prot · GU0991 · 2007-04-16 00:00:00 — Regeringen tar från vanliga villaägare, som får betala högre skatt när de säljer sina hus, och ger till dem med stora, fina exklusiva villor. Detta är ingenting annat än en orimlig politik. Följden blir högre räntor. Enligt regeringen själv måste höja räntan . Det är betydligt högre än vad själv har flaggat för. Tacka tusan för att högre ränta blir nödvändig! ska skatterna och utgifterna öka med . Det sker mitt under en brinnande högkonjunktur. Det ska bli mycket intressant att följa ränteutvecklingen under de kommande dagarna. Trots att tusentals människor står utanför arbetsmarknaden börjar det bli brist på arbetskraft i vissa regioner och branscher. Då drar regeringen ned på arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen ber om att ska kyla ned ekonomin till följd av den politik som regeringen själv bedriver. Det är uppochnedvända världen just , herr talman. Utöver att politiken är orättvis och oansvarig är den omodern. Det är inte modernt att dra ned på komvux och kvalificerad vidareutbildning i ett läge när behöver bli mer konkurrenskraftigt. Det är inte modernt när arbetsmarknaden måste bli mer rörlig att skapa en mer stel bostadsmarknad, som ju blir följden av det orimliga fastighetsskatteförslaget. Det är inte modernt att sänka nivån i a-kassan när vi behöver mer trygghet för att ställa om, eftersom framtiden kommer att ställa väldigt stora krav på omställning från enskilda individer. Den politik och den budget som ligger på bord kan sammanfattas i tre ord. Den är oansvarig, den är orättvis och den är omodern. En sådan politik kommer vi socialdemokrater att bekämpa, herr talman. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla s). 3 (): När jag ser tillbaka som gått sedan regeringen tillträdde, och när jag ser resultaten i vårbudgeten, ser jag ett perspektivskifte som gläder mig som centerpartist. Trots en fantastisk utveckling där svensk ekonomi blomstrar, arbetslösheten sjunker och statskassan visar rejäla överskott finns det en stor ödmjukhet inför att vi fortfarande har stora utmaningar framför oss. Vi står inte här som något slags likt och slår oss för barbröstet. Vi tänker: Okej, det vi har gjort är bra. Ekonomin går på högvarv, och jobben blir fler, men det räcker inte. För vi vill mer. har fortfarande ett gigantiskt utanförskap. Nästan en miljon människor står utanför arbetsmarknaden. Alltför många unga har fortfarande inget riktigt jobb att gå till. Över 50 000 personer med utländsk bakgrund kämpar för att över huvud taget komma på sin första anställningsintervju. Miljö- och klimatfrågorna är ytterligare exempel på utmaningar som vi angriper på ett nytt sätt. Problemet med utsläpp av växthusgaser kan inte lösas enbart inom gränser. En framgångsrik miljöpolitik kräver både mer av internationellt samarbete och nationella åtgärder. Vi vågar se och ta oss an problemen. Vi vågar ta oss an utmaningarna, en efter en. Redan i denna andra budget presenteras flera nya förslag. Det är viktiga åtgärder som ska läggas till det vi redan gjort. För vi vill mer. råder det inte någon tvekan om att det har vänt på arbetsmarknaden. Antalet anställda närmar sig fyra och en halv miljoner personer. Så hög har sysselsättningen inte varit . Men att slå sig till ro och glädjas åt goda ekonomiska utveckling vore ett hån mot alla dem som kämpar för att få ett jobb. Vi är inte nöjda. Vi vill mer. Människor som kommer till från andra länder är de som har det allra svårast att få jobb. Den allmänna ljusningen på arbetsmarknaden har haft väldigt liten effekt på arbetslösheten för våra nya svenskar. För att ändra på det måste vi se varje individ som unik, med sina specifika behov. Många nysvenskar har svårt att få jobb som motsvarar deras kompetens och kunskaper. Därför gör vi nu valideringen av utländska kunskaper och examen både snabbare och bättre. infördes de så kallade nystartsjobben som sänker kostnaden för att anställa någon som varit borta från arbetsmarknaden . Vart tredje nystartsjobb har gått till en person som är född utomlands. Det är bra, men vi vill mer. Därför går vi nu vidare med instegsjobb för att snabbare få in nyanlända flyktingar på arbetsmarknaden. För att bryta utanförskapet i områden som är särskilt drabbade startar vi försök med nystartscentrum. Här ska myndigheter som Ams och finnas representerade under ett och samma tak. Det minskar byråkratin och sätter individen i centrum, i stället för i väntrum. Ungdomsarbetslösheten är vår tids största misslyckande. Jag som centerpartist är stolt över att mitt parti satte den frågan på dagordningen för lite . Under Socialdemokraternas sista vid makten växte arbetslösheten bland unga från 54 000 till 94 000 personer. Det är helt oacceptabelt. kan vi äntligen se att utvecklingen börjar gå åt rätt håll. har antalet arbetslösa ungdomar minskat med 17 000 personer. Men vi har fortfarande långt kvar. Vi vill mer. Vår politik utgår från att ungdomar är olika och har olika behov. Det går helt enkelt inte att presentera en enda lösning som passar alla unga. Därför inför vi en jobbgaranti för alla som gäller redan efter tre månaders arbetslöshet. Hela idén är att lotsa ungdomar tillbaka till ett riktigt jobb snabbt. Får man vara i arbetslöshet är risken att man blir kvar i utanförskapet alltför stor. Den som är och har varit arbetslös kan få nystartsjobb. Ovanpå det lägger vi nu en halvering av arbetsgivaravgiften för alla unga mellan . Sänkningen kommer också unga egenföretagare till del. Lägger man sedan till en rejäl satsning på lärlingsutbildning med kvalitet, får vi en politik för att ge fler unga riktiga jobb. För att bryta utanförskapet, men också för att möta globaliseringens utmaningar, måste det bli enklare att starta och driva företag i det här landet. och regeringen tog flera steg för ett bättre företagsklimat redan i höstens budget. Förslagen är många, men det regelförenklingsarbete som regeringen har inlett är det som kommer att märkas tydligast i företagares vardag. Målet är att minska företagares kostnad för byråkrati . Område för område, regel för regel gås nu igenom. Det ska helt enkelt bli enklare och roligare att vara företagare. I vårpropositionen fortsätter vi att leverera. Vi har ett omfattande företagspaket på 8,8 miljarder. Vi gör det billigare att anställa genom att sänka arbetsgivaravgifterna för delar av tjänstesektorn redan från . Vi förenklar för landets småföretagare genom att förlänga momsinbetalningsperioden från . Vi infriar vallöftet om att slopa förmögenhetsskatten och ser därmed till att det kapital som behövs i och i svenska företag stannar här. Steg för steg gör vi det enklare, roligare och lönsammare att starta och driva företag. Vi gör det därför att varje nytt företag innebär nya jobb. Varje nytt jobb innebär mer pengar till välfärden. Varje nytt jobb ökar också jämlikheten i det här landet. Vi behöver också ett perspektivskifte i miljöpolitiken. Alltför länge har svensk miljöpolitik dominerats av Socialdemokraternas kohandel med . Det har handlat mycket om piskor och lite om morötter. Framgångsrik miljöpolitik bygger på fungerande marknadslösningar i samarbete, och inte i konflikt, med näringslivet. Ett sådant samarbete med näringslivet finns på miljöteknikområdet. satsas 80 miljoner på miljöteknik. Under resten av mandatperioden satsas ytterligare 150 miljoner . Det handlar om mer än ½ miljard till gröna jobb och miljöteknik. På det här sättet gifter vi ihop miljöutmaningar och miljöutveckling på arbetsmarknaden nya gröna jobb. Framgångsrikt miljöarbete kräver också ett internationellt samarbete. Ett aktivt arbete i EU kan leda till goda resultat. Se bara på regeringens lyckade förhandlingar när det gäller lägre fiskekvoter och ambitiösa klimatmål inom EU! Det är bara två exempel. måste internationella lösningar gå hand i hand med en nationell politik som är målmedveten. Därför inför vi en miljöbilspremie på redan från . Därför satsar vi ½ miljard på bättre havsmiljö. Därför kommer och alliansregeringen att driva på för att inför ett gemensamt förbud mot fosfat i tvättmedel. Jag är stolt över att tillhöra ett regeringssamarbete som vågar ta itu med problemen och som vill mer. De förslag vi presenterar kommer att göra skillnad. De kommer att märkas i människors vardag, i människors plånböcker och i vars och ens vardagsmiljö. 4 (): Jag lyssnade med stort intresse på analys av opinionsläget. Slutsatsen där var väl att alliansen backar på grund av att folk tycker att politiken är orättvis. Jag satt och väntade på analysen av varför Socialdemokraterna förlorade valet och varför man gjorde det sämsta valet i historisk tid. Jag tror att folk såg utanförskapet och var bekymrade. De tyckte att det var orättvist. Jag tror att folk såg att många människor fastnade i massarbetslöshet och tyckte att det var orättvist. Jag tror att det var därför man röstade fram en ny regering för det här landet. (Applåder) Herr talman! 21-årige gick arbetslös i . Vi som varit arbetslösa kan tänka oss hur det är för en 20-årig kille att vara i det läget. Kanske är det skönt i början att ta det lite lugnt och göra vad man vill. Men snart växer oron för framtiden. blir man stressad. För löste det sig. Han är en av de 1 000 ungdomar som har fått nystartsjobb. Han är en av dem som man har kunnat läsa om i tidningarna en bland 10 000-tals människor som får en ny chans att ta sig in på arbetsmarknaden. Bakom statistiken finns just människor som och många andra. De flesta av oss känner någon. Vi har en stark konjunktur och en politik som är inriktad på jobb. Det ger just denna effekt. Fler människor försörjer sig själva. Fler har arbetskamrater. Fler har större marginaler i hushållsbudgeten. Detta är viktigt. Det blir också mer pengar till att köpa nya och fina geografiböcker i skolan. Det blir mer pengar till äldreomsorgen till att köpa en färsk dillkvist till maten. Det är mycket som går bra i just . Vi har fler jobb och starka statsfinanser. Hushållens ekonomi förbättras. Men slutsatsen är inte att allt är bra. Vi ska vara glada att det på många sätt går bra för . Men det är inte läge att slå sig till ro och vara nöjd eller stolt. Det som krävs är att vi har ett fortsatt tydligt sikte på fler jobb. Det är som om har fastnat i en jobbparadox. Vi har begynnande brist på arbetskraft i flera sektorer och så många utan sysselsättning. Arbetsmarknaden ser ut att fungera sämre än vad vi hade trott. Arbetslösheten bland ungdomar är hög i internationell jämförelse. Sysselsättningen bland nyanlända är låg. Kvinnor står oftare än män utanför arbetsmarknaden. För att ta oss ur jobbparadoxen behövs aktiviteter och grundläggande reformer på många områden. Det handlar om integrationen, utbildningen, jämställdhetspolitiken och företagsklimatet. Vi måste hålla fast vid en ansvarsfull ekonomisk politik med sunda statsfinanser. Det är överordnat. Vi måste också arbeta inom de ramar som klimathotet sätter upp på oss alla. I nästan alla större städer i finns det bostadsområden med många arbetslösa, dåliga skolresultat, lågt valdeltagande och ibland också, tyvärr, hög kriminalitet. Så ser en stor del av ut. Alldeles för många invandrare har fastnat i passivitet i början av sin vistelse i . Vi vet att det är svårt att ta sig ur detta. efter mottagandet är av de nyanlända kvinnorna sysselsatta. Många barn växer upp i miljöer där jobb är undantag. Det är inget bra sätt att börja sitt liv på. Utmaningarna på detta område är stora mycket stora. Regeringen satsar nu 1 miljard på att lägga om integrationspolitiken. Det är en viktig satsning. För att få ut nyanlända i arbetslivet så fort som möjligt införs instegsjobb, där vi matchar utbildning i svenska med jobb och tydligt handledande. Dessutom görs satsningar på invandrares företag, på ett kvalitetslyft för sfi svenska för invandrare och för att förbättra mottagandet. Vi ska bli bättre på att ta till vara de kunskaper som de nyanlända har genom kompletterande högskoleutbildning och bättre validering. Men man ska vara ärlig och säga att detta förmodligen inte kommer att räcka. Mer kommer att behövas. Och det handlar inte bara om pengar. Det handlar om att lägga om strategin för integrationspolitiken att ha tydligt jobbfokus men att också våga ställa krav på enskilt ansvarstagande. Lika viktigt är att se möjligheterna. Om vi lyckas lägga om integrationspolitiken och få den att fungera är det guld värt både för som land och för de nya svenskarna. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande ett stort bekymmer. Läget har visserligen förbättrats , men inte tillräckligt. Vi har en arbetsmarknad med sammanpressad lönestruktur och en arbetsrätt som gör att det är svårt för ungdomar att ta sig in. Den gamla regeringens skolpolitik förvärrade läget ytterligare. I vårpropositionen finns ett offensivt ungdomspaket. En jobbgaranti införs. Vi inför lärlingsutbildningar. Jag har under mina år i politiken varit ute på många gymnasieskolor och ständigt från lärare och elever mött en önskan om att få någonting annat för de elever som inte siktar på att bli akademiker. Jag har mött företagare som säger samma sak, och jag möter fackligt aktiva som också de längtar efter lärlingsutbildningar. Därför är det härligt för mig som gammal folkpartistisk skolpolitiker att nu konstatera att vi också i får ordentliga lärlingsutbildningar. Detta är, som jag ser det, en av de kanske enskilt viktigaste reformerna i vårpropositionen. satsas ½ miljard kronor på försöksverksamhet. 2010, när den nya gymnasieskolan inrättas, blir lärlingsutbildningar en del i detta. Vi vet att lärlingsutbildningar passar bra på många av de områden där vi nu har arbetskraftsbrist. Därför är denna reform och försöksverksamhet bra inte bara för ungdomar som är på väg in på arbetsmarknaden utan också för företag som har svårt att hitta kompetent arbetskraft. Vi brukar säga att är ett av världens mest jämställda länder, men om man skrapar lite på ytan ser man att det är väldigt mycket kvar att göra. Vi har den mest könssegregerade arbetsmarknaden i västvärlden, kvinnor har lägre lön än män, kvinnor gör det mesta av hemarbetet och vi har en förhållandevis låg andel kvinnor som är chefer. har regeringen satsat en hel del på detta, kvinnors företagande uppmuntras, avdrag för hushållsnära tjänster införs , konkurrensen i offentlig sektor ökar och jobbavdraget har också en tydlig jämställdhetseffekt eftersom det lönar sig bättre att dela på föräldraledigheten. I vårpropositionen sätts ytterligare ett tydligt mål för jämställdhetspolitiken. Fram ska de oförklarade löneskillnaderna i staten åtgärdas. Fler kvinnor ska ha ledande befattningar. På detta sätt ska staten bli ett föredöme som arbetsgivare. Vi kommer också att behöva göra mer för företagssektorn. Vi vet att fler företagare är helt avgörande för att vi ska lyckas med jobbpolitiken. Det finns höga förväntningar på alliansregeringen på detta område, och vi ska leva upp till dem. Det har också ett värde i sig att vi får fler företagare och att vi får en miljö i där människor känner att det blir lite lättare att pröva nya idéer. I den proposition som läggs på bord tas en hel del nya initiativ som underlättar för företagande. Förmögenhetsskatten avvecklas, och momsinbetalningarna ändras. Vi satsar på exportfrämjande, forskning i små företag, miljöteknikföretagande och mycket mer. Viktiga steg tas i rätt riktning, men vi kommer också där att behöva göra mer. Alliansen avser att fortsätta med en skattepolitik som är bra för företagande och jobb. Lägre skatt på arbete ger ett större arbetsutbud. Det är viktigt i det läge som svensk ekonomi just nu befinner sig i. Men skattepolitiken måste också ha ett längre perspektiv. Vi måste ständigt fråga oss om den beskattning vi har också leder till att vi får långsiktiga förutsättningar för bra och välbetalda jobb . Vi ska konkurrera med stigande kvalifikationer och genom att bli bättre och bättre, inte genom att konkurrera med kinesiska löner. Därför måste vi göra det som är unikt. Att utveckla sig på arbetet, att studera och ta ansvar måste löna sig. I vårpropositionen pekas värnskatten ut som en skatt som bör tas bort. Det är riktigt och angeläget. och jag menar att regeringen snart bör komma till skott på denna punkt. Den vårproposition som läggs på bord är ansvarstagande. Vi tar ansvar för statens finanser. Vi ser att mycket utvecklas positivt, men vi är inte nöjda. Vi har fortfarande mycket stora grupper av människor utanför arbetsmarknaden och brist på arbetskraft i allt fler sektorer. Det blir mer och mer tydligt att den konkreta politiken, mikroekonomin, är avgörande. Sänkta ersättningsnivåer eller höjd styrränta kan hantera symtom men inte grundorsaker. Därför är det så angeläget med åtgärder såsom förbättrad yrkesutbildning, sänkta marginalskatter och sänkta trösklar för att anställa. och alliansen har fortsatt fokus på jobben. (Applåder) I detta anförande instämde (). 5 (): Utanförskap är ett ord som ofta används i den här debatten. Vad betyder det egentligen? Jo, det handlar om människor som inte får chansen att försörja sig själva, uppleva gemenskapen kring fikabordet på jobbet eller känna sig efterfrågade av arbetskamrater och arbetsgivare. Detta utanförskap måste brytas, sade vi kristdemokrater tillsammans med våra kolleger i . Det är denna regerings viktigaste uppgift. Vi kan beräkna det här utanförskapet på lite olika sätt. Ett sätt är det som statliga använder. Man räknar alla som lever på sociala ersättningar i form av a-kassa, sjukpenning, förtidspension, socialbidrag och så vidare. Räknar man om alla dessa till helårstal har vi haft en bra bit över en miljon människor i utanförskap ända sedan den ekonomiska krisen . När Socialdemokraterna lyckades sänka den öppna arbetslösheten något ökade i stället antalet människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller antalet förtidspensionärer, men utanförskapet minskade inte. Men , detta år, 2007, inträffar någonting viktigt. Utanförskapet minskar, mätt på det här sättet, till under en miljon människor. Prognoserna visar att den utvecklingen fortsätter. Vi kommer att få allt färre i utanförskap. Detta är jag som kristdemokrat mycket stolt över. Vi tar viktiga steg för att bryta den onda cirkel som många människor tvingats leva i. Visst har vi en god konjunktur, och därför blir det också fler jobb. Men om vi ska knäcka utanförskapet måste vi få ekonomin att fungera bättre och få fler människor i arbete. räknar med att de åtgärder som den här regeringen har genomfört kommer att leda till att 70 000 fler personer får ett arbete. Ja, så många fler får arbete jämfört med om vi bara hade förlitat oss på konjunkturen. Totalt beräknas åtminstone 185 000 nya jobb skapas , och fler åtgärder kommer från regeringen. Vi genomför nu lärlingsutbildningar, sänker arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn och ökar tillgången på riskkapital. En liten men viktig sak i det stora hela är att när ungdomar feriearbetar och tjänar pengar ska inte föräldrarnas socialbidrag minska. Det minskar också utanförskapet. Detta är en politik som ökar rättvisan i samhället. Fler kan försörja sig själva, bli mindre beroende av bidrag och få ökade inkomster. Men mot detta har inget recept. Allt har varit bra, som vanligt. Medan den nya partiledaren skickar ständiga signaler om att distansera sig från tiden med vid makten och försöker anslå en omprövningens ton, är allt bra enligt . Allt har varit bra under vid makten. Om det nu har förts en rättvis, ansvarig och modern politik, för att använda ord, under de gångna tolv åren kan man undra varför man inte har lyckats knäcka det här utanförskapet. I stället avskaffade man den förhatliga förmögenhetsskatten för aktiemiljardärerna men lät den vara kvar för villaägare och många med lägre inkomster. Utanförskapet bestod, fler blev beroende av bidrag, antalet platser i äldreboenden minskade i snabb takt och människor kände oro och undrade om de skulle ha råd att bo kvar i sin bostad med en skenande fastighetsskatt. Det var resultatet av den politik som stod för och som han kallade rättvis, modern och ansvarig. Vi har hört att och gör ett stort nummer av rättvisa. De hävdar att regeringen för en orättvis politik. Själv förde man en politik som inte förmådde att ta itu med utanförskapet. Principen på vänsterkanten verkar vara att om alla har det lika dåligt är det rättvist. Låt oss ta en diskussion om just rättvisan med fastighetsskatten som åskådningsexempel. har i medier och i denna kammare beskrivit slopandet av fastighetsskatten som orättvist. Men vad menar egentligen med orättvisa? Har han någon definition? Eller är det bara ett värdeladdat ord som han tillgriper för att han själv ogillar ett förslag? Om slopandet av fastighetsskatten är orättvist måste rimligtvis den nuvarande fastighetsskatten vara rättvis. Hur länge har den varit rättvis? Var den rättvis även före alla korrigeringar som och andra tidigare finansministrar gjort, till exempel dämpningsregel, begränsningsregler och olika typer av frysningar för att hantera opinionen som känt oro och frustration över nuvarande system. Hur är då denna rättvisa fastighetsskatt konstruerad? Ja, för det första är det en skatt som följer marknadsvärdet. Det betyder att grannarnas husaffärer avgör taxeringsvärdet och därmed också skattens storlek. Är detta rättvisa? I definitionen av rättvisa brukar likhet inför lagen vara en del, men här har hus beskattas helt olika även om de är helt likvärdiga. Varför beskattar vi inte olika beroende på om den är parkerad utanför en villa i eller utanför en hyreslägenhet i ? Är därmed fordonsskatten orättvis, ? Storleken på inkomsten har inte heller spelat någon större roll. På har rika norska sommarstugeägare med noll i inkomst i fått den lägsta skatten, medan vanliga svenskar med låga inkomster, som bara har råkat bo på fel ställe, har tvingats sälja sina hus och sommarstugor på grund av den skenande fastighetsskatten. Är detta rättvisa à la ? För den egna retorikens skull är det bra att kunna ställa norra förorter mot landsbygden. Men att normala inkomsttagare drivits iväg från villaområden i stora delar av på grund av fastighetsskatten glömmer i sin iver att vara moraliskt indignerad. Nuvarande fastighetsskatt har ökat de ekonomiska klyftorna mellan olika bostadsområden, inte minst i . Det är inte rättvisa! Det är som om vänstersidan vill ha klasskillnader, segregation och rikemansområden, för annars försvinner hela grunden för den politiska agitationen. Fastighetsskatten är en skatt på löpande inkomster inkomster som inte finns. Det brukar på ekonomspråk kallas för fiktiva intäkter. De motiveras av att varje husägare skulle kunna hyra ut sitt hus till marknadsmässiga priser. Även om folk dock köper hus för att bo i dem, vilket de flesta faktiskt gör, slipper de inte undan. I stället får de betala skatt på förmånen av att få bo i huset de redan köpt med beskattade pengar. Att betala skatt på fiktiva intäkter är alltså rättvisa enligt ! Det är självklart att om man avskaffar en skatt som stigit kraftigt blir det större skattesänkningar för dem som drabbats hårdast av höjningarna än för dem som drabbats mindre hårt av dagens system. Rättvisa, likhet inför lagen och respekterande av äganderätten är alltså motiven till att vi kristdemokrater så envetet krävt ett slopande av den nuvarande statliga fastighetsskatten. försöker också skapa motsättningar mellan landsbygd och storstad. Han sade i att den löpande fastighetsskatt som slopas för storstädernas villabefolkning ska betalas genom landsbygdens försäljningar med höjd reavinstskatt. Sanningen är dock att en principlös och orättfärdig årlig beskattning på intäkter som inte finns slopas, och reavinstbeskattningen, det vill säga beskattningen på den vinst som ägaren gör vid en försäljning, höjs till samma nivå som övriga kapitalvinster. Vinst på hus får nu samma skatt som vinst på aktier. Denna princip är klockren. Du beskattas när du får pengarna i handen! Det kallas för likviditetsprincipen och är en rättvis, proportionell beskattningsprincip.