prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Ett exempel på vad regeringen har gjort i närtid är Öresundstrafiken, som några var inne på i en replikväxling här. Jag tycker att det öppnar en ny möjlighet att stärka kollektivtrafiken och ge kunderna, människorna i och på , ökade möjligheter att nyttja kollektiva transportmedel. Jag är förvånad över den kritik som finns på vänstersidan. Jag minns när en tung socialdemokrat från , tidigare ledamot i trafikutskottet, uppvaktade utskottet med krav på att Skånetrafiken skulle få de här möjligheterna att köra regional kollektivtrafik. På det här området ska det också bli väldigt spännande att ta del av det förslag till nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling som utredningen framåt arbetar med och som ska presenteras . En ökad användning av kollektivtrafik är enligt min mening helt nödvändig men leder ändå bara till en mycket måttlig dämpning av bilismen det ska vi vara medvetna om. Avslutningsvis vill jag säga några ord om IT-frågorna, som också ingår i det här betänkandet. IT har en allt större betydelse som motor för utveckling och tillväxt. Internet är en förutsättning för många samhällsviktiga tjänster, offentliga likväl som privata. Internet ger också möjlighet till innovation och tillväxt där bara tanken sätter gränser. Det krävs stora insatser av många olika aktörer för att vi ska åstadkomma ett informationssamhälle där alla känner delaktighet oavsett ålder, sociala och regionala faktorer. När människor, företag och offentlig sektor blir alltmer beroende av IT och Internet blir det allt viktigare att tekniken är tillförlitlig och att den finns över hela landet. tillhör de länder som kommit ganska långt på det här området. Internetuppkoppling av något slag finns i av hushållen. av hushållen har bredbandsuppkoppling enligt en färsk undersökning inom EU detta trots att mitt parti, när vi lanserade begreppet digital allemansrätt, inte fick riksdag och regering med oss på att satsa på en heltäckande infrastruktur av optofiber över hela landet, som vi skulle ha velat se. har det med tiden blivit andra lösningar, men dessvärre kan vi också se brister i infrastrukturen, främst i mindre tätorter och på landsbygden. I regeringens budgetförslag finns det en del angelägna förslag kring detta. Det anslås pengar till samförläggning och kanalisation för att vi på ett effektivt sätt kunna stödja fortsatt utbyggnad av IT-infrastruktur. Vidare får medel för att vara bemannat dygnet runt, vilket gör att möjligheter att stå emot IT-relaterade hot blir betydligt bättre. För att se hur små orter och landsbygd kan bli bättre uppkopplat mot Internet är en utredning tillsatt, och det ska bli spännande att få se vad resultatet av denna kommer att bli. IT-infrastruktur av hög kvalitet är en förutsättning för livskraft i alla delar av landet. Att säkerställa god IT-infrastruktur är viktigt, men det är kanske bara halva jobbet. Vi måste också vara med och fylla nätet med vettigt innehåll, och här måste staten gå före med en aktiv e-förvaltning. Medborgarna förväntar sig att hitta bra och smarta lösningar på nätet, och vi har mycket att tjäna på effektivare e-tjänster. Myndigheter och verk måste också vara goda förebilder vid upphandling så att öppna lösningar och standarder väljs. Öppenhet ger mer valfrihet och konkurrens, och detta i sin tur kommer att leda till bättre tjänster, vilket främjar IT-användningen. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i betänkandet. Vi ser med tillförsikt fram emot att väljarna får värdera vad den här regeringen, den här alliansmajoriteten, åstadkommer på sina jämfört med vad uträttade under sina vid makten . Det ska bli väldigt spännande att se hur det går. Jag är inte alls särskilt oroad över opinionssiffror hit och dit under resans gång. Jag vill avsluta med att instämma i tack till vårt eminenta kansli och önska samtliga god jul. 137 () replik: vid makten, talar om, och jag svarar så här: Väljarna är inte dumma! Det är ju så att man prövas , och det gjorde vi socialdemokrater också. Och väljarna är som sagt var kloka; det ser vi inte minst på dagens opinionssiffror. Vi har suttit vid makten. fick vi jobba för att städa upp efter de som borgarna hade haft innan, och antagligen kommer vi 2010 att få börja med att städa upp efter några borgerliga år också, så jag tycker inte att ska förhäva sig över det. är det så att när man jämför med de budgetar som är framlagda och med de budgetmotioner som är framlagda /93 fram har vi socialdemokrater lagt 334 miljarder i budgeten på utgiftsområde 22 medan ni i kommer som god tvåa med 316 miljarder. Sedan kommer kristdemokrater och moderater, och sist kommer . Så ligger det till, och det här är rena siffror. Men vi hade kunnat lägga mer, säger . Ja, vi kan ta i så vi spricker, men det gör trollen också när solen skiner. Vi har ju sett av er budgetmotion den här gången att ni inte mäktar med. 138 () replik: Jag vill uppmana att glädja sig över opinionssiffrorna och hur trevliga de ser ut för hennes parti, därför att framgång är färskvara, och det hinner rinna oändligt mycket vatten under broarna och hända oändligt mycket i politiken. Att väljarna ska summera och jämföra med vad den här regeringen och den här alliansmajoriteten har åstadkommit ser jag fram emot med stor tillförsikt. Jag är inte ett dugg orolig. Det finns inget som är så frustrerande som att ha goda opinionssiffror mellan valen för att sedan göra en djupdykning när det blir dags för väljarna att sätta slutbetyg. återkommer till budgetar och till siffror som hon har fått från . Jag minns när stod här i talarstolen och presenterade det oerhört stora infrastrukturpaketet på ett antal hundra miljarder och tog oerhört stora ord i sin mun. Den enda begränsningen var inte pengar, utan den enda begränsning som han såg var tillgången till grävskopor och entreprenadmaskiner. Inga andra gränser fanns för den socialdemokratiska storsatsningen på infrastruktur. har vi facit. När vi bytte regering såg vi att det fattades 20 miljarder på vägområdet och 1015 miljarder på järnvägsområdet, och de planer som var fastlagda var ett stort luftslott som behövde fyllas ut med, som sade, . Det är resultaten som räknas, , och det är där vi ser de stora bristerna i den socialdemokratiska politiken. Jag ser, som sagt, fram emot att kontrollera detta . Ni hade så på er, men jag är alldeles säker på att vi kan stå upp för de resultat vi åstadkommer . Sedan ska väljarna få ta ställning. 139 () replik: Ja, det är riktigt som säger. Det är resultaten som räknas. Därför är det förvånande att på inte räknat ut att det faktiskt fattas pengar. när har chansen, för , varför då inte satsa mer pengar på trafikområdet? Om man har råd att sänka skatterna för de rikaste med 65 miljarder har man väl råd att också satsa på infrastrukturen. Sedan vill jag säga att hajar har inga klor! tar beten, och betet var i det här fallet OPS. Det är klart att någon måste tjäna på det. Någon måste tjäna när det kostar. De som tjänar är finanshajarna. Det tycker jag inte är det optimala sättet att använda våra skattepengar på. Vi socialdemokrater säger att det är jättebra om man kan hitta andra sätt att upphandla, genom funktionsupphandling och allt vad det heter. Man kan ta till sig nya idéer och så vidare. Det säger vi ja tack till. Men varför då inte använda Riksgälden och låna pengar där? Där finns pengar. Jag har en sista fråga som jag vill höra besvara. Det gäller detta med att konkurrensutsätta folkrörelsearbetet, NTF:s verksamhet. Vad svarar på det? Vad säger om att man nu vill avveckla NTF för att fler aktörer ska få chansen? Precis som vi hört tidigare tar det mycket kraft och tid att söka projektpengar. Är det då riktigt att vi använder NTF, som verkat i landet , på det sättet? 140 () replik: Med all respekt, är lite ovarsam med precisionen i sina utlåtanden. säger hon att vi ska avveckla NTF. Den uppgiften har jag inte sett någonstans. I sin inledning sade hon att hon lyssnat på i förrgår. Det var i går vi lyssnade på honom. Som sade tidigare handlar det om en neddragning med av NTF:s budget. Jag tycker att de gör ett jättefint jobb, och jag är övertygad om att de med den nya vd:n som tillträder kommer att fortsätta att göra ett gott jobb. Men det finns i den organisationen, precis som i alla företag och organisationer, förbättringsmöjligheter och effektiviseringsmöjligheter. Jag är övertygad om att de kommer att ta till vara dessa. Som också sade är dörrarna inte stängda. Även NTF kan vara med och använda de pengar som faktiskt ligger kvar i budgeten för trafiksäkerhetsarbetet för olika organisationer. Varför inte bejaka mångfalden även på det området? Det finns säkert många andra som också kan göra goda insatser om det finns pengar att hämta för att kunna jobba med trafiksäkerhet. Vad gäller satsningar vill jag säga att vi satsar 1,2 miljarder mer i denna budget, vilket är en ganska stor skillnad jämfört med de tidigare budgetarna. Och det kommer mer, som jag sade i mitt inledningsanförande. Detta är inte något slutbud, utan vi har en tydlig inriktning och ambition att rusta upp infrastrukturen för att kollektivtrafiken och den övriga trafiken ska kunna fungera. har inte någon ytterligare replik, men nästa gång kanske hon kan utveckla varför Socialdemokraterna så kategoriskt bytt fot när det gäller OPS. Det är ett av flera verktyg. Lånefinansiering och anslagsfinansiering är andra verktyg. Varför inte använda hela verktygslådan? Vi har inget emot att lånefinansiera också i fortsättningen. Det kommer säkert att vara användbart, och vi vill använda olika verktyg eftersom det ger god effekt. Det har gjort det i våra grannländer och kan göra det också i . Vi tror inte att detta är manna från himlen, men låt oss pröva det. 141 () replik: När det gäller NTF undrar jag om du, , är medveten om vilka krav NTF ställer och hur de driver på? Åtminstone i fungerar NTF som en oerhört nyttig väckarklocka. De gör egna undersökningar, uppmärksammar folk som kör för fort, ställer krav på alkolås. Jag blir lite misstänksam. Är det kritiken mot regeringen som gör att man drar ned på anslagen? Vad är det för yttrandefrihet och liberal inställning till demokrati? Sedan blir jag lite besviken, . Jag är van vid att du sätter stort fokus på klimat- och miljöfrågor. Det har du gjort , men den här gången handlade det till kanske tre fjärdedelar om enskilda vägar. Det är förstås viktigt att vägar hålls i gott skick, men led då i bevis att det minskar det klimathot vi har framför oss, det som man nu diskuterar på och som såväl IPCC-representanten som tydligt förklarare för oss i går. Det bästa sättet att hålla vägarna i gott skick är genom en EU-harmonisering. Jag vet att du personligen inte är så glad över det, men när det gäller maxvikter på lastbilar skulle ett minskat tryck på vägarna vara det bästa sättet att hålla dem i bättre skick, alltså genom att anpassa dem till den maxgräns som finns för lastbilar och ta bort de svenska särreglerna om större lastbilar. Jag vill också passa på att fråga om du verkligen lyssnade. Jag vet att du var fysiskt närvarande vid seminariet om effekterna av att ta bort SJ:s ensamrätt. Såväl från Rikstrafiken som från och från sade att det finns en garanterad vinnare, och det är inrikesflyget. Blir det bättre eller sämre ur klimatsynpunkt om inrikesflyget övertar X 2000-resenärer, ? 142 () replik: Att jag talar en hel del om enskilda vägar har att göra med vår interna uppdelning inom alliansen. Det gör jag gärna, för de utgör verkligen det finmaskiga blodomloppet i det här landet och det som håller trafiken i gång. Där finns inga bussar eller tunnelbana och spårvagn att ta till som alternativ. Där behövs bilarna, och då behövs också bra vägar. Därmed kommer vi osökt in på maxgränsen för lastbilar. Det är en obegriplig hållning som har. Jag förstår den inte. Vi skulle ju få fler stora virkesbilar runt om i inland om vi sänkte maxgränsen på det sätt som förordar. Dessutom skulle det bli större utsläpp per fraktad kubikmeter virke. Jag känner starkt för att försöka reducera koldioxidutsläppen, men om man släpper fram er linje blir effekten större utsläpp när ni ska ha ut fler bilar för att hämta samma mängd virke i våra skogslän. Det är en ganska obegriplig hållning, tycker jag. Slutligen något om flyget. Jag tror inte att det är någon tvekan om att det kommer att bli en fortsättning på den utveckling vi nu kan se, nämligen att inrikesflyget har svårt att hävda sig. Människor är kloka och inser att det kostar mer att frakta folk med flyg än med tåg, bussar och andra, bättre alternativ. Jag är övertygad om att det kommer att bli så även i fortsättningen. Sedan är det bra att också flyget jobbar med miljöanpassning, såsom gröna inflygningar, vilket kan spara en hel del. På de långa avstånden kommer flyget att behövas även i fortsättningen, inte minst på inland. Däremot tror jag att inrikesflyget mellan , och kommer att ha mycket svårt att hävda sig när vi fortsätter att bygga ut järnvägsförbindelserna. 143 () replik: Jag börjar med de enskilda vägarna. resonerar som om det bara fanns ett transportslag, det vill säga vägar, men det finns järnvägar och sjöfart också. Om du tittar på vårt krav, , ser du att vi säger exklusive transport av skogsråvara fram till förädling. Det är resten av lastbilstransporterna som vi menar av klimatskäl, och för att hålla vägarna i gott skick, borde haft smartare kombinationer, nämligen vägjärnvägsjöfart. Det hindras av att lastbilarna har en oproportionerligt stor kapacitet i de svenska särreglerna. Därför säger och nej till krav på att få höja maxlängd och vikt i . När det gäller inrikesflyget är frågan hur SJ ska kunna bedriva X 2000-trafik om de måste konkurrera med regional tågtrafik som har halva fordonskostnaden betald och underskottstäckning av sin ägare. Sannolikt blir effekten av regeringens beslut att X 2000 upphör att trafikera sträckan GöteborgMalmö. De blir dessutom tvungna att dra ned på antalet X 2000-tåg mellan och . Blir det bättre eller sämre för inrikesflyget om X 2000 inte kan konkurrera? Du har helt fel om du tror att det är en bra klimatåtgärd att gynna flyget på tågets bekostnad. Jag förväntar mig mer av dig, . 144 () replik: Det där förstod jag inte alls att gynna flyget på tågets bekostnad? Vi tar saker och ting i ordning och börjar med enskilda vägar. I de delar av landet där de enskilda vägarna betyder allra mest finns varken sjöfart, flyg eller tåg som alternativ, . Där finns bara de enskilda vägarna, och de måste fungera. De är dessutom startpunkten för massor av viktiga intransporter till våra industrier. Så enkelt är det, och därför är det viktigt att detta blodomlopp hålls i gång och att vi sköter drift och underhåll på ett anständigt sätt. Som konstaterades i en utredning är de enskilda vägarna ett ohyggligt billigt sätt att hålla väg. Jag tyckte att jag utvecklade det ganska bra om flyget i min tidigare replik. Jag är övertygad om att när det gäller kontra flyg och så vidare är det precis som den framlidne socialdemokratiske tungviktaren sade när han uppvaktade trafikutskottet som företrädare för Skånetrafiken. Det är ett sätt att utveckla den regionala tågtrafiken i och få fler människor att välja kollektivtrafik framför bilen som alternativ. Jag är övertygad om att SJ klarar en anpassning också till den situationen. Dessutom har vi, som någon har sagt här tidigare, en utredning som ska titta över gränssnittet mellan upphandlartrafik och kommersiell trafik. SJ har utvecklats ohyggligt sedan det fick viss konkurrens under senare årtionden. Jag minns hur det var på den gamla tiden med när man fick stå med mössan i hand och höra om man möjligen fick köpa en biljett. är SJ ett väldigt kundorienterat företag som jag är övertygad om kommer att klara konkurrensen på ett bra sätt. För att klara ut detaljerna ska utredningen nu komma med förslag som ska jobba med. 145 () replik: Det är lite tröttsamt att varje gång hålla på och diskutera vem som har gjort vad, vem som har gjort minst, när vi gjorde det och vad vi inte skulle ha gjort. Jag ska göra en liten historieskrivning. talare från borgerligheten har framhållit att man har vidtagit så många kraftfulla åtgärder och tillsatt utredningar. Vi har till exempel fått en hamnstrategiutredning, vi har tittat på kombiterminaler och haft och så vidare. Min fråga är: Vem är det som har lagt fram direktiven till de utredningarna? Fanns det något spår av de synpunkterna i propositionen Moderna transporter? Är det något som borgerligheten kommit på helt själv att det var viktiga åtgärder för svensk transportpolitik? Jag tycker inte att vi ska ta åt oss äran av någonting som fanns och även diskuterades tidigare. Lika lite tycker jag att vi om det blir ett regeringsskifte ska ta åt oss äran av någonting som ni har påbörjat. ska vi i stället titta på sakfrågorna och diskutera dem och inte ha sifferexercisen och årtalsexercisen om när olika förslag kom. Min fråga till är: Vilken är egentligen uppfattning om ? Infrastrukturminister kommer upp sedan i debatten. Jag kommer att fortsätta att fråga henne varför man går före och sluter avtal på så som innan man har kommit fram till vad som egentligen ska gälla från . Jag läste i att en ledande centerpartist här i bestämt avvisade detta och sade: Det här kommer inte vi att acceptera från stadens sida. Problemet är bara att staden inte kan säga upp avtalet om man sluter det. Hur ser på det egentligen som parti? Hur ser ni på att trängselavgifterna i ska gå enbart till att bygga vägar? Jag förstår också att bussar måste ta sig fram på väg. Men finns det inte också anledning att tänka sig att man ska satsa på spårbunden trafik som ett ännu bättre alternativ? Sedan går jag till frågan om maxvikt. Det är precis som sade. Vi accepterar att man tar ut skogsråvaran med de stora lastbilarna. I övrigt vill vi ha mer strikta regler. 146 () replik: Jag tror säkert att det lades fram ett och annat gott förslag också när Socialdemokraterna satt i regeringsställning med och som stödpartier. Det är helt klart. Det är precis som säger. Det som vi har gjort är i varje fall delvis en fortsättning av direktiv och utredningsarbete som har igångsatts av den tidigare regeringen. Jag har tidigare till sagt att jag aldrig i den här upplevt att det har funnits partier eller enskilda ledamöter som inte vill väl. Man har bara lite olika tankar om hur man gör det på bästa och effektivaste sätt. Brommaflyget är i första hand en regional och lokal fråga som inte vi här i ska stå och ha åsikter om, även om det finns en hel del nationellt och även internationellt flyg där. Om Brommaflyget ska finnas kvar eller avvecklas är en Stockholmsfråga. Jag tycker inte att den svenska ska överpröva vad och tycker i den frågan. Jag har tidigare i trafikutskottets arbete markerat att det finns en grundkritisk hållning hos i till . Den respekterar jag. Men frågan ska framför allt avgöras lokalt och regionalt. När det gäller trängselskatterna har vi nu fått ett beslut som inte någon har kommenterat här men som var en väldigt stor fråga i förra årets budgetdebatt, nämligen beslutet om i . Den här regeringen har satt ned foten och sagt: ska vi bygga i samarbete med regionala intressen och med regional samfinansiering. Det är ett sätt att visa att man mycket kraftfullt vill satsa också på spårbunden trafik i regionen trots att trängselavgifterna är öronmärkta för vägsatsningar. Glöm inte bussarna, som jag tidigare sade. De går fram på våra vägar. De är tyngdpunkten i det svenska kollektivtrafiksystemet. 147 () replik: På s. 22 i betänkandet framgår det väldigt tydligt: I sammanhanget kan utskottet vidare konstatera att () har regeringens uppdrag att förhandla med om en fortsatt flygverksamhet på Airport. Förslaget innebär en förlängning av nu gällande avtal t.o.m. utgången av . Jag konstaterar också att i föreslår man att ska vara en strategisk flygplats som ska ha statligt stöd. Man kan inte bara säga att det är en angelägenhet för , lika lite som till exempel är en angelägenhet för . Vi anser därför att den ska finansieras gemensamt över statsbudgeten. Det gynnar hela järnvägstrafiken. Hur kan man säga att det är som får bestämma om när vi efter mycket om och men får fram att regeringen för sin del redan har fattat beslut? ligger bollen hos att acceptera avtalet. Det finns ingen uppsägningsklausul för i det avtal som finns. Anser att det vore rimligt, om nu stockholmarna ska bestämma det själva som du just sade? Är det då inte rimligt att de också har samma möjlighet som staten via att säga upp avtalet om de skulle komma på att de kanske vill göra andra satsningar? Är inte det en rimlig, jämställd och jämlik politik att två parter har samma möjligheter när man slutit ett avtal att också säga upp det avtalet? 148 () replik: Det går alltid att diskutera avtalstiders längd och ha synpunkter på det. Det är ett avtal som har slutit som en avtalspart. Jag tänker inte som ledamot i trafikutskottet och nationell politiker recensera om det är fel eller rätt av och att nu agera som man gör i fråga om . När det gäller är det ingen tvekan om att tågtrafiken över getingmidjan har påverkan på hela tågtrafik. Därför är den i hög grad också ett nationellt intresse att vi löser den frågan på ett bra sätt. Jag ser fram emot det även om det har funnits diskussioner om att är den optimala lösningen. har man satt ned foten och satsar på det. Vi får jobba för att det ska bli den bästa tänkbara lösningen. Vi måste ge kollektivtrafiken den styrka som behövs i regionen för att tågtrafiken i hela ska fungera . (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU2 Utgiftsområde 8 Migration Punkt 2 (Handläggningstider m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 155 för utskottet 15 för res. 3 97 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 17 s, 80 m, 22 c, 18 fp, 18 kd För res. 3: 2 s, 13 mp Avstod: 78 s, 1 m, 1 kd, 17 v Frånvarande: 33 s, 16 m, 7 c, 10 fp, 5 kd, 5 v, 6 mp , , och (alla s) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Utbildning om könsrelaterad förföljelse m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v) Votering: 140 för utskottet 115 för res. 4 13 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 22 c, 18 fp, 19 kd För res. 4: 98 s, 17 v Avstod: 13 mp Frånvarande: 32 s, 16 m, 7 c, 10 fp, 5 kd, 5 v, 6 mp Punkt 5 (Boende m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (s) 3. res. 8 (mp) Förberedande votering: 107 för res. 6 14 för res. 8 145 avstod 83 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 139 för utskottet 96 för res. 6 30 avstod 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 21 c, 18 fp, 19 kd För res. 6: 96 s Avstod: 17 v, 13 mp Frånvarande: 34 s, 16 m, 8 c, 10 fp, 5 kd, 5 v, 6 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Hälso- och sjukvård m.m.) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 148 för utskottet 17 för res. 10 98 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 22 c, 18 fp, 17 kd, 12 mp För res. 10: 17 v Avstod: 95 s, 1 m, 1 kd, 1 mp Frånvarande: 35 s, 17 m, 7 c, 10 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Asylsökande barns skolgång) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 128 för res. 11 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 22 c, 18 fp, 19 kd För res. 11: 98 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 16 m, 7 c, 10 fp, 5 kd, 5 v, 6 mp Punkt 8 (Kvotflyktingar) 1. utskottet 2. res. 12 (s) 3. res. 14 (mp) Förberedande votering: 100 för res. 12 14 för res. 14 151 avstod 84 frånvarande Kammaren biträdde res.