prot · GV0938 · 2007-12-06 00:00:00 — När höginkomsttagare får någonting heter det avdrag. Men annars kallar man det bidrag. Jag skulle vilja fråga: Är de försäkringar som vi har, sjukförsäkring, föräldraförsäkring med mera, bidrag även i värld? I värld är det uppenbarligen så. 36 () replik: För att börja med det sista kan vi titta på a-kassan. När den infördes nämnde den dåvarande finansministern en viss nivå och sade att samhället inte kunde gå in och betala över den nivån. Vi är ännu inte nere på den nivån. Då kan man diskutera om det är en försäkring eller om det är direkta bidrag från samhället. Sedan gällde det löntagargrupper. Jag konstaterar, precis som jag sade tidigare, att man alltid kan diskutera skattesystem. Frågan är om vi har den bästa modellen . Det här är det vedertagna sättet att, så att säga, hantera den här typen av frågor på. Jag är något förvånad över att framför allt det tidigare regeringspartiet, men även dess stödpartier, inte lyckades skapa en låglöneprofil, inte lyckades ge dem med de låga inkomsterna mer pengar. Det här förslaget är faktiskt det enda som ger den nivån pengar till dem med de här låga inkomsterna. Den regionalpolitiska profilen diskuteras ständigt. När vi stimulerar människor att komma i arbete måste det ju också finnas arbeten på respektive plats. Det är ett politiskt jobb för att man ska få arbeten i alla bygder, och det arbetar vi ständigt med. Det här kommer i mycket tydlig dager i samband med fastighetsskatten, som vi ska diskutera den 14:e. Vi har en regionalpolitisk klar och tydlig profil i det förslag som ligger mot bakgrund av alla de diskussioner som har varit. Sedan gällde det nyfriskjobb. Vi konstaterade att utanförskapet ökade. De funktionshindrades långtidsfrånvaro från arbetsmarknaden ökade . Därför såg vi att vi måste göra en insats för att få in dem i jobben. Därför skapade vi nyfriskjobben. Vi subventionerar och vi tar bort dubbel arbetsgivaravgift för de människorna när de träder in på arbetsmarknaden. 37 () replik: var det inte precis nyfriskjobb jag ställde en fråga om, utan det var ett exempel på ny-språket, som har bildats inom alliansen. Men okej, ni har infört nyfriskjobb, men ni har tagit bort andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som egentligen var ännu mer omfattande, om vi nu ska diskutera det. Sedan vill jag säga något apropå låglöneprofil. Det var ändå så att vi under förra mandatperioden sänkte skatter för låginkomsttagare. Vi gjorde det inom ramen för en skatteväxling. Men vi kompenserade också för de egenavgifter som hade införts . Regeringen var ju satt att städa upp efter en tidigare borgerlig regering med budgetunderskott . Så visst har vi haft en låglöneprofil på skatterna. har i sin motion sade att han hade läst alla motioner också lagt fram förslag om att höja grundavdraget för människor med lägre inkomster, så även vi har ju en låglöneprofil. Men sammantaget har vi inte så stora skattesänkningar som alliansen står för. Jag skulle vilja ta upp en kort fråga. har jag inte många sekunder kvar. Men jag har i mitt anförande tagit upp frågan om kvinnor och män och den ekonomiska utvecklingen och vad regeringens förslag betyder för män respektive kvinnor. Männen tjänar mycket mer på skattesänkningarna än vad kvinnorna gör. Det tycker jag är viktigt att använder de till att kommentera. Varför försämrar ni för kvinnorna? Varför förbättrar ni för männen? 38 () replik: Den senare frågan är en stor fråga och hänger inte bara ihop med diskussionen kring jobbskatteavdraget. blir det en effekt som inte är direkt positiv. Det håller jag med om. Men här måste vi se ett system i hela samhället för att ändra den situation vi har. Kvinnorna är ofta sysselsatta inom offentlig sektor och är hänvisade till en arbetsgivare, vilket innebär att man inte är på en konkurrensutsatt marknad. Det innebär att man inte får den lönebild som man skulle vara berättigad att ha. Typexemplet är sjuksköterskorna i vården som ligger lågt i relation till det enorma ansvar de har. Men här har vi mött på motstånd när vi diskuterar att vi ska kunna knoppa av verksamheter, kunna skapa en privatisering för att på det viset höja kvinnolönerna. Jag har själv varit med i ett landsting och gjort den största privatisering som har gjorts här i landet inom primärvården. Jag konstaterar att för de syrror och undersköterskor som jobbar inom primärvården det må vara i , på den privata sidan eller i de entreprenader som fanns höjdes lönerna totalt sett på grund av att det helt plötsligt fanns en marknad. Jag tycker att det vore något att eftersträva totalt sett i samhället, inom vården och inom kommunerna. Om vi gör det har vi löst en hel del av den här kvinnoproblematiken. Den är inte så enkel som att bara titta på enkla procentsatser i samband med ett jobbskatteavdrag. 39 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Kanske har talmannen hört den moderna vandringsskröna som handlar om arbete i . Den går ungefär så här: Folkmängden i det här landet är 9 057 361 personer. 3,7 miljoner är pensionerade, vilket innebär att de resterande 5 357 361 får ta hand om jobbandet. Är det så? Nej, det är det inte. För 2,6 miljoner går fortfarande i skolan, vilket lämnar 2 757 361 att göra jobbet. Av dessa knappa 3 miljoner är 1,2 miljoner anställda i statliga myndigheter eller på annat sätt anställda av staten. 150 000 jobbar inom försvaret eller är värnpliktiga, vilket betyder att det återstår 1 407 361 som ska göra jobbet. Om vi drar bort de 875 000 som jobbar inom verksamhet samt de 520 000 som jobbar inom återstår 12 361 människor som ska göra det övriga jobbandet. Eftersom 10 300 är fackligt anställda innebär det att 2 061 människor förväntas göra övrigt jobb. Enligt SCB sitter 2 059 människor just nu i fängelse. Det betyder att det bara är två personer kvar som ska arbeta: Det är herr talmannen, och det är jag. Och herr talmannen har säkert mycket viktigare saker att göra. Då är det bara jag kvar, och jag är trött. Det här är så långt en rätt så raljerande skröna. Jag måste för protokollet deklarera att jag inte har dubbelcheckat alla dessa siffror. Så de kanske inte är helt tillförlitliga. Men den här skrönan speglar ändå en känsla hos många. Konklusionen tycker jag stämmer: Det arbetas för lite i det här landet, och vi måste uppmuntra arbete. Därför är det välkommet med del två i jobbskatteavdraget som kommer . Det ska löna sig bättre att arbeta så att fler vill arbeta mer. För det behöver . kom en rapport av , som är fil.dr. på , som visade mycket av senare tids forskning, till exempel att skatter spelar en roll för sysselsättningsnivån och därmed också för arbetslösheten. Det handlar inte enbart, som man kanske kan tro, om att sänkta arbetsgivaravgifter ökar antalet jobb, även om det också är en bra åtgärd. Den här rapporten visade också på forskning som säger att de höga inkomstskatterna är en viktig förklaring till att vi arbetar färre timmar i och i som helhet än på andra håll i världen. Det handlar om att en sänkning av skatten påverkar valet av utbildning, hur hårt vi arbetar och hur vi väljer att ta ut kompensation. Det är bra att vi i nu ytterligare sänker inkomstskatten på arbete. Då stärker vi drivkrafterna att arbeta. De drivkrafterna har alldeles för länge varit alldeles för svaga. Jag såg också som hastigast en rapport från om att den rikaste procenten av befolkning äger av de totala privata förmögenheterna. Ska vi då ondgöra oss över det lilla fåtalet som äger mycket? Nej, det tycker jag inte. Det är inte rikedomen som vi ska se som ett problem. Problemet är i stället att så många svenskar har så små tillgångar eller inga alls. Det är självklart att vi ska betala skatt för vår gemensamma välfärd, men vi ska inte ha så höga inkomstskatter att det nästan är omöjligt att få egna pengar över för till exempel sparande. Var och en av oss måste ha en möjlighet att skapa sin egen välfärd. Som liberal tycker jag självklart att var och en ska bestämma över så mycket som möjligt i sitt eget liv. Därför är det bra när var och en får bestämma mer över sin inkomst. Det är det som det här jobbskatteavdraget innebär. Man får mer pengar som man själv kan styra över. Jobbskatteavdraget uppmuntrar människor att gå från bidrag till att arbeta och att arbeta mer. Sänkt skatt på arbete ger mer pengar kvar av lönen. Det är bra. 40 () replik: gav sig in på en diskussion om arbetstider. Eftersom jag har jobbat med arbetstidsfrågan i , och det är ganska många , skulle vi kunna ha en lång diskussion om vem som jobbar mest eller minst i . Men det räcker inte repliktiden till. Jag kan i alla fall konstatera att svenska folket jobbar väldigt mycket i och med att vi har så hög förvärvsfrekvens bland kvinnor. Så den frågan är utredd. Det jag ville prata med om är att tillsammans med oss socialdemokrater ofta har hållit jämställdhetsfanan högt. I retoriken gör ni väl det fortfarande, men i praktiken blir det något annat. Vi har låtit göra en könsuppdelad fördelningsanalys av den borgerliga regeringens politik. Då bekräftas det som vi redan trodde oss veta, nämligen att det är de högavlönade männen som får den största andelen av inkomstförstärkningarna. Min fråga till är kort och gott: Är detta förenligt med den jämställdhetsprofil som vill ha? 41 () replik: Jag måste säga att jag inte har sett den , så jag kan inte riktigt relatera till den. Men om jag håller det lite mer generellt är avdraget konstruerat så att låg- och medelinkomsttagare, som oftast tyvärr fortfarande i är kvinnor, får en större skattelättnad i förhållande till sin lön. Då pratar jag inte bara om procent. Det blir en rejäl slant i handen också. Ett vårdbiträde får något extra över . pratar jag om båda jobbskatteavdragen, ska jag tillägga. En gymnasielärare får nästan 10 000 extra över . Jag skulle tro att de flesta både vårdbiträden och gymnasielärare gläder sig åt de här faktiska pengarna i handen när de ska betala hyra och mat, oavsett kön eller familjesituation. 42 () replik: Den borgerliga regeringen gömmer sig i den proposition som vi behandlar bakom procentsatser när det gäller låg- och medelinkomsttagarna. pratade om att man inte bara får mer i procentsatser utan också i kronor när man tjänar lite jämfört med när man tjänar mycket. Men så är det ju inte. I praktiken står det i papperen, med era egna siffror, att de som tjänar ökar sina inkomster . De som tjänar 500 000 får en ökning . Men av 100 000 är mycket av 500 000. Min nästa fråga till blir ännu kortare än den förra: Betalar sin mat och sina räkningar med procent eller med kronor? 43 () replik: Jag betalar dem med kronor. Jag vet inte om jag sade fel eller om du missuppfattade mig. Jag sade nämligen inte att man får mer över i faktiska pengar, för det får man givetvis inte. Däremot får man en rejäl slant över i plånboken. Faktum är att en metallarbetare fortfarande med siffror från båda jobbskatteavdragen får mer och ett vårdbiträde får mer i handen med vår politik jämfört med er politik. Det är reella, riktiga pengar som man får med vår typ av åtgärder. Med era åtgärder hade man inte haft dessa pengar. Det är inte procent. Det är riktiga pengar. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 9 § Statsministerns frågestund 44 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsminister välkommen till kammaren. 45 (): De borgerliga partiledarna skrev en debattartikel i i går. Där skrev man bland annat: visar att det är möjligt att genomföra åtgärder som motverkar klimathotet och ha en hög välfärd. Så väldigt rätt. Vilken tur att ni moderater inte lyckades i ert motstånd mot väldigt många av de åtgärder som har möjliggjort precis detta och som gör att ni nu kan ta emot beröm internationellt. Att få beröm internationellt är en sak, men att fortsätta att agera i handling så att förblir ett föregångsland är någonting helt annat. Eftersom efter egen utsago är den som leder regeringens arbete undrar jag varför man nu ägnar tid åt att i första hand peka finger åt andra och att be Europeiska unionen att få ett mindre beting i stället för att agera mer kraftfullt här hemma. Jag tror att alla i kammaren är mycket medvetna om att alla länder både kan och måste göra mer mot klimathotet. Det gäller också . Varför har ni inte en högre ambition? Var är åtgärderna? 46 Statsminister (): Jag har sagt att äran för de saker som har gjort inte ligger på ett enda av regeringsalternativen. Jag har sagt att har bidragit och också Socialdemokraterna. Visst var vi emot de gröna elcertifikaten. Vi var oroliga för att vi skulle få en felaktig dubbel styrning. har ofta och länge hänvisat till att CO2-skatten, som är det mest verkningsfulla sättet och som införde 1991, är ett verkningsfullt instrument. Vi har precis lagt fram ett förslag om att höja CO2-skatten. Vi går vidare med en klimatmiljard, och vi gör omfattande satsningar som vi i grunden är ganska brett överens om. Det jag saknar är insikten om att inte ensamt löser ett globalt problem och att vi behövs till stöd för att lägga större tryck på dem som inte använder styrmedel och inte gör det gör, inte sällan länder som finns utanför krets. Det är det som är den stora politiska utmaningen , och det är det som jag försöker vara verksam för att möjliggöra. Det är dubbelt arbete mer här i och större tryck på andra. 47 (): Statsministern behöver inte söka stöd för insikten om att klimathotet är ett internationellt och globalt problem som alla länder måste göra mer åt. Det tror jag att vi alla här i kammaren verkligen skriver under på. Men det jag saknar i analysen är att ett land som kan spela en roll internationellt men kanske bara om vi utnyttjar det faktum att vi är ett föregångsland, att vi är ett av världens rikaste länder, att vi är ett av de få som har visat att man kan öka den ekonomiska tillväxten som man sänker utsläppen i det egna landet. Då undrar jag varför regeringen nu vädjar till Europeiska unionen att inte behöva göra det höga beting som man nu diskuterar för att få upp andelen förnybara källor i . Det är inte så att vi har kommit till vägs ände där. Lägger man inte ned Klimp kan man satsa ännu mer för att få fram biogas. Tar man inte bort konverteringsstödet kan man göra mer för att få bort oljan från de villor där den fortfarande finns kvar. Varför gör vi inte mer hemma för att få en större trovärdighet? Den marken är möjligen fortfarande jungfrulig. Bör vi inte göra mer? 48 Statsminister (): hänvisar till förhandlingar som ännu inte är avslutade och uppgifter som ännu inte är presenterade. Det är bakomliggande medieuppgifter som det hänvisas till. har i avsikt att komma längre. Det är bland annat idén med de gröna certifikaten. Det är en del av omställningen när det gäller vilka drivmedel vi använder i våra transporter. Jag vill påpeka att målperioden sträcker sig till 2020. Det måste vara klart också för socialdemokratin att går någon sorts gräns för vad man rimligen orkar med, även om man bygger vindkraft i mycket stor utsträckning och försöker använda alla de instrument man har. Till slut blir det så att man i realiteten får lägga ned en stor del av kärnkraften för att nå de här väldigt höga talen. Det är kanske det som socialdemokratin ska berätta för väljarna att de tänker göra. Det är inte så enkelt som vill göra gällande om man tar på allvar uppgiften att nå så långt . 49 (): presenterades en analys som visade att den rikaste procenten i äger av förmögenheterna. Räknar man dessutom in svenska tillgångar i utlandet har den rikaste procenten tillgångar som är värda . Det motsvarar av samhällets förmögenhet. Vad gör då regeringen? Jo, ni sänker skatter och privatiserar. Det innebär att vi har mindre pengar att fördela rättvist och mer pengar till dem som redan är rika. När de offentliga åtagandena privatiseras ökar klyftorna. satsar ni inte tillräckligt på en skola för alla, på en vård efter behov i stället för efter plånboken, och bostadspolitiken är inte bara passiv utan säljs ut till högstbjudande. Är detta enligt statsministern ett problem? På vilket sätt minskar problemet i så fall med regeringens politik? 50 Statsminister (): Det bästa sättet att bryta ned klyftorna i samhället är att se till att fler får jobb och att vi har en kunskapsskola som utjämnar sociala skillnader som vi föds in i. Där är det märkligt nog som är motståndare inte mer kunskap i skolan, inte mer av jobbpolitik utan mer av den gamla politiken som gav ersättningar till folk för att de inte skulle arbeta. Mycket av de siffror som refererar till återspeglar hur det har varit i ett där har haft inflytande. Vi hoppas att vi snart ska kunna se att klyftorna minskar till följd av att sysselsättningen ökar. Det vet vi i länder där sysselsättningen ökar och fler får jobb minskar den typ av klyftor som hänvisar till. 51 (): Låt mig påminna om att statsministern är i opposition. Du är statsminister, ansvarig för den politik som förs här i landet. Min fråga var: Är det ett problem att den rikaste procenten har förmögenheter som motsvarar av landets tillgångar, att förmögenhetsfördelningen är så skev? Är det ett problem att regeringen i detta läge sänker skatter som gynnar de rika allra mest, tar bort förmögenhetsskatten för de allra rikaste, förvandlar fastighetsskatten på ett sätt som gynnar de redan allra rikaste, stimulerar privatiseringar i omsorg, vård och skola och som gör att vi får vinstdrivande företag, som blir ytterligare mer förmögna genom att driva skolor och cancerkliniker på försäkringspengar för dem som har råd att betala i stället för att satsa på en vård, en omsorg och en utbildning för alla? Är detta ett problem, eller tittar bara bakåt och låtsas vara i opposition? 52 Statsminister (): Vad ska vi göra med den här Kamprad, som ju inte bor i men som ingår i den där procenten som du har så stora problem med, ? Vad är det du tänker dig att göra? Hur ska du komma åt de förmögna svenskar som flyttade utomlands? Där har vi tidigare haft en ordväxling och konstaterat att för den lilla grupp av miljardärer, som förvisso inte var med och skattebefriade men som redan var skattebefriade genom den gamla förmögenhetsskatten, var det redan ordnat så att de allra rikaste, de som ingår i den procent som du hänvisar till, av socialdemokratin var skattebefriade. för vi en politik som på bredden ser till att sysselsättningen växer. Det är det bästa sättet att motverka den här typen av utveckling. Och jag tycker till exempel att det är bra att pensionssystemet ger möjlighet för fler att göra val så att man också äger aktier, eftersom väldigt mycket av dessa förmögenheter har byggts upp av att man har ägt aktier. Ett bredare ägande av aktier ger fler möjligheter att kunna se tillgångarna växa. Men se detta var ju också emot. 53 (): Alla medborgare i har på ett ganska hårdhänt sätt lärt sig hur viktigt det är med en effektiv krishantering. Som ett resultat av det kom bland annat 2006 en enig försvarsberedning med kravet på den då socialdemokratiska regeringen att inrätta en ny krisledningsfunktion med uppgift att samordna myndigheternas insatser. Då tillsattes en utredning. Men efter valet lade ni ned den. Ni tyckte uppenbarligen att det räckte att förbättra Statsrådsberedningens egen krishantering. I förrgår lämnade den nya Försvarsberedningen över sin nya säkerhetspolitiska analys till regeringen. En helt enig beredning kräver återigen att det inrättas en ny organisation för att samordna myndigheterna i en krissituation. samtliga partier underkänner där regeringens åtgärder som bristfälliga. Min fråga till statsministern är: Är statsministern beredd att lyssna på sju partier när de för enhälligt kräver en bättre samordningsförmåga vid en allvarlig kris i vårt land? 54 Statsminister (): Jag hoppas att ursäktar om jag själv i samtal med alliansföreträdarna kanske är bättre på att uttolka vilket stöd vi har för olika åtgärder än vad är när han försöker göra sig till tolk för detta. Vi har en utredning som föreslår att tre av de med krisberedskap nära verksamheter som finns i staten ska slås ihop, något som vi inte är färdiga med . Vi inrättar den krisledande funktion i Statsrådsberedningen som alliansen mycket tidigt var överens om behövs och som är ett svar på många erfarenheter av att det inte finns en samordnande funktion i Statsrådsberedningen, i . I förslaget ligger också en idé om att ha ett samrådsförfarande med olika myndigheter. Den viktiga utgångspunkten har varit att det som en myndighet har hand om varje vardag också är det som den ska ansvara för vid en kris. Det var grunden för att hävda att det inte ska komma in en supermyndighet som styr över andra. Den lösningen tror vi inte på. Men, som sagt, det här länkar mer till vad vi ska göra med den utredning som har levererat. 55 (): Jag tycker att det är tråkigt att höra det svaret. Det har gått tsunamikatastrofen i . Men det är uppenbarligen så att även den här regeringen fortsätter att stå stilla i stället för att genomföra de förändringar som många ser som nödvändiga. Det vore klokt om statsministern nu valde att lägga prestigen åt sidan och i stället tog ett kliv framåt. Det här är inte bra för . Bäst vore det om vi fick till den här förändringen som väldigt många anser är viktig och som Försvarsberedningen enigt lägger fram som det nödvändiga förslaget innan nästa stora katastrof är över oss. 56 Statsminister (): Jag förstår faktiskt inte det här med prestige. vill att jag ska lägga goda förslag åt sidan och i stället genomföra det som tror på. Men vi tycker att vi hade välgrundade skäl för att säga att mycket av det vi sett i anslutning till de katastrofer vi upplevt under i visar på en brist i krisledning i , i Statsrådsberedningen. Det handlar då inte om att leda arbetet med att hantera en konflikt, för det arbetet har vi självständiga myndigheter som är bäst på att utföra, men ofta i ett initialt skede om att samla ihop information och att samla de politiskt ansvariga för att inte minst kunna ge rätt besked till medier, till drabbade, till nationen om vad som faktiskt hänt. Vi är i färd med att genomföra precis det som vi presenterade som allians. Sedan kommer vi att titta på och fullfölja det utredningsförslag som finns när det gäller de andra myndigheterna. Men jag tror i grunden inte att det ropas så mycket som hävdar på lösningen med en alltid krisledande supermyndighet. Klimathotet och Försvarsmaktens inriktning 57 (): Som sagt lämnade Försvarsberedningen sin rapport till försvarsministern . Den heter Säkerhet i samverkan. Där står bland annat: Miljöpåverkan och klimatförändringar utgör de allvarligaste hoten mot människors säkerhet. Försvarsberedningen menar att energiberoendet har en koppling till samhällets sårbarhet och säkerhet. ligger rapporten på Försvarsdepartementet. Min fråga till statsministern är: Delar statsministern analys, och vilka konsekvenser kan det i så fall få för de olika departementens men också för Försvarsmaktens inriktning? 58 Statsminister (): Jag har inte hunnit sätta mig in i Försvarsberedningens rapport till den grad att jag oreserverat kan ställa mig bakom den. Däremot är det viktigt att vi har definierat en bredare bild av vad som hotar . Med den kunskap vi har, inte minst av FN:s klimatpanel, inser vi att de klimatförändringar som redan är på väg att ske och som riskerar att accelerera definitivt ryms i de här diskussionerna, klimatflyktingar, och hur väderförändringarna i sig förändrar förhållandena i vår närhet men också i många av de länder där vi av olika skäl finns på plats, antingen för biståndsarbete eller inom ramen för vårt säkerhetspolitiska arbete. Vi har all respekt för detta, och det kommer naturligtvis att påverka våra ansträngningar att möta klimatförändringar av det slag som jag ofta får frågor och mycket bra frågor kring. Absolut kommer detta att följas upp och få påverkan på flera politikområden. 59 (): Jag tror att det är uppenbart för oss alla vilken oerhört skarp internationell konkurrens som svensk bilproduktion har att verka i.