prot · GU09129 · 2007-06-19 00:00:00 — Ni har en politik mot klimathotet men ni har inget verktyg i och med att ni säger nej till svenskt medlemskap i , och ni vill ju att Europeiska unionen ska vara svagare, inte starkare. Det är det som är er akilleshäl , att ni har en klimatpolitik men inget sätt att förverkliga den. Ni tar avstånd från Europeiska unionen. Dess hundratals rättsakter på miljöområdet och dess ungefär 50 internationella avtal om klimat- och miljöfrågor internationellt, tar ni ju avstånd från eftersom ni tar avstånd från själva organisationen och det faktum att är medlem. Ni vill att ska ha samma roll som : att stå utanför och titta på. Det är inte det som jag menar är den globala politiken för att hejda klimathotet. Sedan frågar var i fördraget det kommer att stå. Jag kan ju inte säga exakt var det kommer att stå. Men det kommer att ha betydelse. Och att tar avstånd från den här fördragsändringen, som innehåller mer om klimatpolitiken, säger mer om klimat politik än något annat. När det kommer till kritan är det viktigare för er att bekämpa svenskt medlemskap i unionen än att bekämpa det globala miljöhotet. 33 () replik: Det finns viss risk att det här håller på att bli en klimatdebatt, men jag måste ändå fråga om klimatpolitik innehåller någon annan åtgärd än att de kritiserar linje vad gäller utträde ur EU. Annars har ni avskaffade flygskatter. Ni skär ned järnvägsbyggen. Ni pratar väldigt högt om att någon annan någon annanstans ska göra något. Men själva gör ni väldigt lite när det gäller konkret handling på klimatpolitikens område. Jag föreslår att du skaffar dig lite trovärdighet på det området först. Vi har många förslag som du kan få titta på om du vill. Den nya skrivningen pratas det om, den skrivning som vi ännu inte ens har fått se i fördraget om klimatpolitiken. Om det blir en juridiskt bindande text där det står att klimatpolitiken är viktig, den ska vi jobba med, det är bra om jorden inte går under skriver man så i fördraget eller kanske med någon annan formulering kan det få en viss betydelse när ska göra en juridisk tolkning på olika håll och kanter. Om man bara skriver det som en deklaration har det ingen juridisk giltighet. vet precis lika väl som jag att det som har sagts från håll, och det som har sagts från regeringens håll, är att det inte ska ges några nya befogenheter åt EU att hantera de här frågorna. Men han pratar ändå väldigt mycket om något som faktiskt inte är så mycket mer , vad vi vet , vackra ord. 34 () replik: Jag tror att får välja vilket ben de ska stå på, ungefär som tidigare sade. säger att det är risk för att det här blir en klimatdebatt. Jag ser det som en fördel, och jag trodde att skulle välkomna att ha en debatt om klimatet. ((): Inte överallt och . TALMANNEN: är det som har ordet!) Jag tror att det faktum att man skriver in klimatfrågan i det nya fördraget har den fördelen att när länder och andra tar upp den här frågan kan de stödja sig på fördraget. De kan säga: Det har vi skrivit in här. Det har alla länder blivit överens om. Det är en viktig fråga för Europeiska unionen läs fördraget! Den möjligheten för länder, att hänvisa till detta fördrag på det sättet, vill inte ha, för han säger nej till det här fördraget. Det andra är naturligtvis att i vissa rättsliga sammanhang kommer att ta hänsyn till den här nya fördragstexten, och tvingas ta hänsyn till den, för detta är delvis en ny inriktning av den europeiska unionens samlade arbete på det rättsliga området. Det är ju alldeles klart. Sedan har lagt fram klimatpolitiska program, och jag välkomnar om vill ta del av dem. Det är en del andra miljöpartister som har både uppfattat och uppskattat det intresset. 35 () replik: De skrivningar som det talas om i fördragsdiskussionerna nu kommer ju att väga lätt jämfört med EU:s grundstrukturer. Här finns motorvägar. Här finns långa transporter. Här finns en jordbrukspolitik som gynnar storskalighet och missgynnar ekologiska jordbruk. Här finns en fiskepolitik som missgynnar ekologiskt fiske. Här finns en handelspolitik som sätter käppar i hjulet när medlemsländerna vill gå före och hävda miljökriterier och klimatfrämjande åtgärder framför den fria konkurrensen. Det här är ett grundproblem. har jobbat hårt på miljöområdet i då har varit medlemmar i den europeiska unionen. EU har också uppnått positiva saker på miljöområdet. Det avtal som handlar om en reducering av koldioxidutsläppen är ett exempel på det. Men i diskussionerna om ett nytt konstitutionellt fördrag har klimatfrågorna vägt lätt som en fjäder. Där har det diskuterats till intet förpliktande skrivningar i en allmän text. Det finns ingen ny beslutskompetens, ingenting som på allvar ingriper i de miljöförstörande strukturer som finns. Därför ska man inte övervärdera konstitutionens, det nya fördragets, betydelse på de här områdena. Sedan nämnde förslaget som har förts fram i förhandlingarna och som stöds i och reservation om att låta medlemsländer ställa sig utanför områden i EU-samarbetet som man själv väljer. Det kallar för lösligt och oansvarigt och ett förslag som inte tar hänsyn till kostnaderna för de övriga. Då skulle jag vilja fråga : På vilket sätt är det svenska nejet till EMU:s tredje steg lösligt och oansvarigt? 36 () replik: Jag tror att om de europeiska länderna i alltför stor utsträckning skulle välja att gå i olika takt och fördjupa sitt samarbete på vissa områden och inte på andra kommer det att leda till en fragmentering av det europeiska samarbetet. Det kommer att borga för att man får en återgång till den tid då det var stormakterna som bestämde i och genom påtryckningar tvingade mindre länder, som , och , som jag nämnde i mitt anförande, att anpassa sig. Vi vill inte ha det. Vi vill ha ett där länder är jämbördiga i så stor utsträckning som möjligt. Men konsekvensen av politik är ett stormaktsdominerat . Låt mig sedan säga något om jordbruket. Det är inte bra i EU. Fiskepolitiken det är utfiskning i EU. Handelspolitiken är inte heller idealisk. Men den politik som ni har är ju att vi ska vara helt utanför Europeiska unionen. Där ska inte ha rösträtt över huvud taget. Ni vill ju att vi ska samma ställning som . Ni vill inte att svenska parlamentariker vare sig de sitter i eller denna kammare ska ha något inflytande, för ni vill ju att ska vara utanför helt och hållet. Ni får ju välja spår. Ni kan inte säga att det är något som är fel i EU och sedan låtsas som att ni kan göra något åt det. Er politik leder till att vi absolut inte kan göra något åt de här missförhållandena över huvud taget. kommer inte att vara representerat, varken genom Europaparlamentariker, nationella parlamentariker eller den , i de sammanhang där ni vill genomföra förbättringar. Ni får välja spår. Är ni ute, är ni inne eller är ni i helvetet? Jag tror faktiskt att ni är närmast det senast nämnda. 37 () replik: Man måste se sanningen i vitögat. EU är inte uppbyggt för att göra något åt klimatfrågorna. EU är inte uppbyggt för att skapa en bättre miljö. EU är uppbyggt kring de handelspolitiska frågorna, ursprungligen en handelsunion och en del annat. Klimatfrågorna och miljöengagemanget har kommit till , men det har aldrig tillåtits utmana de grundläggande strukturerna. Vad man bör göra nu är naturligtvis inte att dra till med de gamla argumenten: Ni vill ju inte var med i EU alls. och är emot det svenska EU-medlemskapet. Den frågan står inte på dagordningen. Till skillnad från många liberala debattörer som talar för att införa euron i trots det svenska folkomröstningsnejet respekterar folkomröstningsresultat. Frågan om ett svenskt EU-medlemskap har avgjorts i en folkomröstning och är medlem i EU. Det ska göra är att agera för miljöpolitiken, för att enskilda medlemsländer ska kunna gå före på miljöområdet, för en reformering eller avveckling vilket ju till och med har kommit från regeringshåll av jordbrukspolitiken och för att det upprättas fler internationella klimat- och energiöverenskommelser där länderna åtar sig att reducera sina koldioxidutsläpp. Det är de viktiga åtgärder man kan göra, inte att skriva till intet förpliktande skrivningar i ett fördrag och därmed legitimera detsamma. Jag saknar fortfarande svar på min första fråga. På vilket sätt är det lösligt och oansvarigt att står utanför EMU:s tredje steg? 38 () replik: säger så här: Vi ska inte överdriva EU:s intresse för klimatfrågorna. säger så här: EU är inte uppbyggt för att hantera klimatfrågan. har ju Europeiska unionen ändrat sig. hade en stor förhandlingsframgång för sedan. Vi bejakar det. Vi tycker att det är bra. Jag tycker att vi ska fånga det tillfället i flykten och se till att Europeiska unionen mycket mer än tidigare ägnar sig åt klimatfrågorna. Jag tror att det finns ett stöd för detta. Vi som liberaler, och de flesta i den här kammaren, vill ju arbeta inom Europeiska unionen och stärka unionen och unionens förmåga att hantera det globala miljöhotet och det globala klimathotet. Ni vill ju inte det. På första maj har ni ju banderoller där det står: ut ur EU. kan inte förneka att det är så. Er grundläggande politik är att Europeiska unionen är för stark. Ni vill ha en svagare union och ni vill att ska vara någon annanstans än som medlem i Europeiska unionen. Jag tycker att det är dystert. Det visar att de båda partierna saknar verktyg för att genomföra en globalt effektiv miljö- och klimatpolitik. 39 (): Mycket klokt har sagts i debatten då menar jag inte reservanternas anföranden. är en fantastisk idé. Den har genomförts. Den bygger på en mycket genial tanke, nämligen: Hur skapar vi fred i ? Jo, vi bygger ihop ekonomierna. Då ökar vi beroendet av varandra. När vi är beroende av varandra bekrigar vi inte varandra. Det är en mycket genial och enkel idé. Det finns naturligtvis många problem inom EU, eller EG som vi ju också har som begrepp, men vi har ju problem i också. Det är mänskligt. Vi befinner oss ständigt i problemställningar. Vi har en tendens att inte bara i EU-sammanhang se saker och ting ur ett grodperspektiv. Vi borde mer se saker och ting ur ett fågelperspektiv med modernt språkbruk säger man helikopterperspektiv. Det är fantastiskt att sex länder i har utvecklats till en mycket stor organisation med 27 medlemsstater. talade om den oerhörda betydelse som EU har haft för demokratins utbredning och uppbyggnad i . Under ett par års tid har vi alla mötts av att EU-konstitutionen är död och begraven. Det har varit ett vanligt argument efter och nej i folkomröstningarna. Jag skulle vilja travestera : Dock rör hon på sig. I EU-processen befinner man sig ofta i olika nivåer och på platåer. Man löser ett problem och befinner sig på en platå, så skapas nya problem och man skapar en ny platå i processen. Det fixar sig alltid efter hand på något sätt. 18 stater har ratificerat konstitutionen. Det finns ytterligare ett antal stater som betraktas som det konstitutionella fördragets vänner. Det är viktigt att komma ihåg i debatten att detta är ett fördrag och inte till sin karaktär en konstitution, även om man kallar det fördraget om en . Det konstitutionella fördraget har naturligtvis skönhetsfläckar. och jag deltog ju i konventsarbetet omkring de här frågorna . Vi hade invändningar på ett antal punkter som att välja en permanent president för och den dubbelhattade utrikesministern. Jag hade också synpunkter på hur man skulle se på subsidiaritetsprincipen. Det är ingen judiciell princip, men det fastslås i det konstitutionella fördraget att den har judiciell verkan. Det är intressant att nu har fått en expertrapport om den kommunala självstyrelsen. Experterna konstaterar just att subsidiaritetsprincipen inte är en judiciell princip. Det här fördraget är en kompromiss. Vad är kriteriet för en kompromiss? En mycket bra kompromiss är sådan att alla är lika missnöjda, men man kan leva med kompromissen. Det konstitutionella fördraget är en sådan kompromiss. gäller det att hitta lösningar på detta. och ordförandeskap har ett antal idéer om hur man ska kunna lösa upp problematiken. I det här betänkandet har vi, som har berörts tidigare, ett antal punkter om att vi kan acceptera mycket i det här upplägget. Observera att förslagen i det betänkande som vi ska ställa oss bakom i är styrande i någon mening, eller åtminstone inriktningsgivande för regeringen. I slutändan är det regeringen som har förhandlingsmandat. Man kan ju råka illa ut i om man inte följer vad säger. Det var precis vad som hände när det gäller det konstitutionella fördraget. Sex partier var emot en vald ordförande i , men den accepterade det ändå. Vid en sammanvägning har även de fem partierna accepterat kompromissen. Klimatfrågan har redan diskuterats fram och tillbaka . Det intressanta är att ligger miljöfrågorna inom EU:s kompetensområde och en viss del av energipolitiken genom inremarknadsfrågorna. I det konstitutionella fördraget säger man däremot att energi och miljö tillhör de delade befogenheterna. Därför är det inte så märkligt att man nämner klimatfrågorna. Det ska inte innebära någon ny kompetens. Redan det här fördraget kommer att innebära att man har energi som en kompetens i sammanhanget. Jag ska också kort säga något om folkomröstningar. Det är väldigt problematiskt att ha en folkomröstning om en text av den här omfattningen. Det är väl ingen som skulle komma på idén att vi skulle ha en folkomröstning om hela . Vi har diskuterat att det är svårt att veta hur ett nej ska tolkas. Men det är inte heller okomplicerat om man förbinder sig vid att en folkomröstning ska vara vägledande för hur beslutar. Blir det ett nej är det okomplicerat. Då tackar man nej. Men blir det ett ja återstår ändå prövning av fördraget enligt 10 kap. regeringsformen. Den saken är inte helt enkel. Det har talats om att EU ska bli ett . Nej, det kommer det inte att bli. EU ska aldrig få en egen autonom rättskompetens eller, som vi säger, kompetenskompetens. EU ska även fortsättningsvis bygga på tilldelade befogenheter. Det ska vara medlemsstaterna som äger fördraget. 40 () replik: Om något är dött och begravet men ändå rör på sig har man skäl att vara mycket orolig. Det finns de som säger att vigvatten skulle vara en bra lösning på problemet. Själv föredrar jag dock folkomröstningar. Folkomröstningar är inte så svåra att tolka. Om det är ett nej, är det ett nej, inte ett ja. Ett nej betyder att någon form av förändring måste till. 41 () replik: Jag har för min del inte sagt att konstitutionen är död och begraven. Det är sådana som som har sagt detta. Jag har hört det intill leda. Jag har under tidens gång även fått frågan om jag tror att fördraget på något sätt kommer att genomföras . Jag har sagt att jag tror det. Att och sade nej i processen är och sak. Det tänker jag inte lägga mig i. 42 Statsrådet (): Tack för att jag får delta i denna viktiga riksdagsdebatt om och det betänkande som det sammansatta utskottet har lagt fram. Eftersom jag är en varm anhängare av en europeisk union med en tydligare konstitutionell fördragsram är jag glad över att har tydliga ambitioner i frågan. Såväl jag som statsministern och statssekreterare har vid upprepade tillfällen haft överläggningar med det sammansatta utskottet om de pågående förhandlingarna med det tyska ordförandeskapet. Regeringens ambition har varit att ha ett tätt samarbete med hela , och naturligtvis särskilt med det sammansatta utskottet. Jag hoppas att utskottets ledamöter har upplevt vårt samarbete som produktivt. Betänkandet från det sammansatta utskottet visar igen att en stor majoritet av riksdag står bakom den position som har intagit i frågan om fördraget. Vi har tillsammans med en majoritet av de andra medlemsländerna varit tydliga med att vi värnar om det fördrag som EU-länderna tillsammans undertecknade i . I de diskussioner som har förts , både med det tyska ordförandeskapet och i bilaterala kontakter med övriga medlemsländer, har den svenska utgångspunkten varit tydlig. De kompromisser och lösningar som nåddes av förhandlingar och samtal i konventet och under den påföljande regeringskonferensen är på det stora hela väl avvägda och balanserade. Det konstitutionella fördraget skapar en mer överskådlig struktur i fördragen, och uppfattning är därför att balansen och helhetslösningen i det liggande förslaget bör upprätthållas och att innehållet i sak inte bör öppnas för nya förhandlingar. Det är glädjande att konstatera att denna utgångspunkt är väl förankrad i . Det finns delar i förslaget som är särskilt viktiga för . Det går att gruppera dem i tre områden. För det första: Det ger oss regler som gör beslutsfattandet effektivare. Om EU ska kunna hantera viktiga framtidsfrågor och inte stå handlingsförlamat inför frågor som rör till exempel internationell brottslighet och migration, måste beslut kunna fattas effektivare än . Det sker genom att kvalificerad majoritet blir huvudregel och att pelarsystemet försvinner. Vi får också bättre möjlighet att föra en mer samordnad utrikespolitik. Dessutom införs regler om unionens institutioner, som innebär att EU kan fungera oavsett antalet medlemsländer. Det är helt nödvändigt för att utvidgningen ska kunna fortsätta. För det andra: Ökad insyn och öppenhet. Det konstitutionella fördraget slår fast att rådets möten ska vara öppna när man debatterar och beslutar om lagstiftning. EU:s offentlighetsprincip som ska garantera medborgarna tillgång till institutionernas handlingar stadfästs i fördraget. får en tydligare roll i bevakningen av att subsidiaritetsprincipen respekteras. För det tredje: Ett tydligare medborgarperspektiv. Stadgan för medborgerliga rättigheter, som har funnits , blir rättsligt bindande för medlemsstaterna när de tillämpar gemenskapsrätten. Dessutom ska EU ansluta sig till konvention om de mänskliga rättigheterna. Efter att först och sedan röstat nej till det konstitutionella fördraget blev det tydligt att det måste ske förändringar i den text som fanns för att den skulle antas. Med detta sagt vill jag också poängtera att två andra länder, och , har röstat ja i sina folkomröstningar och att ytterligare 16 länder har ratificerat fördraget i sina parlament. På Europeiska rådets möte fick det tyska ordförandeskapet i uppgift att lägga fram en rapport om läget i fördragsfrågan och förslag om hur den fortsatta processen ska hanteras. Det ska nu diskuteras på toppmötet . har som ordförandeland skött uppgiften på ett ansvarsfullt sätt. Man har i diskussioner med varje medlemsland försökt att hitta frågor där enighet råder och också identifiera frågor där vi behöver nå en kompromiss. Målet har varit att slå vakt om det institutionella paketet i det konstitutionella fördraget, alltså de delar som handlar om beslutsfattandet. Jag är medveten om att det har framförts kritik mot att processen inte har varit tillräckligt öppen, särskilt med tanke på hur det konstitutionella fördraget mejslades fram i konventet på ett öppet och demokratiskt sätt. Jag kan delvis instämma i den kritiken, men det är uppenbart att det har krävts och kommer att krävas långa och omfattande bilaterala förhandlingar med vissa medlemsländer för att det ska gå att enas. Regeringen har försökt att vara så öppen som det någonsin är möjligt med för att se till att man är informerad i alla avseenden. Det tyska ordförandeskapets lägesrapport lades fram , och jag hade möjlighet att diskutera den med . Mycket av innehållet i rapporten känns igen från de diskussioner vi har haft . Jag kan konstatera att rapporten bekräftar målet och inriktningen i fördragsfrågan och ligger i linje med vad den och majoriteten i önskar. Ordförandeskapets mål är att vid mötet försöka nå enighet om hur ett nytt fördrag ska se ut och mandatet till en regeringskonferens, som då i huvudsak blir mer teknisk. Tanken är att regeringskonferensen ska arbeta och avsluta sitt arbete . Då kan ett nytt fördrag ratificeras och förhoppningsvis finnas på plats innan valet till . När det gäller utformningen av fördraget är avsikten att behålla de viktiga reformerna genom att göra tillägg i befintliga fördrag. I stället för en ny konstitution blir då lösningen att lägga fram ändringsförslag på samma sätt som tidigare i , Amsterdamfördraget och . Det som finns ska bestå men justeras i enlighet med innehållet i det konstitutionella fördraget. Även EG-fördraget ska justeras och dessutom byta namn till fördrag om unionens funktionssätt. Detta namnbyte har att göra med att pelarstrukturen försvinner och unionen blir en enhetlig juridisk person. Därmed blir det ingen skillnad mellan EG och EU. Idén bakom ändringsförslagen är också att undvika den symbolik som en konstitution innebär det är ingen konstitution och att också skära bort en del symboliska delar i texten, som har diskuterats här. har, precis som alla medlemsländer, accepterat denna kompromiss, men det ska noteras att en del av fördelarna med helheten i det konstitutionella fördraget går förlorade, vilket utskottet också säger i sitt betänkandet. Det är väl känt att de medlemmar som har haft bekymmer med ratificeringen har väckt önskemål om förändringar av själva innehållet i det konstitutionella fördraget. Vi hade en lång diskussion med utrikes- och EU-ministrarna från samtliga medlemsländer. Det var klargörande på det sättet att vi kunde identifiera vilka frågor som återstår att lösa. Frågan om symboler och att ta bort unionsrättens företräde framför nationell rätt förefaller det finnas enighet om. En del övrig terminologi i fördraget kommer också att förändras. Samtliga medlemsstater accepterar också att det blir en fördragsändring av det slag jag har talat om. finns det en del frågor där ordförandeskapet fortfarande försöker hitta lösningar och som kommer att bli föremål för diskussion på toppmötet. Det handlar först och främst om stadgan för grundläggande rättigheter, som jag vet att utskottet och lägger stor vikt vid. Vi vet att det finns ett motstånd mot att göra stadgan rättsligt bindande, men vi kommer från regeringens sida att tillsammans med likasinnade länder verka för att den får en rättsligt bindande karaktär. Vi bedömer att det finns goda chanser att nå framgång i den frågan. En annan utestående fråga handlar om att avskaffa pelarstrukturen. Där är en del länder fortfarande tveksamma. En tredje fråga handlar om att EU blir en juridisk person. En del medlemsländer är tveksamma här också. Vi tycker att den reformen är viktig för att EU ska kunna uppträda samlat utåt och för att man ska kunna ingå internationella avtal. Även här finns det som sagt tveksamheter. Även en del andra förslag till ändringar har förts fram under vårens diskussioner. En sådan är att föra in Köpenhamnskriterierna som en del av fördragstexten. Regeringen delar helt och hållet utskottets uppfattning att detta inte bör ske, eftersom beslut om och när ett land ska beviljas medlemskap naturligtvis i enlighet med de kriterier vi har satt upp ändå till slut är politiskt och inte juridiskt. En majoritet av medlemsländerna stöder vår ståndpunkt. Nästa steg i processen är att medlemsstaternas kontaktpersoner, som kallas sherpor på EU-slang, träffas för att på nytt försöka hitta lösningar som är möjliga in i det sista. Inför mötet kommer det att presenteras ett tekniskt juridiskt förhandlingsförslag som ska behandlas av stats- och regeringscheferna . Det är viktigt att de 27 medlemsländerna i vår union kan enas om ett nytt fördrag , eller möjligen eller söndag. Samarbetet har stått och stampat på en del områden . Det är hög tid att vi löser frågan om ett och hur EU ska fungera . Vi behöver kunna lägga mycket mer kraft på att ta itu med de riktiga sakpolitiska frågorna. Klimatfrågorna har diskuterats mycket här. Det handlar också om förbättringen av den inre marknaden, kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten, migration och kampen för en bättre värld. Det är viktigt att kunna göra det här, och därför behöver vi naturligtvis ett nytt regelverk. Det är också helt nödvändigt med ett nytt regelverk för att utvidgningen av EU ska kunna fortsätta. Unionen måste kunna fungera oavsett antalet länder.