prot · GU0966 · 2007-02-23 00:00:00 — Det finns alltså skäl att ytterligare fördjupa diskussionen, och jag tror inte bara att det gäller förläggning av en vattenkabel i utan det gäller över huvud taget frågan om valet mellan luftledning och länk. Jag tror att vi har samma mål och syfte i den här frågan, och jag vill uppmana näringsministern att göra som framgår i slutet av svaret, följa den här frågan noga och ta en diskussion för att få ett ytterligare underlag för hur man från Svenska kraftnäts och andra experters sida bedömer den här frågan. 46 Näringsminister (): Jag delar uppfattningen att vi har samma mål och syfte. Vad jag bara vill säga är att jag inte kan gå in och detaljstyra eftersom jag har gett det här ansvaret till . Däremot följer jag den här frågan noga. Det här är ju inte heller den första fråga jag får när det gäller det här. Jag har besvarat ett antal interpellationer tidigare. Sedan vill jag också säga att det naturligtvis är svåra avvägningar. Det är inte så att det bara finns en uppfattning utan det finns ganska många uppfattningar som också kommer mig till del när det gäller hur ledningar ska dras och hur det ska göras. Det som är viktigt att säga är att ska vi få ett bra nät måste vi i slutändan naturligtvis få en lösning på frågan, för vi behöver en bättre överföringskapacitet. Vi måste komma fram. Då kommer det att finnas miljöintressen. Det kommer att finnas äganderättsintressen. Det kommer också att finnas andra intressen som måste vägas samman för att vi ska komma till en bra lösning. Jag är glad över att med flera engagerar sig i den här frågan, och jag tror att det behövs en bra och öppen debatt så att man känner från medborgarnas sida att man är med och påverkar och har möjlighet att vara med och diskutera de olika lösningarna. Jag förutsätter att har en öppen attityd till den demokratiska funktion som de här samråden har, och jag kan bara än en gång säga att jag kommer att följa, och redan följer, den här diskussionen och den här utvecklingen mycket noggrant. Jag förutsätter också att vi i slutändan hittar en bra lösning där dessa olika hänsyn har tagits. 47 (): tolkar man uttalanden av den här typen jag förutsätter att vederbörande gör som vi vill som en uppmaning. Jag tolkar näringsministerns uttalande nu om att hon förutsätter att är opartiska i den här utredningen som att det också kan ses som en uppmaning till att vara det på ett bättre sätt än tidigare, något som jag tycker behövs. Jag vill bara återkomma till den rapport om förläggning av en länk till som presenterades . Den aktualiserades i ett av de samrådsmöten som togs upp. Den redovisar sju åtta tunga argument mot, sådant som man bedömer och säger är tunga argument. Ett argument för nämns i förbigående, nämligen att det är färre markägare som är berörda. Ändå är slutsatsen av rapporten att riskerna för besvär, överklaganden och tidsfördröjning är större med alternativet i än alternativet där tusentals enskilda markägare skulle beröras av det här projektet. Det tycker jag är ett tillräckligt uttryck för att det här inte är en fråga som har utretts med tillräcklig balans och osaklighet från Svenska kraftnäts sida. Men jag hoppas som sagt att näringsministern tar till sig den här frågan och bevakar den aktivt. 48 Näringsminister (): Jag vill bara tacka för att han aktiverar sig så bra i den här frågan, för det behövs verkligen. Som jag säger förutsätter jag att har en bra dialog med alla de berörda och tar de nödvändiga hänsyn som ska tas. Där gäller det inte bara ekonomiska hänsyn, utan det är också miljöhänsyn, strålningshänsyn och andra hänsyn som måste tas. Jag kommer att följa den här frågan mycket noggrant, fortsätta följa den precis som vi gör , och också se till att vi kan ha en myndighet i det här sammanhanget som åtnjuter ett stort förtroende. För det är viktigt, om vi ska kunna klara den fortsatta utbyggnaden, att det finns ett sådant förtroende. Jag tackar för engagemanget och vill bara uppmana att fortsätta med det tillsammans med alla andra som finns med i den här processen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:266 om elpriserna och basindustrins konkurrenskraft 49 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att använda som ett instrument för att genom långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor säkra basindustrins konkurrenskraft. Frågan är ställd mot bakgrund av att regeringen bejakat en energipolitik som innebär utökad sammankoppling mellan de europeiska elnäten vilket bedömer leder till högre elpriser i . Låt mig först säga att basindustrin är av stor betydelse för svensk sysselsättning och tillväxt. är som en stor aktör naturligtvis också viktig för industrin, men förhållandet är ömsesidigt. behöver en stor och konkurrenskraftig basindustri att sälja stora volymer el till. En diskussion kring roll på en avreglerad marknad och statens möjligheter att ingripa måste utgå från det ramverk som omger bolaget och regeringen. har beslutat att ska bedriva sin verksamhet så att man uppfyller marknadsmässig avkastning i hela företaget. Vidare stipulerar statsstödsregler och konkurrenslagstiftning att ett statligt företag måste konkurrera på samma villkor och med samma krav som privata aktörer. Lösningen på basindustrins konkurrenskraft ligger inte i statliga direktiv till ett konkurrensutsatt bolag eller i en stängd, nationell marknad för specifikt energi i . En gemensam marknad i EU och fria rörligheter kan inte börja begränsas i bara energisektorn. kan tack vare sin storlek, riskspridning och finansiella muskler erbjuda basindustrin långa avtal på konkurrenskraftiga villkor och gör det också utan att staten behöver ingripa med olika direktiv. har ur ett strikt affärsmässigt perspektiv tecknat långa avtal, i vissa fall upp till , med basindustrin på en volym över el. investerar också stort i ny förnybar produktion och planerar investeringar i befintlig produktion. Totalt finns ambitioner som skulle ge ett tillskott på mellan 16 och el . Om allt realiseras innebär det investeringar i varav hälften i förnybar elproduktion. Jag och delar synen att det är en framgångsrik strategi att arbeta tillsammans med basindustrin för att teckna långa avtal på konkurrenskraftiga villkor. Det finns därför ingen anledning för mig att vidta specifika åtgärder mot just . 50 (): Tack, näringsministern, för svaret, även om jag inte blev speciellt tillfredsställd av det. Bakgrunden till interpellationen är att flera av våra elintensiva basindustrier anser sig tvingade att lägga ned verksamheten i på grund av de höga elpriserna och flytta till länder som kan erbjuda bättre villkor. De anställda vid de företagen ser sina jobb och sin trygghet hotade. De vet att den socialdemokratiska regeringen satte press på statligt ägda att avtalsvägen träffa långsiktiga avtal med vår elintensiva basindustri så att den kan ha kvar sin konkurrenskraft i . När vi hör näringsministern uttala att hon inte tänker agera i frågan utan säger att hon inte kommer att ställa några andra krav på statligt ägda än på andra privata elproducenter blir naturligtvis oron stor. Det är den verklighet som basindustrin och de anställda upplever. Jag känner samma oro. Även om vi ständigt genomgår strukturförändringar har vår basindustri en framtid i . Vår välfärd är till stor del uppbyggd på förädling av råvaror från skogen och av malmen. Det har varit möjligt genom god tillgång på relativt billig elenergi, främst från vattenkraften. Om de förutsättningarna drastiskt ändras kommer vi att tappa en del av vår basindustri och därmed många jobb och stora exportinkomster. Något som också oroar är ministerns oreserverade stöd till en europeisk gemensam elmarknad. Det finns ingen fungerande europeisk elmarknad. En snabb anslutning till denna bristfälliga marknad resulterar bara i att de svenska elpriserna skjuter i höjden. Vi socialdemokrater är inte emot gemensamma marknader, men vi ska bygga ut den nordiska först. I annat fall kommer det att vara överföringskapaciteten mellan och som bestämmer elpriset i . Med ett högt elpris i övriga kommer naturligtvis våra svenska elproducenter att sälja strömmen till den som betalar mest. Då har det mindre betydelse hur stor produktion vi har. Om vi inte betalar europeiska priser får vi ingen ström till vår industri. Jag vill därför fråga ministern om hon kommer att ta några initiativ så att industrier som i sin förtvivlan uppvaktat oss, och även ministern, kan förvänta sig en lösning på sina energiproblem. meddelade statsministern att inte är till salu. har näringsministern uttryckt att hon ska överväga möjligheten att sälja delar av till den elintensiva industrin. Pågår de övervägningarna fortfarande? Till vilket pris skulle en sådan försäljning ske? Är det till marknadspris, som industrin nu protesterar mot, eller till något annat? Vi är mycket nyfikna på hur regeringen tänker. 51 (): träffade jag en industriman hemma i som jag samtalar med då och då. Han har gedigen erfarenhet från basnäringen. Han sade ungefär så här: För sex var det nog få i min bransch som trodde att jobben skulle bli kvar i . är vi säkra på att det blir så. Han angav flera skäl, men han uttryckte också oro för energipriserna. Jag kan vara bekymrad för att den nya regeringens inriktning och prat om en växande tjänstesektor och nya jobb egentligen döljer en tanke att vi inte behöver en basindustri i på det sätt som vi betecknar basindustrin . För mig och för oss socialdemokrater är det självklart att basindustrin är en förutsättning för det växande tjänstesamhället. Det har visat sig och det kommer att visa sig framgent. Ju färre tydliga tecken politiken visar på att basnäringen är nödvändig desto större risk är det att man fortsätter att tro att basnäringen inte har någon framtid i . Industrimannen lyfte fram branschprogrammen och en del andra satsningar som exempel på vad som hade hjälpt till, men varnade för industrisektorn. Min fråga blir: Kan du , , ge ett tydligt besked till basnäringen, till eller mitt i att basnäringen är viktig och att den är en prioriterad verksamhet också för den borgerliga regeringen? 52 HANS (): Basindustrin är, trots utvecklingen av tjänstesektorn, fortfarande ryggraden i svensk ekonomi. Jag kommer från den mest elintensiva regionen i landet, . Där har vi en oerhört stor vattenkraftsproduktion men också en oerhört stor ansamling av elintensiva industrier. Därför har jag som riksdagsledamot haft många anledningar att ha täta kontakter med basindustrins företrädare. I de diskussionerna har energifrågan och elpriserna ständigt dykt upp som den viktigaste frågan för basindustrins framtid. Väldigt samfällt säger man, oavsett vilket företag man har talat med, att det har varit så att om man från basindustrins sida velat teckna ett långsiktigt avtal har det inte funnits något annat alternativ än . De andra, som exempelvis Eon, har lämnat priser på sådana nivåer att det har varit detsamma som nedläggning att försöka driva verksamheten med dem. Regeringen kan naturligtvis inte detaljstyra och säga åt ett statligt företag att teckna avtal med ett visst bolag. Det ska inte regeringen göra. Men regeringen måste uttala en vilja och inriktning till att inte bara jobba kortsiktigt utan även långsiktigt och se till att man får långa avtal i den industri som faktiskt är ryggraden i svensk ekonomi. Det här är alldeles för viktiga frågor för att man ska avfärda dem med något slags ideologiskt resonemang om att marknadskrafterna ska styra. Det finns faktiskt skäl för en ägare att vara aktiv och tänka långsiktigt även på de elproducerande bolagen. Det är ju inte säkert att man långsiktigt får de högsta vinsterna i ett bolag genom att ta ut så höga priser av industrin så att den läggs ned i landet. Då försvinner ju faktiskt avsättningen för energiproduktionen på lång sikt. I mitt län har vi nu ett läge där två av våra pappersindustrier är på väg att läggas ned. Energipriserna är åtminstone i det ena fallet en avgörande faktor. Ett annat exempel är Kubal, enda aluminiumsmältverk, som under den tidigare regeringen fick ett långsiktigt avtal med som gör att man nu kan trygga verksamheten, bygga ut och se en väldigt ljus framtid för företaget. Det är därför viktigt att den nuvarande regeringen nu lägger ideologiska hänsyn åt sidan och ser praktiskt på den här frågan. måste få sådana tydliga och klara signaler att man fortsätter att teckna långsiktiga avtal med basindustrin på internationellt konkurrenskraftiga grunder. 53 (): Det är klart att man som norrbottning vill ta till orda när energipriser och basindustri kommer upp. Situationen är naturligtvis densamma i många av Norrlandslänen. Vi kan nämna som förbrukar av den totala energiproduktionen i landet. Elpriserna är av största vikt. Jag blir ändå förvånad över att mina socialdemokratiska riksdagskolleger, som var så tysta, tar till orda . sade ni ju ingenting trots de problem industrin sade sig ha. Varför reagerade ni inte när er partiledare under valrörelsen ganska tydligt uttalade att de höga energipriserna inte var en slump utan faktiskt meningen? Detta måste rimligen innebära att det vi nu ser är resultatet av en socialdemokratisk energipolitik. Vi moderater ville under hela förra mandatperioden få till stånd en bred energiöverenskommelse över blockgränserna. Vi tror att det för industrin är viktigt med en långsiktighet. gick inte det eftersom var så pass viktiga för Socialdemokraterna. Vår näringsminister slöt tillsammans med oss en bredare energiöverenskommelse, och industrin välkomnade det. Min förhoppning är att ni socialdemokrater nu när ni har förutsättningarna med en framtida ny partiledning, kan ta ett ansvar för den samlade energipolitiken och lämna era tidigare kamrater, alltså . På det sättet tror jag att vi kan få en långsiktigt hållbar energipolitik med konkurrenskraftiga priser för vår norrländska basindustri. 54 Näringsminister (): Först kan jag konstatera att det var den förra socialdemokratiska regeringen som i EU drev fram att vi skulle ha en avreglerad elmarknad och en gemensam europeisk elmarknad. Det är rätt viktigt att komma ihåg det. Den förra regeringen gjorde detta med stöd av oppositionen. Att i det här läget komma och säga att det nog inte var så bra och att vi nu bara ska ha en nordisk elmarknad är ju att inte fullfölja de beslut man faktiskt tog. Det var som förhandlade fram detta. Jag tror att det är rätt, eftersom jag har svårt att se varför vi skulle ha en gemensam marknad på alla områden utom just på energiområdet. Jag tror nämligen att en avreglerad elmarknad på den europeiska nivån kommer att innebära ökad konkurrenskraft, och det är bra för basindustrin. Det andra jag vill säga är att basindustrin är otroligt viktig för oss. Det är ju därför jag sitter i ständiga samtal med basindustrins företrädare för att försöka hitta lösningar. När de kommer med olika idéer om vad vi ska göra är jag beredd att lyssna på dem och pröva dessa idéer. Det är mitt förhållningssätt. När det gäller energipolitiken tror jag att det är väldigt viktigt att vi slutar vara så tvärsäkra på vad som är rätt och inte rätt utan försöker att ha en öppen attityd och en öppen hållning. Det är också viktigt att basindustrin får långsiktiga spelregler, och där vill jag ge mitt stöd till . Skulle basindustrin känna att nu slutar vi gräla om denna fråga och försöker hitta vad som förenar oss i svensk energipolitik, då är vi villiga att diskutera vad vi kan göra gemensamt för att skapa de här spelreglerna. är ett litet land. Energifrågan är jätteviktig för men också för många andra länder. Jag hoppas verkligen att Socialdemokraterna med en ny ledning nu känner att de också vill vara med och skapa långsiktiga spelregler tillsammans med . Dessutom ger EU en rätt bra grund för att man ska åstadkomma det. Vad säger då basindustrin? Jo, man säger att man vill ha långsiktiga spelregler och långsiktiga avtal. Jag har precis berättat att tecknar långsiktiga avtal med en omfattning om . Det är rätt mycket, men för att ska kunna göra det måste de ha en viss storlek. Jag kan meddela kammaren att det inte bara är som jag uppmanar att teckna långsiktiga avtal. Jag säger det också till Fortum, Eon och andra aktörer på den här marknaden. Precis som några av mina meddebattörer här har varit inne på säger jag till företagen: Om ni vill ha kunderna kvar måste ni också se till att de kan vara kvar i , för annars har ni inga kunder. Diskussionen om långsiktiga avtal omfattar inte bara utan alla kraftbolag. Det investeras nu i ny energiproduktion. Det görs rejäla investeringar som kommer att tillföra vårt svenska energisystem mycket . Jag ser framför mig att vi om vi sköter oss rätt till och med kan bli exportörer av el och energi. Men vi måste också ha en flexibilitet i vårt energisystem, så att vi för vår elproduktion inte är så beroende av bara vattenkraft och kärnkraft. Vi behöver ett tredje ben att stå på. Jag vill också att fler än bara de stora investerar. Därför har jag uppmanat svensk basindustri att delta i det investeringsprogram för ny energi som pågår i . Där kan vi glädjande se att basindustri investerar i till exempel vindkraft och annan förnybar energiproduktion. Det tycker jag är bra, för det ökar konkurrensen. Det vi ska göra är att underlätta för dem att komma fram i hanteringen när det gäller miljööverklaganden och annat, så att de snabbt kan få komma till skott med sina investeringar. Det viktigaste vi kan göra i det här sammanhanget är att värna svensk industri, se att svensk basindustri har en alldeles unik ställning i vår ekonomi och också skapa långsiktiga spelregler, så att de vet vad som gäller framöver. 55 (): Jag är mycket tillfreds med de planer som näringsministern redogör för när det gäller utbyggnaden av produktionen av förnybar energi. Jag delar uppfattningen att vi med de rätta styrmedlen nog kan bli exportörer. Framför allt statliga står för stora investeringsplaner. De har kommit till stånd för att ledning har agerat efter de spelregler som den förra regeringen i samarbete med och lagt fram för den framtida energipolitiken. Förmodligen finns det ingen verksamhet som är så beroende av långsiktiga spelregler som just elproduktion. Vad säger då den nuvarande borgerliga regeringen? är ju verkligheten nästan den motsatta: har vi inga långsiktiga spelregler. Ni har slutit någon typ av borgfred som innebär att inga långsiktiga beslut på energiområdet ska fattas . Ingen vet vad som ska hända efter 2010. Minst två av regeringens partier pratar ute i bygderna om att man ska bygga nya kärnkraftverk så snart mandatperioden är slut. pågår en förtroendekris för våra kärnkraftverk. När vi träffar industriföreträdare får vi höra att de är övertygade om att också näringsministerns eget parti är på väg att svänga i denna fråga och släppa fram nya kärnkraftverk i . Detta är förödande för investeringarna i den framtida elproduktionen. Vem vågar göra de stora satsningarna på förnybar energi om vi inte vet att vi får konkurrens från framtida nya kärnkraftverk i ? Så här kan vi inte ha det. Det måste nu komma besked från regeringen. Blir det någon nybyggnation av kärnkraftverk i , ja eller nej? Vi hade en mycket bra långsiktig energipolitik som vi socialdemokrater och marknaden trodde var stabil eftersom den var blocköverskridande. Men den försvann. Tydligen var makten viktigare än spelreglerna. Tillsammans får avsaknaden av spelregler och ett reservationslöst närmande till den europeiska elmarknaden stora konsekvenser för vår basindustri. Det enda styrmedel som återstår för det svenska folket är det statligt ägda . Jag återkommer till frågan: Vad kommer att hända med ? Även här svävar vi i okunskap. till näringsutskottets betänkande som antogs här i står: är det inte aktuellt att sälja bolaget. Hur länge är nuläget? Det står också att staten bör kvarstå som huvudägare. Är det så att delar av är på gång att säljas? Svaret är viktigt. 56 (): tar upp nyckelfrågan i energipolitiken, nämligen långsiktigheten, spelreglerna som gör att industrin och aktörer förmår att se vad man har att rätta sig efter. Om minne är kort må det vara honom förlåtet. Men jag är övertygad om att kommer ihåg att den förra långsiktiga energiuppgörelsen var blocköverskridande. Att komma nu och påstå att vi inte har eftersträvat blocköverskridande energipolitik är verkligen att hantera sanningen väldigt vårdslöst, . Om vi får besked om vad alliansregeringen har för långsiktig politik kan vi också ta ställning till den. Men så länge vi inte får ett enda besked om vare sig kärnkraften, framtid eller kolkraften, som debatterades här , är det omöjligt att förstå vad det är vi tar ställning till. Vi förstår basindustrins oro över framtiden. Den är precis lika okunnig och villrådig som vi är i detta läge. Efterlysningen är, , ett besked om detta. Jag beklagar den ställning ni har tagit, nämligen en icke-politik i hela . 57 HANS (): Till vill jag säga att det skulle vara märkligt om jag inte tog upp den här frågan , eftersom jag så konsekvent har drivit den oavsett vilka som har haft regeringsmakten under de som jag har suttit i . Jag har plågat alla tidigare energiministrar. Jag kommer också att plåga den nuvarande. Det lovar jag. Det är väldigt bra att man satsar på att bygga ut ny energiproduktion. Det är viktigt. Det är också viktigt att man håller trycket uppe på när det gäller att se till att teckna långsiktiga avtal. Det är jättebra att tar upp frågan om de privata bolagen och att det är viktigt att också de tecknar långsiktiga avtal. Men vi har sett väldigt lite resultat och att man faktiskt gör det. Jag tror inte att man ska ha alltför stora förhoppningar på det. Man kan fundera över energipriser och liknande. Det finns en enormt stor sparpotential när det gäller energin i exempelvis hushållssektorn. Jag ser bara själv hur mycket ström jag gör av med i mitt hushåll jämfört med vad mina föräldrar gjorde, på saker som kanske inte alltid är nödvändiga och som kanske går att göra lite smartare. För basindustrin, som i många fall har elenergin som en råvara, är det inte lika lätt, även om man ska göra allt man kan för att spara också där. Därför måste man ha rimliga priser till basindustrin och ge tydliga direktiv till , som självklart också måste behållas helt i statlig ägo. Annars tappar vi också den möjligheten att styra. 58 (): Jag skulle aldrig drömma om att påstå att skulle ha ett kort minne. Men ibland kanske man minns det man vill minnas. Jag vill påminna lite grann om det vi höll på med i näringsutskottet, bland annat du och jag, . Jag vill påminna om den småskaliga vattenkraften och de gröna elcertifikaten. Det fanns en uppgörelse, och ni hade våndor. Plötsligt hade ni lovat två olika saker. Ni valde en partner, och den partner ni valde hette . Jag tror fortfarande att det är väldigt viktigt att vi har en stor och bred energiöverenskommelse. Därför är det bra, , att du driver på. Jag tycker att du ska fortsätta att driva på. Men gör jobbet internt! Jag tror att det är där du gör störst nytta för svensk industris bästa. Då har ni möjlighet att lämna pardansen med när det gäller energipolitiken. 59 (): Man kan inte låta bli att kommentera en del saker i det här sammanhanget. Industrin välkomnade alliansens politik, sades det. Alliansen hade ingen gemensam politik. Den hade en gemensam politik om vad de ska göra med kärnkraften framåt. I övrigt fanns ingenting i politiken, utan den var tom och innehållslös. Vi ser heller inte några konkreta förslag från alliansen. Man har inte bara haft hösten på sig, utan man hade kunnat göra det . Men vi ser ingenting. Vi ska ha en öppen attityd och hållning och klara problemen internt, säger . Det tycker jag är väldigt intressant. Man skulle internt kunna komma fram med några fräscha förslag. De har vi inte sett än från alliansens sida. I stället säger ni till oss att vi ska göra det internt och tillsammans med er. Det tycker jag är att inte spela med öppna kort. Vi har haft en blocköverskridande överenskommelse på det här området.