prot · GV098 · 2007-10-02 00:00:00 — Det är mycket som inte står, men det som han sade i regeringsförklaringen gäller fortfarande. Det betyder att vårt engagemang, vår uttryckliga vilja att lyfta upp HBT-frågorna är oförändrad. De finns med i den ledande regeringsförklaring som gäller för alliansens arbete . Detta uttalande står statsministern och hela regeringen bakom. Jag kan bara beklaga att och inte tycker att vi gör tillräckligt och att det som jag ändå radade upp, som jag tyckte var några konkreta frågor, inte räckte. Nej, det gör det naturligtvis inte. Jag är den första att säga det. Vi måste göra mer. Vi måste hitta forum för att kunna driva de här frågorna. När kommissionen nu kommer att lägga fram förslag på utökade initiativ för att motverka diskriminering utanför arbetsmarknaden, för det är där man har koncentrerat sig, kommer att lyfta fram HBT-frågorna. Det är så man arbetar inom EU. Det vet ju ni. Det finns förslag inom en gemensam rättsgrund och det är utifrån dem man påverkar. Jag vet inte exakt när det blir, om det blir , men då ska vi driva att HBT-frågor som grund för diskriminering finns med också utanför arbetslivet. Jag vet att det här är en otroligt viktig fråga, och vi kommer att vara aktiva. Pakten har och jag samtalat om . Jag tycker att det är en trevlig idé. Jag tycker verkligen det. Jag är bara så rädd att det inte blir mer än just ord. säger själv att det blir mycket ord kring detta. Man har en familjepakt som tyskarna har drivit igenom. Man har ungdomspakt och jämställdhetspakt. Man lyfter fram frågorna tillfälligtvis, men sedan landar de liksom ingenstans utan de finns bara med och man hänvisar till dem i protokollen. Vi märker själva med jämställdhetsfrågorna, som vi precis har diskuterat på ett annat möte innan jag kom hit, att vi måste hitta andra former för att se till att de mainstreamar, som det heter på nysvenska, alltså genomsyrar arbetet på ett annat sätt. Det räcker inte att ha en pakt. Jag är lite rädd att man på något sätt, och jag tror att jag sade det förra gången också, begraver frågorna där i stället för att jobba med dem kontinuerligt och se till att de genomströmmar hela lagstiftningsarbetet i kommissionen. Det är så vi i alla fall inledningsvis ska försöka att driva dem. Sedan är det viktigt att stadgan kommer på plats. Då blir det ett förstärkt skydd. Det är väldigt viktigt när den implementeras och fördraget ratificeras så att man faktiskt får ett utökat skydd mot diskriminering med hänvisning till sexuell läggning. Och det kommer vi att verka för. Vi kan säkert göra mer, men jag tycker ändå inte att man ska förakta det arbete som vi gör. Vi gör också en hel del på biståndsområdet där frågor om sexuell läggning finns med som en prioriterad uppgift. Jag är säker på att biståndsministern kan berätta mer om detta. Vi försöker att ha det på agendan på det stora politiska fältet inom alla frågor, i EU-samarbetet men också internationellt. Det är som sagt viktigt att den här debatten förs. Det är viktigt att ni fortsätter att påminna oss, men jag vill att ni ska veta att vi fortsätter att driva de här frågorna, ibland mera publikt, ibland mindre publikt. De finns ständigt på agendan, och vi försöker ta alla tillfällen i akt att lyfta in dem i de frågor där det kan vara relevant. 22 (): Interpellationen gällde, fast så får man inte ställa frågan, varför HBT-frågor inte finns med i EU-arbetsprogrammet och vilka initiativ ministern kommer att ta. Det är den fråga man får ställa i en interpellation. Och jag tycker inte att jag har fått ett riktigt svar på frågan varför HBT-frågor inte finns med i EU-arbetsprogrammet. Det handlar väl om prioriteringar. Är det så att regeringen kollektivt tar beslut om detta får man bara försöka heja på så att hon får ökat stöd inom regeringen så att det i nästa EU-arbetsprogram får stå med att man just ska lyfta fram HBT-frågorna. Jag tror ju själv att personligen kan tänka sig att driva de här frågorna mycket tydligare. Uppenbarligen finns inte det stödet i regeringen. Det är därför man inte vågar lyfta fram dem. Det är precis som vi har varit inne på tidigare, det kan vara känsligt i vissa regeringar att lyfta fram de här frågorna. Då är det alltid fråga om på vilket sätt man ska göra det. Man kan, som säger, gå ambassadvägen och indirekt hålla konferenser i landet på ambassadens initiativ eller med ambassadens hjälp eller också kan man välja att lyfta fram dem på ministerrådsmöten. Båda sätten tror jag är bra. Ett förslag som jag har lyft fram är en HBT-pakt. Man kan säga att argumentet mot det är att den kanske försvinner . Men finns inte HBT-frågor alls på EU-agendan. Hade man en HBT-pakt skulle det åtminstone komma upp en diskussion om HBT-frågorna, vilket jag kan tycka kanske vore bättre än ingenting alls. Den frågan får vi återkomma till lite längre fram. Jag vill i alla fall tacka för de initiativ och de saker som hon har gjort i HBT-frågorna och hoppas att vi kan få se ännu mer, för det behövs ännu mer initiativ i den här frågan så att kan driva den både i EU och i FN. 23 Statsrådet (): Jag har fortfarande, med all respekt, inte riktigt lärt mig regelverket. Jag trodde att mitt förra anförande var det sista, så jag har inte så mycket att tillägga. Jag vill tacka och för den här debatten och upprepa att även om det inte står i alla sammanhang finns frågan kvar. Det är inte bara jag som driver den utan också övriga statsråd. Vi kommer säkert att få anledning att återkomma till den här diskussionen i , och vi kommer att, på de sätt som det är möjligt inom EU-samarbete och annat internationellt samarbete, fortsätta att driva de här frågorna. Jag vill tacka så mycket för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:19 om regler för utgrävningskostnader 24 Kulturminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att markägare tvingas stå för oförutsedda och avsevärda kostnader för arkeologiska utgrävningar vid byggnationer på sin egen mark. Vi har i , genom lagen om kulturminnen med mera, ett starkt skydd för vårt kulturarv. Utgångspunkten i lagen är att ansvaret för vårt kulturarv delas av alla, och det tycker jag är bra. Frågan om ansvaret och den enskildes kostnader i samband med arkeologiska utgrävningar är ständigt aktuell i såväl som regeringens arbete. Frågan berör många samhällsområden: kultur, den fysiska samhällsplaneringen, näringsliv och även enskilda företagare. har tagit ställning i frågan och kommit fram till att fortsättningsvis ska ha kvar det starka skyddet för vårt kulturarv, i detta fall skyddet för fornminnen. Det finns inga planer på att ändra lagen. Det finns däremot andra förändringar som kan göras och som kan leda till att förhållandena på den uppdragsarkeologiska marknaden fungerar mer tillfredsställande, bland annat genom att man skapar förutsättningar för en effektiv konkurrens. Regeringen har därför aviserat i budgetpropositionen att man avser att göra en analys för att pröva det nuvarande undantaget från lagen om offentlig upphandling i 2 kap. i lagen om kulturminnen. Denna analys ska sedan ligga till grund för regeringens fortsätta ställningstaganden i frågan. 25 (): Jag vill börja med att tacka kulturministern för ett snabbt och bra svar på min interpellation. Anledningen till att jag skrev den här interpellationen är att jag anser att frågan om kostnader vid utgrävningar på många områden utgör ett problem. Jag är väl medveten om att vi har ett ansvar för vårt kulturarv. Det tycker jag är bra, och det ska vi ta. Men i , där jag bor, finns ett antal konkreta exempel på där det här utgör ett problem, och det är klart att det finns också i andra delar av vårt land. Ett exempel som jag vill peka på är en jordbrukare som vill expandera sin verksamhet. På grund av utgrävningar på den mark där han vill bygga kommer kostnader att uppstå, både direkta kostnader som är förknippade med själva utgrävningen och kostnader på grund av förseningar i byggnationerna. Jag tycker givetvis att det är olyckligt att sådana här situationer uppstår. är det så att när man gör utgrävningar och hittar arkeologiska föremål tillfaller föremålen staten. Då tycker jag att den rimliga ordningen borde vara den att det är staten som bär kostnaderna. Jag är medveten om att kan bevilja bidrag för utgrävningarna, men om kostnaderna då överstiger den faktiska utgrävningskostnaden riskerar markägaren att få stå till svars för väsentliga kostnader. Jag anser inte att det är en rimlig ordning. Därför ville jag belysa den här frågan. 26 (): Tusen tack till kulturministern för svaret till . väcker en väldigt viktig fråga. Vi har sett flera olika exempel, men särskilt ett som har berört oss ganska ordentligt. Jag har själv varit på plats på Värmlandsnäs, näset som sticker ut i tydligt på svenska kartan. Här finns många gamla fynd, väl värda att bevara. Ett av dessa blev föremål för en utgrävning . Det var tillvägagångssättet som jag egentligen reagerar på, inte att det finns en stark lag som skyddar våra fornminnen, utan det var tillvägagångssättet som vi kan fundera över. Ianspråkstagandet gällde egentligen bara av själva skeppssättningen, inte i skeppssättningen. Ändå väljer myndigheten att gräva ut hela skeppssättningen och därefter skicka faktura till ägaren av gården. Inte nog med att intrånget är stort och det sker en stor förändring på gården. Den miljö som man är van att leva i och som är månghundraårig försvinner, av en orsak skapad av markägaren, gårdsägaren, men inte av vilja. Det är det som är problemet. Lagen är riktig. Den ska skydda våra fornminnen och våra kulturminnen, det är viktigt. När det finns uppsåt ska man naturligtvis följa lagen och straffa. I det här fallet kände vi att det går stick i stäv med landsbygdsföretagarnas utvecklingsmöjligheter. På alliansbänken har vi funderat över, och tog initiativet, hur vi kan underlätta för landsbygdsföretagande. Det här kan vara ett hinder. Men med rätta idéer kan vi hjälpa till. Jag har förstått att det har förts diskussioner. Jag är ledamot i miljö- och jordbruksutskottet, och efter att ha varit på gården tog jag kontakt med jordbruksministern och fick höra att det sker en dialog mellan departementen Jordbruks-, Miljö- och Kulturdepartementen. Jag tror att det är alldeles avgörande om vi fortsatt ska kunna ha en bra utveckling. De kollektiva nyttigheterna finns, och en är att bevara till exempel ett beteslandskap runt en skeppssättning som vi har vant oss vid att ha i vår närmiljö och kultur. Ägandet och ansvaret övergår till gemensamt ansvar, men äganderätten är viktig, menar vi, i den här landsändan. Vi vill stärka den. En fundering är om man ska väga in proportionalitetsprincipen i sammanhanget. Den väger väldigt tungt och ska så göra för att skydda varje enskild EU-medborgare. Med rätt myndighetsutövning kan vi komma långt, mycket längre än vi kanske tidigare gjort. Då behöver det kanske inte heller alla gånger vara kostnadsfrågan som styr det hela. Tusen tack igen för svaret. Vi ser fram emot fortsatt arbete i frågan. Att myndighetsutövning blir mer likvärdig över landet så att det inte skiljer sig mellan länsstyrelser tror vi också är väldigt viktigt. 27 Kulturminister (): Tack till interpellanten och meddebattören för att de har tagit upp frågan. Den är, som ni säger, inte helt enkel. Här är intressen som står mot varandra. En av alliansregeringens främsta prioriteringar är att värna och vårda kulturarvet. har vi äganderätten och ett önskemål om att landsbygden ska kunna utvecklas. Därför är det, som tog upp, intressant med den dialog som vi har börjat föra mellan , och . Här finns nämligen en hel del stötestenar och åtskilligt som man skulle kunna komma till rätta med. Jag vet också, efter att jag har fått mitt underlag, att ett antal motioner, bland annat från fru talman själv, , tar upp de här frågorna. De är alltså inte nya, utan jag tror att nästan samtliga partier har lyft fram frågan om kostnaderna och hur de slår . Som jag sade i mitt första inlägg har beslutet från såväl som regeringen varje gång landat i att lagen står fast. Men det innebär inte att man inte ser problemen. Den granskning som revisorer har gjort är betydelsefull. pågår ett arbete för att som ett första steg se hur man kan förbättra konkurrensen på området genom att frikoppla den arkeologiska delen hos . Det är diskussionen som gäller lagen om offentlig upphandling som först måste redas ut. Det finns också en text i budgetpropositionen om detta. som jag är medveten om att det här är ett problem är det naturligtvis glädjande att vi upptäcker allt fler fornlämningar. Det visar att vi har ett rikt land, inte minst på kulturminnen. Så kommer vi till frågan att det är någon som måste bära kostnaden när en sådan här exploatering ska göras, och det är naturligtvis den som i någon mening har mest att vinna på det. Någon kanske vill bygga bostäder eller vad det nu kan vara. De främsta exploatörerna här är ju inte enskilda, även om de är en viktig del och föremål för diskussionen, utan det är och . I någon mening står ju staten så att säga bakvägen för de stora kostnaderna. Det är ett nationellt intresse att värna fornlämningarna. Det handlar ju inte bara om oss som lever nu utan också om barn och barnbarn, och kulturarvet är otroligt viktigt. Vi lärt oss mycket om historien genom att vi har kvar det som vi nu kan forska kring. Det går att få bidrag, precis som ni var inne på, och det finns naturligtvis begränsningar vad gäller kostnader. Man ska inte behöva stå för kostnaderna om man upptäcker en fornlämning som man inte tidigare kände till. Men visst är vi medvetna om att kostnaderna är höga och att det ser väldigt olika ut inom landet. Konkurrensen fungerar inte tillfredsställande, så det finns mycket att göra. Även om det inte finns planer på att ändra lagen, kan jag lova att vi kommer att följa detta. Ett första steg blir, förutom att se över detta med konkurrensmöjligheterna, att ha en fortsatt diskussion mellan de olika departementen för att se vad man kan göra den vägen. Räcker inte det får vi återkomma. 28 (): Som kulturministern så väl belyser det är det en viktig fråga. Det är en viktig fråga för äganderätten och det är också en viktig fråga för kulturarvet. Jag ville lyfta fram den här viktiga frågan för att vi inte ska få en situation där en markägare som upptäcker en fornlämning ser till att gräva över den så fort som möjligt bara för att han eller hon är rädd för att få en ökad kostnad. Det finns också den aspekten på detta. Det känns betryggande att det finns en dialog mellan både departement och ministrar. Jag hoppas att vi med den här debatten har belyst frågan lite extra och tryckt på från sida. Därmed är jag nöjd med svaret och tackar så mycket för debatten. 29 (): Helt kort måste jag få säga att jag är väldigt glad att ministern visar sig så kunnig i ämnet och inläst i frågan. Det känns bra att ni redan har haft en dialog. Jag visste inte om att det hade skett mellan alla de tre departementen. Det är glädjande. Det är en grundförutsättning för att vi som medborgare ska känna oss trygga. Oavsett vilken roll vi har, om vi är förtroendevalda politiker, lantbrukare eller endast medborgare utan ett enskilt ägaransvar, har vi ett kollektivt ansvar. Jag är väldigt glad över att den insikten finns här. Det för att vi kan fatta kloka beslut framöver. Lagen i sig kanske inte behöver förändras så mycket, om det nu behövs, men att göra en översyn är väl alltid klokt. Däremot måste vi få myndighetsutövningen, som kan vara så olika, att bli mer enhetlig och mer human, om jag får uttrycka mig så, för att en medborgare inte ska sparka bakut. Det viktiga är att medborgarna förstår våra beslut och myndighetens handlande. Det är jag övertygad om att våra svenska medborgare gör om vi har väl genomarbetade förslag och går till väga på rätt sätt. Det finns ett gott exempel, , där man nu har återbegravt ett hundratal kroppar beroende på en renovering av kyrkan. Det visar tydligt att kyrkan är klok på den här punkten. Man har för all del jobbat länge med den här frågan. Det finns goda exempel, fru talman, och dessa tycker jag att vi kan lära oss av och ta med oss i arbetet. Det är viktigt att inte någon del av ska behöva stanna i utveckling beroende på lagar som vi inte kan hantera. Lagarna kan vi hantera om vi hjälps åt. Tusen tack för svaret. 30 Kulturminister (): Det verkar som att vi är överens om både vikten av att vi värnar kulturarvet och att det är viktigt att vi har en kulturminneslag. Vi är också, som jag kan tolka det, väl överens om att konkurrensen behöver bli betydligt bättre. Det finns flera uppdrag till privata aktörer, men här behöver väldigt mycket hända. Det ser också olika ut i de olika länen. Det är svårt för många privata aktörer att få uppdrag i län där de inte är etablerade. Här finns absolut en hel del som vi kan fortsätta att arbeta för. Sedan handlar det också om det som var inne på, det vill säga om att bli bättre på att informera om vad som faktiskt sker. Dels måste vi förhindra att det blir så att någon, som interpellanten sade, skyfflar över en fornlämning av risk för att dra på sig kostnader jag inser att det problemet finns dels behövs mer information inte minst när det gäller fornlämningar och skogsbruket, där man av oaktsamhet och framför allt okunskap förstör en hel del. Det finns alltså flera sidor i det här. Men jag är medveten om problemet. Vi följer detta, och jag lovar att vi också kommer att ha en diskussion med länsstyrelserna för att få en så pass enhetlig syn och bedömning av det här som tänkas kan. Jag hoppas att vi får möjlighet att ta upp diskussionen igen längre fram och då se att det faktiskt har hänt en hel del positivt. Det är min förhoppning. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Propositioner 2007/08:6 Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen 2007/08:8 TV tillgänglig för alla Tillstånd för digital marksänd TV 2007/08:9 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag och lagen om hemlig kameraövervakning 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:29 Statliga utredningar och kommittéer av () till statsminister () 2007/08:30 Svenskt kärnbränsle till av () till miljöminister () 2007/08:31 Experimentverkstad i utnämningspolitiken av () till statsrådet () 2007/08:32 Äktenskaps- och partnerskapsutredningen och utredningsväsendet i allmänhet av () till justitieminister () Interpellation 2007/08:29 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationerna 2007/08:3032 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:27 Politiskt ledarskap i rovdjursfrågan av () till miljöminister () 2007/08:28 Rikstäckande system med ambulanshelikoptrar av () till försvarsminister () 2007/08:29 initiativ på IT-området av () till statsrådet () 2007/08:30 Jämställdhet i vården av () till socialminister () Frågorna 2007/08:27 och 28 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Frågorna 2007/08:29 och 30 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2007/08:6 Gotlandstrafiken av () till statsrådet () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.