avslag, medan ansökningar på grund av hjärt- och kärlsjukdomar oftare beviljas. Bland dem som fått avslag får många rätt i nästa instans, vid omprövning eller beslut i länsrätten. Men det är inte de sjukaste som får rätt. Det är de starka, de som kan tala för sin sak. Kvinnor, yngre, utlandsfödda och lågutbildade är överrepresenterade bland dem som har fått avslag. Det talas mycket om att träffa rätt, och jag är glad för statsrådets intresse för en ökad rättssäkerhet i sjukskrivningen och att hon också understryker den principen. Problemet nu är inte att det betalas ut för mycket pengar, utan det stora problemet är att människor allt oftare friskskrivs på felaktig grund. De som har förlorat sin sjukpenning eller sin sjukersättning, det vet vi också genom de här rapporterna, får det svårt. Många är för sjuka för att arbeta. Bara hälften återgår i arbete. Av dessa minskar sin arbetstid på grund av sjukdomen. blir sjukskrivna igen. Resten hamnade hos Ams, eller med försörjning av make eller maka. Arbetsförmedlingarna har redan tidigare noterat en ökad tillströmning av människor som egentligen är för sjuka för att arbeta. I radioprogrammet intervjuades en kvinna som tvingats återgå i arbete med ständig värk. En annan kvinna, med whiplashskada, hade på uppdrag utretts av ett företag i . Utlåtandet därifrån var späckat med fel. Där angavs en felaktig diagnos och felaktiga uppgifter om både vilken behandling kvinnan hade fått och hur utredningsarbetet hade gått till. Ändå använde utlåtandet som grund för att dra in sjukersättningen. Trots att felaktigheterna påpekades ändrades inte beslutet. Som statsrådet påpekat i interpellationssvaret är en rättssäker handläggning av största vikt. En oberoende tillsyn av socialförsäkringen kan säkerligen vara ett steg i rätt riktning. Men de åtgärder som presenterats i övrigt är otillräckliga. Det finns inget som tyder på att avvecklingen av socialförsäkringsnämnderna har lagt grunden för någon ökad rättssäkerhet. Det finns inte heller något som tyder på att JO:s fundamentala kritik över huvud taget har lett till några skärpta rutiner eller någon uppstramad handläggningsrutin när det gäller att stärka rättssäkerheten. Signalerna är de motsatta. Här måste det till förändringar. Som det är nu riskerar vi att få en sjukförsäkring för starka, välutbildade, svenskfödda medelålders män med hjärt-kärlsjukdomar medan lågutbildade, unga, utlandsfödda kvinnor med smärtdiagnoser hamnar utanför. Så vill vi inte ha det. 10 Statsrådet (): Jag har tittat på den statistik som finns nu och anmälningar till JO. Jag håller med interpellanten om att det är självklart helt oacceptabelt med brister i rättssäkerheten. Det har varit likadant med kritiken mot sjukvården. Det ska man naturligtvis ta på största allvar. Antalet JO-anmälningar och andelen ärenden jämfört med har gått ned. JO har också kritiserat handläggningstiderna. De har också gått ned jämfört med tidigare. Min förhoppning är att mycket är på gång och att mycket händer i och med att antalet JO-anmälningar också sjunkit. När det gäller överklaganden i om jag inte har helt fel har vi sett en kraftig ökning. Men för landet i övrigt går det faktiskt ned. Av 1 000 ärenden hos får ungefär 985 positivt besked och 15 får avslag. Av de 15 är det ungefär 5 som överklagar, och av dem är det ungefär 2 som får rätt i den instansen. Okej, det var 2 felaktiga besked. Men jämfört med 1 000 ärenden är det kanske inte helt anmärkningsvärt. Men självklart ska vi även här jobba med nollvisioner. Jag vet att det också är ambition. bildades på beslut av denna kammare. Det var den dåvarande regeringen, med bland annat parti som stödparti, som föreslog bildandet av en försäkringskassa, en enmyndighet med en styrelse med fullt eget ansvar. Man ordnade inte med någon tillsyn. Det var före detta som hade tillsyn över de gamla försäkringskassorna.