prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Vår målsättning i har varit att erbjuda bästa livskvalitet, och vi är på god väg att lyckas, inte minst tack vare de medvetna satsningar som gjorts just på folkhälsa och kultur. Detta har också i sin tur lett till ökad tillväxt. Jag vill slutligen lyfta fram att den moderatledda regeringen har gett den kulturpolitiska utredningen i uppdrag att uppmärksamma sambanden mellan kultur, folkhälsa och hälsofrågor, och man vill ha förslag på hur samspelet kan förstärkas. Vidare vill regeringen öka samverkan mellan kulturpolitiken och andra politikområden så att kulturlivets bidrag till det nationella folkhälsoarbetet får ett större utrymme än . Detta är mycket glädjande. Det som sker runt om i landet är också glädjande. Ett centrum för kultur och hälsa bildas i . Vår kulturminister och vår folkhälsominister medverkar aktivt både genom en debattartikel och genom att vara närvarande vid detta centrums bildande. I har man precis haft ett stort seminarium i nordisk anda, där man har enats om att gå fram och föreslå en kulturpolitisk plattform som riktar sig just mot kultur och hälsa. Där var 500 människor, entusiaster naturligtvis, som på olika sätt beskrev vad som kommer att hända när vi öppnar upp de så kallade stuprör som tidigare funnits och i stället börjar samverka mellan olika politikområden. Kultur för livet heter konferensen, och jag rekommenderar alla att läsa om de spännande seminarierna. 337 () replik: Jag vill bara instämma och är glad över tal. Jag kanske tryckte på knappen lite för tidigt, för jag tänkte fråga om . Jag fick höra att det jag tänkte fråga om finns med, och jag vill understryka vikten av att kultur och hälsa och kultur i vården ska få en stor plats i . Det kanske kan svara på. 338 () replik: Som jag sade så finns det med i direktiven, och det tycker jag är väldigt positivt. Jag är övertygad om att man med kulturministerns goda minne verkligen kommer att jobba vidare med dessa frågor. Vi ser ju vikten av det, och inte minst hjärnforskarna vill gärna vara med och titta på vad detta betyder. Det är klart att en modern regering som verkligen förstår samband och sammanhang mellan olika politikområden har detta med som en viktig punkt, och därför finns det också med i direktiven. 339 () replik: Jag tackar för svaret. 340 () replik: Jag tycker att det var oerhört intressant att lyssna på när hon redogjorde för sina synpunkter vad gäller kultur, äldreomsorg och så vidare. Jag tycker att det är intressant att också i det sammanhanget tog upp satsningarna på 1,35 miljarder och talar om kulturen. Frågan som jag vill ställa är varför man inte ser likadant på de pengar som går till . Varför finns inte satsningen inom skolans utgiftsområde? 341 () replik: Jag är också väldigt glad för de kvalitetspengar som går till äldreomsorgen. Men de pengar som går till skolan har en lite annorlunda konstruktion. En gång i tiden var jag skolpolitiker, och då önskade vi alltid pengar som verkligen var öronmärkta för varje elev för att kunna köpa in konstnärer, kulturarbetare och så vidare. Jag tycker alltså att det är en intressant modell som man nu går fram med, och där har vi sneglat på . I går hade jag också glädjen att lyssna på en psykolog som har följt ett liknande arbete som har satsat på när det gäller just barn och ungdomar. Där ser man att det är oerhört väsentligt med öronmärkta pengar just på det sätt vi föreslår. 342 () replik: Jag förstår tanken med de öronmärkta pengarna, men det jag inte förstår är varför inte skolan själv tar ansvar för kulturen i skolan. Jag är av den principiella uppfattningen att kultur inom äldreomsorgen är äldreomsorgens ansvar, kultur inom sjukvården är sjukvårdens ansvar och så vidare. Man kan också i det sammanhanget öronmärka, och vad jag har förstått jag har inte undersökt det noggrant så har haft den här typen av stimulansbidrag för . Det är alltså inte så där jättenytt. Jag förstår de goda ambitionerna, men jag tycker att det hade varit bättre om man hade gjort något rejält när det gäller skolan. 343 () replik: Precis som vi har sagt är det ett första steg med de 55 miljoner som riktas just till 7:an, 8:an och 9:an. Det är klart att vi också vill se ännu mer pengar till skolsatsningen, men jag har lyssnat runt bland många lärare som ser detta som en förstärkning. Självklart anordnar man kulturaktiviteter på olika sätt, försöker åka på bio och så vidare, men pengarna räcker inte alltid till. Därför ser man dessa pengar som ytterligare kvalitetspengar, och det var också därför jag nämnde pengarna till äldreomsorgen. De är faktiskt unika i den meningen att det är första gången man får en kvalitetsförstärkning som mycket väl kan användas till kultur. Jag ser det alltså som en förstärkning till skolan, och jag har mött väldigt många glada tillrop, inte minst i min egen kommun som är väldigt intresserad av kulturfrågor inom skolan. Man ser att med detta kan man nu göra lite till. 344 () replik: var inne på de sjukskrivna, och jag tror att vad de sjukskrivna runt om i land just nu går och funderar på är hur man ska orka ut i arbete med den press som den nya regeringen sätter på dem. Men jag tänkte komma in på amatörkulturen. Hur ser ni på amatörkulturen? Tänker ni satsa på amatörkulturen ? Det du beskriver sker ju i hög grad på amatörnivå, och då undrar jag hur mycket ni tänker satsa på amatörkulturen . 345 () replik: Tack för frågan. Självklart är amatörkulturen oerhört viktig, och det finns möjlighet runt om i regionerna att satsa just på den. Vi får dock återkomma till den frågan när vi ser vad kulturutredarna kommer fram till. Vi har haft uppvaktningar i utskottet från amatörkulturmänniskor, och vi vet att det är ett angeläget område. Låt oss alltså återkomma till den frågan! 346 () replik: I vår skuggbudget, som vi kallar den, satsar vi fler miljoner på amatörkulturen, för vi ser det som viktigt. Det finns en viss oro ute i amatörorganisationerna över hur det kommer att bli kring det vi senast diskuterade i kulturutskottet, regleringsbrev och så vidare. Vi får avvakta och se, men det är som jag sade i mitt anförande: Era steg i kulturpolitiken är väldigt svåra att följa, och farhågan är att det inte kommer att bli så många steg just på amatörområdet. 347 () replik: Jag tror inte att behöver vara orolig. Regeringen kommer att ta många fler steg framåt. När det gäller amatörkulturen hör jag i stället budskapet om att just de här pengarna som satsas, de 55 miljoner som inte ni vill vara med på, innebär att man kan få fler möjligheter och uppdrag som kulturarbetare ute i skolorna. Jag ser alltså väldigt positivt på skolsatsningen och tror att den kommer att ha stor effekt ute i regioner och kommuner. 348 (): Jag tänkte ägna åt turismen och dess betydelse för och för mitt hemlän . För många människor är turism synonymt med ordet semester. Semester betyder för många husvagn, skidor och museibesök. kan man åka i väg med sina barn och sin familj och besöka eller . kan man åka skidor i Åre eller besöka tomten på Tomteland hemma i . Men turism är också en industri som skapar jobb. När en del människor lämnar sina jobb i städerna och reser på semester i är det högsäsong på turistorterna. Turismen skapar alltså jobb. Men turism är inte bara semesterresor, det är även besöksindustri. Många företag reser runt i , och övriga världen och håller mässor och konferenser. Dessa evenemang skapar också arbetstillfällen. I begreppet turism finns så mycket mer än och Sälens Skistar. Det är resor, boende, mat, möten, elitidrott och konserter. Turism innebär flyttad konsumtion, och för varje som en turist spenderar skapas ett nytt arbete i . Turismen som industri ökar både i , och övriga världen när det gäller antalet helårsverken och omsättning. omsatte turismen i . 1995 sysselsatte turismen 102 000 helårsverken. sysselsatte den 151 000 helårsverken. Det fina med turismen är att den levereras och konsumeras på plats. Den kan inte flyttas. Skidbackar har en tendens att ligga kvar på sina ursprungliga platser. Därför är turismen extra viktig för landsbygden. omsatte turismen i mitt hemlän, , och sysselsatte motsvarande 5 000 helårsverken. Den samhällsekonomiska effekten blev att kommuner drog in i skatteintäkter. Turismens exportvärde är större än de klassiska näringarnas i såsom personbilar, järn- och stålindustri, trävaror, livsmedel och möbler. Exportintäkterna som turismen gav staten uppgick till i form av momsintäkter. Som ni hör går det bra för turistindustrin. Det är ingen tvekan om det. Men det kan gå ännu bättre. Jag har rest runt en del både i och i övriga och träffat företagare inom branschen för att höra vilka förändringar de vill se för att det ska gå ännu bättre för dessa företag. Man skulle kunna sammanfatta branschens kravlista i fyra olika punkter. För det första behöver vi en ökad marknadsföring av som turistland. Utländska turister spenderade i vilket gav staten 10 miljarder i momsintäkter. Turisterna kommer till dels för att se vår vackra natur och våra djur, dels för att besöka våra museer och gå på kultur- och idrottsevenemang. Men de kan lika gärna åka till , eller för att göra dessa saker. Därför är det viktigt att som nation marknadsför sig och visar vilket trevligt land det är att turista i. Marknadsföra sig kan man göra på två olika sätt antingen genom stora, publika evenemang som av olika slag eller , eller så köper man sin marknadsföring för pengar. För har anslagit till att köpa marknadsföring. Det är lite jämfört med våra grannländer. I är det statliga anslaget per capita medan man i , och satsar 47, 33 och per capita för att marknadsföra sig som turistland. Man kan säga att satsar för att få fler turister att åka till . Den satsningen ger tillbaka i momsintäkter. Det är en rätt bra investering. Om vi satsade mer på marknadsföring skulle vi troligen också få fler besökare som spenderade pengar i . För det andra behövs det enklare regler för företagen. Turistföretagen är i behov av en del förändringar när det gäller arbetsgivaravgifterna för att kunna konkurrera mot de svarta tjänsterna. Därför är regeringens nya förslag om att sänka socialavgifterna för dessa företag bra. Hotell- och Restaurangföretagares vd har skrivit en debattartikel där han redogör för en undersökning som visar att av deras medlemsföretag kommer nio av tio att anställa i snitt två nya personer om förslaget går igenom i riksdag . För det tredje, fru talman, behöver vi fler stora idrottsevenemang i . i , alpina i Åre, i och i är alla evenemang som ger gratisreklam för runt om i världen. Folk sitter hemma i sina stugor i och , tittar på tv och tänker: ser exotiskt och fint ut. Man kanske skulle åka dit. Därför är det extra viktigt att vi får en tydlig struktur för hur vi kan få fler evenemang till . För det fjärde behöver vi en bättre sammanhållen organisation. I finns hundratals olika myndigheter och organisationer som från det offentligas sida ansvarar för turismen på olika plan. Det skapar stor otydlighet. Det är inte lätt för den ensamme företagaren i som vill starta en verksamhet att veta vem han ska prata med. Vi måste tydliggöra vem som ska ansvara för dessa frågor i samhället. Men, fru talman, turistindustrin kan även själv göra mycket för att växa. Många butiker har fortfarande stängt fastän det är högsäsong i . Här finns mycket att jobba med. 349 () replik: Det var intressant att höra . Jag kan instämma i turismens stora betydelse. Jag har i ett anförande berört detta. Jag har en liten fundering när det gäller de stora idrottsevenemangen. Jag saknade kanske ett av de allra viktigaste målen, nämligen att arrangera i . Jag undrar om ser några möjligheter till att tillsammans med skulle kunna söka detta evenemang. Sedan vill jag återkomma till tillgängligheten. hade haft kontakt med många turistföretagare, hörde jag. Jag undrar om det hos dessa turistföretagare finns planer på att satsa på bättre tillgänglighet för deras respektive turistattraktion. 350 () replik: När det gäller de stora publika idrottsevenemangen, och , har av tradition alltid sagt att man ska söka nästa gång. har vuxit sig mycket stort sedan hade det senast. Jag kan hålla med om att det finns en poäng i att man söker tillsammans med andra länder. Det är den utvecklingen som och går mot. Det gäller även , för den delen. Jag var tillsammans med några kolleger från mitt parti i och hälsade på som marknadsför som evenemangsstad. Vi diskuterade då möjligheten av att starta ett för samma ändamål. Det är en bra idé. har jämförelsevis bra infrastruktur, och turister reser oftast med flyg eller på vägar. Jag kan från min hemregion säga att Skistar, som äger Sälenkoncernen, till exempel börjat flyga skåningar och smålänningar upp till och därifrån bussa dem till för att på så sätt få fler turister till regionen. 351 () replik: Jag vill fortsätta att fråga om tillgängligheten och undrar om det hos de turistföretagare som besökte fanns något intresse för att vi i skulle få ett certifieringssystem motsvarande det som finns för de danska turistanläggningarna. Jag nämnde tidigare att 1 600 turistmål i är licensierade och tillgängliga medan vi i endast har ett hundratal. Borde inte svenska turistföretagare ta efter det danska systemet? 352 () replik: Jag måste erkänna att jag tyvärr är okunnig om det danska certifieringssystemet. Frågan har inte kommit upp vid mina rundresor i länet. Det säger sig självt att för att man ska kunna konsumera turism på plats, där skidbackar, älvar och andra naturtillgångar finns, behöver man också kunna ta sig till dessa platser. Och behövs infrastruktur av olika slag. Det är den nuvarande regeringen naturligtvis medveten om. Jag hoppas att vi kan jobba vidare med det. 353 (): Vi står inför stora utmaningar i samhället. Det handlar till exempel om att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män, att förbättra infrastrukturen och att åtgärda klimatförändringarna. Det handlar också om ökade krav inom vård och omsorg. Vi har en regering som nästan har som sin främsta gren att sänka skatter, vilket innebär att skatteutskottet denna höst kommer att få ägna mycket tid åt att debattera i kammaren. Som bekant har vi tagit ställning till en rad bedömningar i budgetpropositionen. Därefter kommer de separata förslagen. På de jag har till mitt förfogande hinner jag inte ta upp alla skattefrågor. Jag har därför valt ut några frågor som jag särskilt vill lyfta fram. Det är frågor där jag tycker att regeringen kanske misslyckats extra mycket. Man kan nästan säga att den hamnat riktigt fel. Till att börja med vill jag ta upp hur den ekonomiska förändringen mellan kvinnor och män förändras till följd av regeringens skatteförslag. Det är intressant att se att det inte bara är höginkomsttagare, de i decilerna 8, 9 och 10, som är de som vinner på regeringens skattepolitik. Det är också så att det är männen inom de respektive decilerna som är de stora vinnarna. Eller vad sägs om decil 9, som får av de totala skattesänkningarna? Där går dubbelt så mycket till männen som till kvinnorna. Och i decil 10 får männen över en fjärdedel av alla skattesänkningar totalt. Där går mer än så mycket till männen som till kvinnorna. Det här är statistik som talar sitt tydliga språk. Här har man uppenbarligen misslyckats från alliansens sida. Jag har en annan fråga som jag tänkte ta upp. Utgångspunkten är den träff som vi hade i går i skatteutskottet med generaldirektör som pratade om den så kallade skattefelskartan. Det är ju allvarligt i sig att staten går miste om i uteblivna skatteintäkter. Och det är väldigt allvarligt att vi har ett så omfattande fusk, skatteundandragande och svartjobb. Det är också allvarligt att undandragandet inte bara beror på fusk. Felen beror också på krångel och nya regler som ställer till problem. På tar de sig för pannan och ser bara växande högar med fel ifyllda blanketter och nya kreativa försök från framför allt företag att kringgå skatt. Hur kan det bli på det här sättet? När det till exempel gäller skattereduktion för hushållsnära tjänster visade ett medieinslag alldeles att många företag kan tänka sig att skriva någonting annat på fakturorna bara för att kunna lura staten på skatteinkomster. Det verkar som att den reformen, som skulle minska skattefusket, i stället skapar nya sätt att skattefuska. Det finns ett annat förslag från alliansens sida, och det är sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag. Det kommer att bidra till gränsdragningsproblem. Bemanningsföretagen har hört av sig och undrar varför inte de ska omfattas. Man behöver inte ha så mycket fantasi för att förstå vad detta egentligen kommer att leda till i förlängningen. Förslaget som sådant är också ganska uppseendeväckande eftersom det inte ställer några som helst krav på den enskilde företagaren att göra några nyanställningar. De får det här stödet rätt och slätt utan att avkrävas någon som helst motprestation. Så var det då fastighetsskatten. Jag vet inte hur många piruetter ni har gjort i den här frågan, och vi kanske inte har sett slutet . Vi har ju inte fått den slutliga propositionen. Men frågan är om det är så väldigt bra att ha bråttom i alla lägen. Alliansens företrädare i mitt hemlän skriver gärna på debattsidorna och slår sig för bröstet och tycker att de har genomfört nästan allting som de sade att de skulle genomföra. Men är det så bra om det inte riktigt fungerar, om det är så att man får backning från Lagrådet? Lagrådet har till exempel gett er en riktig uppsträckning och sagt att det här faktiskt är en skatt och därför också ska kallas för skatt och ingenting annat. Det är viktigt att ta till sig det. ska jag säga något om klimatomställningen. Från sida tycker vi att det är bra att ni har kommit med förslag om höjd koldioxidskatt. Vi tycker att det är bra att bränsleskatterna höjs. Vi har lagt fram förslag i vårt budgetalternativ om att gå vidare på den vägen, att gå vidare med skatteväxling. Vi tycker att det är oerhört viktigt. Vi hoppas också att regeringen kommer med förslag som innebär att man inte stannar upp utan visar att man också 2009 och 2010 kan ta den här typen av steg. Jag tänker faktiskt avsluta med en fråga till Socialdemokraterna. stod socialdemokratiska företrädare och också jag själv här i den allmänna politiska debatten och sade så här: De största vinsterna av jobbskatteavdraget görs av den rikaste tiondelen av befolkningen. De kommer att bli ännu rikare. Min fråga till Socialdemokraterna är: Var det den skattesänkning som s står bakom och som ni i ert budgetalternativ kallar ett nedskalat förvärvsavdrag som ni menade ? 354 () replik: debatterade vi kulturpolitik här i kammaren och kom då också in på skattefrågor. Jag tänkte passa på att ställa en fråga till . Vi pratade nämligen om möjligheter för företag att ge pengar till olika kulturinstitutioner och sedan få göra avdrag för detta och likaså möjligheter för enskilda personer att ge bidrag till ideella organisationer och kunna göra avdrag i deklarationen. , partikollega, tyckte att detta var helt orimligt. Jag undrar hur ser på sådana avdrag. 355 () replik: Min principiella inställning är att när vi ska fördela pengar inom kulturområdet nu är jag inte någon kulturpolitiker som frågeställaren är är det viktigt att det underställs en demokratisk debatt och demokratiska beslut, till exempel att vi här fördelar pengarna till de olika kulturområdena. Jag föredrar det framför att företag eller privatpersoner själva ska kunna rikta pengar och därmed också kunna få göra skatteavdrag. Jag tycker att det snarare är en fråga om demokrati att man har en diskussion om de frågorna. 356 () replik: Inom EU är det bara och som inte har sådana avdragsmöjligheter för dem som ger bidrag till ideella organisationer och kulturinstitutioner. Från välkomnar vi nu att regeringen i budgeten har aviserat en utredning som ska göra det möjligt också för oss här i , både individer och företag, att göra sådana avdrag för bidrag till ändamål som vi känner är väldigt viktiga. 357 () replik: Jag har ingen större kommentar till att regeringen tillsätter en utredning. Det finns väl alltid anledning att utreda både det ena och det andra. Jag vet inte om det här är den viktigaste utredningen. Men jag vidhåller mitt tidigare svar, att jag tycker att den här typen av avgöranden ska ske i en demokratisk debatt i en demokratisk församling. 358 () replik: När väljer att diskutera hur skattesänkningar slår kan man konstatera att alltid slipper ifrån sådana diskussioner genom att föreslå höjda skatter i stället. Den nuvarande politiken har gett många kvinnor, många unga och inte minst många invandrare jobb. Och att ha en egen inkomst, fru talman, är det som är det allra bästa och som ger bäst styrka när man ska gå vidare i livet. Allra sist: Apropå dessa gränsdragningsproblem som finns med hushållsnära tjänster, finns det i ett system, också med gränsdragningsproblem. I det landet har biträtt detta system. Jag tror för min del att det är bra att de jobb som man kan omvandla från svarta till vita också blir de här. 359 () replik: Jag hade nästan väntat mig den typen av frågeställning. Det finns konsensus i från alla partier. Man kanske inte har sagt att systemet är bra, men man vill i alla fall gå vidare med det. Det stämmer helt och fullt. Sedan ska man komma ihåg att systemet i och systemet i skiljer sig en hel del åt. Det svenska systemet är bra mycket mer generöst än det finska. Det finska systemet omfattar också mycket fler åtgärder än vad det svenska gör. Det som är en intressant lärdom att dra av det finska systemet är trots allt att jämförelsevis få använder det för olika typer av städjobb. Det är annan verksamhet som de flesta utnyttjar avdraget till, som reparationer och så vidare. Det liknar i stort det system som vi själva hade som en konjunkturpolitisk åtgärd för tre här i . 360 () replik: Jag vill ta upp en annan tråd som hade, nämligen problemet med svartjobben. Jag tror att vi är mycket eniga i om att även om det finns gränsdragningsproblem så ska vi se till att har sådana funktioner och medel att man inte ska kunna skattefuska. Jag håller med om att det finns alldeles för många som ägnar sig åt den sortens verksamhet. Det var bra att kom fram med skattefelskartan i går så att vi kommer åt dessa. Men den avgörande punkten är något annat, nämligen att se till att så många som möjligt arbetar vitt. De som fifflar ska straffas. Det ska vi ha ett bra skatteverk till. 361 () replik: Det är bara att konstatera att alliansregeringen inte bara har sett till att vi har fått mycket mer krångel. Ni har som målsättning att minska krånglet , men frågan är om ni inte i stället ökar krånglet . Ni har också sett till att hitta nya vägar för skatteundandragande, och det är mycket allvarligt. 362 (): Med alla de skatteförslag som är på gång denna höst kommer vi att få debattera skatter till leda här i kammaren. Det är jag övertygad om. Så jag tänker inte säga ett ord om skatter . Jag tänker i stället tala om en fråga som ofta har svischat förbi lite som hastigast i debatten utan att någon någonsin tagit sig tid att förklara varför det skulle vara ett argument för det ena eller det andra. Jag tänker tala om ekonomisk tillväxt. Ekonomisk tillväxt innebär, krångligt uttryckt, att vi ökar marknadsvärdet av de varor och tjänster för slutlig konsumtion som produceras i landet . Enklare uttryckt: Vi konsumerar och producerar mer. Vad det däremot är som vi producerar eller hur det ska fördelas säger tillväxten inget om. Inom lyckoforskningen har man visat att rikare länder i allmänhet har en lyckligare befolkning än fattigare länder, men bara upp till en viss nivå. Den nivån passerade de flesta rika länder mellan . har lyckan stått still eller rent av gått bakåt trots att produktionen har ökat. Kanske är det inte heller så konstigt. När vi väl har våra materiella basbehov tillgodosedda är det kanske inte i första hand fler statusprylar som ger den största lyckan, utan kanske snarare hälsa, delaktighet, sociala relationer och sådant som är lite svårare att köpa för pengar.