prot · GU0961 · 2007-02-15 00:00:00 — lämnade den dåvarande regeringen en proposition till som gällde drograttfylleri och sjöfylleri. Detta resulterade i införandet av en promilleregel såsom en omständighet att beakta vid bedömningen av om en gärning är att bedöma som grovt sjöfylleri. Den utredning som föregick propositionen avvisade möjligheten att med en promillegräns bestämma vad som ska bestraffas som enkelt sjöfylleri. Flertalet remissinstanser delade den bedömningen eller lämnade den utan erinran. Problematiken kring frågan om sjöfylleri belystes i propositionen. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen anförde bland annat att sjötrafiken skiljer sig från vägtrafiken på många sätt. Dels omfattar sjötrafiken fartyg av skilda slag, alltifrån roddbåtar till oceangående skepp, dels varierar förhållandena kraftigt mellan exempelvis insjöar och mindre vattendrag å ena sidan i jämförelse med å andra sidan trafikerade farleder och öppna hav. Regeringen påpekade också att kravet på nykterhet för annans säkerhet aldrig kan vara lika stort för den som befinner sig i en roddbåt på en insjö som för den som framför en snabbgående motorbåt i en vältrafikerad farled. Vidare ansåg regeringen att det låg en komplikation i att många båtar används för rekreation och utgör bostäder under kortare eller längre tider. Man pekade också på den problematik som omförtöjning på grund av ändrade väderförhållanden innebär. Härefter har frågan om sjöfylleri och frågan om rutinmässiga alkoholutandningsprov till sjöss utretts ytterligare två gånger, först av , som avlämnade sitt betänkande , och sedan av , som lämnade sitt betänkande . Merparten av de förslag som utredning lämnade mötte sådan allvarlig kritik från remissinstanserna att den dåvarande socialdemokratiska regeringen valde att inte gå vidare med lagstiftning utan ansåg att frågorna borde utredas vidare. Den fortsatta utredningen av sjöfyllerifrågan har ägt rum inom ramen för , som resulterade betänkande. Det är klart att sjötrafiken i ett antal avseenden har ändrat karaktär . Andelen fritidsbåtar har ökat, och sjötrafikens intensitet har ökat i vissa farleder. Självklart föreligger det ett intresse av att minska antalet olyckor till sjöss, inte minst sådana olyckor som beror på alkoholpåverkan. Detta förutsätter naturligtvis att efterlevnaden av gällande regler kan följas upp, men är det rimligt att frågan om en utökad kriminalisering noga vägs mot de andra intressen som gör sig gällande. Jag konstaterar att frågan bereds inom och att det därför inte föreligger något skäl att föregripa den beredningen genom att nu bifalla någon av de två motionerna. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag till beslut, vilket innebär att motionerna avslås. 23 () replik: Jag får börja med att tacka för den mycket ordentliga genomgången av den här frågan. Det är ju så: Den har , ända , stött på patrull i väldigt stor utsträckning, och , som du sade i anförandet, finns det en massa problem i det här. Jag fick däremot inte riktigt klart för mig vad majoriteten egentligen nu tycker. Avvaktar ni bara vad regeringen ska komma fram till, eller är det så att ni faktiskt tycker att alkohol och att köra snabba båtar är oförenligt? Jag tycker att diskussionen om att man inte kan jämföra ytorna på sjön, som har förts fram i debatten om detta, är lite intressant. Skulle man dra samma slutsatser om vägarna så skulle man säga att ju bredare vägar, desto mer alkohol skulle man kunna ha i kroppen. Jag tycker att vi ska vara tydliga från och säga detta: Det är inte acceptabelt att föra fram snabba båtar och fartyg med alkohol i kroppen. Jag tycker att vi ska gå på förslag. 24 () replik: , du inser ju säkert, precis som dina partikamrater i tidigare regeringar har gjort, att det här kanske inte är någon enkel fråga. Det visar ju den handläggning som jag redogjorde för. Jag har personligen den uppfattningen att man alltid ska vara försiktig med kriminalisering, av flera olika skäl. Man måste alltid avväga om den kriminalisering man avser att genomföra får avsedd effekt, om den är möjlig att övervaka och vilka problem som kan finnas. Jag har kanske ingen större lust att i det här skedet gå in på den utredning som lämnades . Jag konstaterar dock att det finns en del problem i den, och jag har full förståelse för att man i behöver överväga frågan ytterligare. Det har inte minst de tidigare regeringarnas handläggning av frågan visat. 25 () replik: Jag tror att det är så. Frågan är lite komplicerad. Det finns mycket som behöver göras för att det ska bli bra, och då är det ännu viktigare att är tydlig med vad vi vill ha ut av regeringens förslag. Därför tycker jag fortfarande att det är en bra idé, ett bra förslag, en bra reservation som vi har. Jag hoppas att och andra ändrar sig till voteringen. 26 () replik: Jag kan nog ändå inte helt avhålla mig från att peka på en del problem. De reservationer som finns i anslutning till motionerna tar ju inte upp den problematiken över huvud taget, och då är det naturligtvis inte svårt att göra det lätt för sig. Bortser man från den problematik som här finns kan det synas väldigt enkelt, men om man beaktar den problematik som finns kan jag återigen anknyta till de tidigare regeringarnas handläggning. Det finns vissa saker som behöver bedömas och avvägas. I annat fall tror man att allt är svart eller vitt, och så är det inte. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 8 § Äktenskap, partnerskap och samboende Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU7 Äktenskap, partnerskap och samboende. 27 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. kan det bli så att även homosexuella får gifta sig på riktigt, på samma sätt som heterosexuella. Jag vill göra en mycket kort historisk tillbakablick. När partnerskapet var på tapeten var det en het debatt kring frågan. Det handlade egentligen inte om ifall homosexuella skulle få gifta sig utan mer om att göra något åt de rättsliga verkningarna så att de i ett registrerat partnerskap skulle få någorlunda samma trygghet som i ett äktenskap. Trots att det inte var fråga om äktenskap var debatten mycket het och det var många hårda ord som sades, inte minst från den här talarstolen. Det som ändå är glädjande och visar att vi gått framåt är att motståndarna till äktenskap för homosexuella nu är de största försvararna av partnerskapet, vilket en gång var det man vände sig mot. Det är i alla fall ett steg framåt. Vi har också haft en annan het debatt, nämligen frågan om adoption. var homosexuella den enda grupp i samhället som var utestängd från möjligheten att ansöka om adoption. Till och med dömda pedofiler och andra kunde ansöka om adoption, men just homosexuella som grupp kunde det inte. Sedan har det aldrig varit tal om att man ska ha absolut rätt till barn, utan vem som är lämplig som förälder måste alltid bedömas från fall till fall. Det är emellertid ett viktigt steg framåt att diskrimineringen av homosexuella tagits bort, liksom stämpeln att de som grupp skulle vara dåliga föräldrar. All forskning visar att så inte är fallet. Barn till homosexuella mår precis lika bra som andra barn. Det är , tack och lov, genomfört. Vi har tagit det första steget för att lesbiska kvinnor ska få möjlighet till insemination. har det kommit en utredning, och det gäller att ta ytterligare ett steg så att villkoren för heterosexuella och homosexuella blir desamma även på detta område. Vi är nu framme vid äktenskapet, och det är verkligen att frågan kommer upp på agendan. Oavsett vad man tycker om äktenskapet, vad det symboliserar och står för, anser jag att vi som lagstiftare inte kan diskriminera människor. Eftersom partnerskap och äktenskap har i stort sett samma rättsverkningar är det en självklarhet att slå ihop partnerskapslagen och och ge homosexuella samma möjligheter som heterosexuella. Detta är också en symboliskt viktig fråga för homosexuella. Det finns homosexuella som inte registrerat partnerskap eftersom de upplever att det är diskriminerande att inte få gifta sig på riktigt. Redan termerna i sig säger rätt mycket. Man registrerar partnerskap. Man ingår alltså inte partnerskap som man ingår äktenskap utan man registrerar partnerskap. Det är en mycket märklig terminologi, och att registrera partnerskap upplevs inte som särskilt romantiskt. hade äktenskap inte så mycket med romantik och kärlek att göra utan var, tyvärr, rätt ofta en affärsuppgörelse mellan barnens föräldrar. Det var mer eller mindre frivilligt, ofta med inslag av tvång. Tack och lov har vi kommit bort från den tidens syn på äktenskap. handlar det om vuxna, myndiga personer som väljer att leva tillsammans av kärlek och som också väljer att manifestera det inför sig själva och inför omvärlden. Då tycker jag att det är en självklarhet att även homosexuella ska få den möjligheten fullt ut. Man har frågat svenska folket vad de tycker i dessa frågor. Det visar sig att en majoritet är positiva och anser att även homosexuella ska få möjlighet att ingå äktenskap. Man ser detta som en fråga för de berörda, att de ska kunna välja vem de vill leva med och fullt ut få det manifesterat inför omvärlden. Det är ingenting som drabbar andra, utan det handlar om dem som ingår äktenskap. Detta är alltså ytterligare en positiv signal i tiden. Allt fler tycker att det är en självklarhet. Sedan kan jag tycka att även om vi haft ett annat opinionsläge ska vi som lagstiftare självklart inte diskriminera. Vi socialdemokrater har ett tydligt kongressbeslut om att även homosexuella ska få ingå äktenskap. Därför är det mycket viktigt att vi slår fast att det är vad vi tycker, och vi hoppas att fler partier ska våga slå fast detta. Vi är ju inte det enda partiet som kräver könsneutrala äktenskap, utan det finns fler, och vi hoppas kunna sända en tydlig signal till regeringen. Det mesta i den utredning som arbetar, och som snart är klar, tyder på att resultatet blir att man kommer att säga ja till könsneutrala äktenskap. Utredningen har också att titta på formerna för äktenskap, men det kan vi vänta med. Vi får se vad utredningen kommer fram till och ta ställning utifrån det. Det är viktigt att redan nu sända en tydlig signal till regeringen och inte dra frågan i långbänk. Det finns stor risk för att frågan drar ut så att de homosexuella, och även bisexuella för den delen, får vänta ännu längre än de redan gjort. Den signalen tror jag är mycket viktig eftersom det ju finns en splittring inom regeringen vad gäller den här frågan. Att sända den signalen vore positivt för sakfrågan. 28 (): I går firades och jag tänkte därför slå ett slag för kärleken i denna debatt som handlar om äktenskapet. Dagens familjelagstiftning är ett modernt apartheidsystem. Två olika lagar, partnerskapslagen och , reglerar samma fenomen, nämligen två vuxna människors samlevnad. Vi i vill inte dela in människor i ett A- och ett B-lag. Så länge äktenskapet är en exklusiv klubb för heterosexuella kommer kärleksförhållanden mellan två personer av samma kön aldrig att möta samma respekt och acceptans som ett förhållande mellan man och kvinna. Jag har därför valt att reservera mig till förmån för vårt förslag i reservation 2, trots att frågan om könsneutralt äktenskap är under utredning. Jag är nämligen mycket orolig för att regeringen inte kommer att genomföra utredningens förslag skyndsamt. Som sade i sitt anförande verkar det som vi hört om utredningen lovande. Men vill det sig riktigt illa kommer utredningens förslag att gömmas och kanske glömmas bort i någon skrivbordslåda. Min oro rör . De har visat, och visar fortfarande, ett öppet motstånd mot en äktenskapslag som är till för alla. Så sent som i förra årets betänkande reserverade sig för sitt eget förslag om att fortsätta att på grund av människors sexuella läggning vägra dem rätten att gifta sig. Det har man inte gjort i det här betänkandet. Det skulle vara intressant att få veta hur har resonerat och hur man resonerar . För mig och är det här enkelt. Att ha särskilda lagar beroende på människors sexuella läggning är diskriminerande. Partnerskapslagen var ett mycket viktigt steg när den kom, men har den blivit en särlagstiftning som delar upp människor i två olika grupper. Det sker på en grund som helt saknar relevans. Den heterosexuella kärnfamiljen med mamma, pappa och barn är , trots att vi som lagstiftare vet att det finns många olika typer av familjebildningar. Därför måste göras om så att den blir könsneutral. vill att vigselrätten plockas bort från kyrkan och andra trossamfund. Den religiösa ceremonin ska skiljas från myndighetsutövningen, och vi kan slippa blanda ihop religion med juridik. På så sätt kan vi slippa hela diskussionen om att ett könsneutralt äktenskap kommer att ge trossamfunden rätt att diskriminera samkönade par. Det är inte okej att stifta en lag som ger rätt till diskriminerande myndighetsutövning. Tillbaka till kärleken, som jag valde att inleda mitt anförande med. Är inte all kärlek lika mycket värd? Ska inte två människor som älskar varandra kunna visa det öppet? Ska inte alla frivilliga kärleksrelationer mellan två vuxna människor ha möjlighet till lika skydd och stöd från samhällets sida? Ska inte alla familjer och barn räknas? Svaret är enkelt. Antingen skapar vi en lag som ger alla lika rätt att gifta sig eller så behåller vi ett modernt apartheidsystem som vi har . I detta anförande instämde och (båda v). (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Följande statsråd kommer att delta i frågestunden: arbetsmarknadsminister , statsrådet , jordbruksminister , statsrådet och statsrådet . Arbetsmarknadsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 30 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Det handlar om gymnasieskolan. En av de första åtgärder som den borgerliga regeringen gjorde var att stoppa den gymnasiereform som skulle träda i kraft . Den skulle innebära en mycket förbättrad gymnasieskola och också en ny modern lärlingsutbildning. Detta har stoppats, och en hel generation ungdomar kommer att gå miste om en ny bra lärlingsutbildning. Min fråga gäller den nya gymnasieskolan som kommer och där det inte kommer att vara obligatoriskt med svenska, engelska och matte på de praktiska programmen. Statsrådet har sagt: Vi kommer att garantera att eleverna kan komplettera detta. gör man historiska nedskärningar på den kommunala vuxenutbildningen. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur han ska garantera detta. 31 Statsrådet (): Frågan är lite lång för att jag ska kunna besvara den . Den berörde stora delar av svensk utbildningspolitik. Jag kan snäva in det till vad frågan handlar om: Hur garanterar man att en kommun ställer upp med vuxenutbildning om elever vill komplettera till högskolebehörighet? Svaret är att det är en bestämmelse som skrivs in i skollagen. 32 (): Jag kan bara konstatera att det svaret inte förpliktar över huvud taget. Bland annat det borgerliga , som också har ett folkpartistiskt skolkommunalråd, drar nu ned drastiskt på den kommunala vuxenutbildningen. Det kommer att göra att det kommer att vara oerhört viktigt hur man väljer när man är . Det kommer inte att finnas möjligheter att sedan komplettera och gå vidare. Det är återvändsgrändens politik. 33 Statsrådet (): Frågeställaren gör nu en rad påståenden om vad Gymnasiereform 09 kommer att innebära. Frågeställaren verkar veta mer än vad jag vet om vad den kommer att innehålla i sina detaljer. En sak är glasklar. Rätten att komplettera på komvux för den som har valt bort högskolebehörighetsgivande ämnen på gymnasiet kommer att ingå i Gymnasiereform 09. På samma sätt har man rätt enligt skollagen att läsa in grundskoleutbildning inom ramen för komvux. Den rätten har man. Det finns ingen kommun som kan vägra det. På samma sätt ska kommunerna ha skyldighet att erbjuda högskolebehörighetskurser för dem som har valt bort dem . Det kommer att skrivas in i skollagen. Det är den garanti som ges. Vi har haft sådana garantier i skollagen på andra områden på skolområdet , och det har fungerat alldeles utmärkt. Det kommer naturligtvis att fungera här också. 34 (): Jag skulle gärna vilja fråga Europaministern, statsrådet , följande. Som vi vet har EU-ordförandelandet bestämt att skriva en Berlindeklaration som ska skapa en positiv europeisk vi-känsla och tala om framgångshistoria. Men det tänker också återuppta förhandlingarna om . Hur ser det ut med de svenska föreställningarna om en tidsplan för detta dokument? Vad ska föreslå i förhandlingarna om när konstitutionsfördraget ska träda i kraft? Det finns tyvärr krafter inom EU som vill bromsa en vidareutvidgning av den europeiska unionen tills det nya fördraget är klart. Det är angeläget för oss här i , som har utvidgningen som en av våra utrikespolitiska huvudfrågor, som inte minst blev tydligt här i går i den utrikespolitiska deklarationen, att ha klara tidsramar för oss själva när vi nu går in i förhandlingarna. 35 Statsrådet (): Tack för frågan. Det är riktigt att det tyska ordförandeskapet förbereder bland annat två saker. Det är först Berlindeklarationen, som är ett högtidlighållande av . Det kommer att vara en mycket kort deklaration som berättar om vad EU har åstadkommit, EU:s värden och några viktiga utmaningar. Det kommer att vara ett mycket kort politiskt dokument. Parallellt med detta, men egentligen i två skilda processer, förbereder man också att tina upp det konstitutionella fördraget. Vi stöder naturligtvis detta arbete och kommer på alla sätt att försöka medverka till en positiv lösning. Precis som frågeställaren säger finns det många hinder. Den svenska linjen har varit att vi gärna ser att ett förslag ligger nära det förslag som vi har godkänt, i varje fall alla regeringar, och att man undviker att riva upp den institutionella balansen, som är ganska känslig i detta. Tidtabellen är avhängig utvecklingen i en del medlemsländer. Vi skulle tycka att det vore bra om frågan är löst till . Det gör vi av en mängd skäl, och bland annat dem som frågeställaren nämner. Det gör vi också för att parlamentet och den nya kommissionen ska veta vilka villkor och kompetenser som gäller för deras maktutövande och funktionssätt. 36 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Hur blir det till exempel med , som är ett särskilt fall? Det har egentligen redan uppfyllt alla krav. Vi har sett att acceptansen för EU redan har gått ned inom den folkliga opinionen i när förhandlingarna drar ut så långt . Tror statsrådet att det kan finnas en möjlighet att kanske göra en särskild extra väg för medlemskap i ? 37 Statsrådet (): Vissa länder använder konstitutionen som ett sätt att bromsa utvidgningen. Rent formellt är det svårt att utvidga om vi inte gör förändringar i det nuvarande . Så är det. Jag tror dock att för just skulle man kunna lösa det bilateralt i dess anslutningsförhandlingar. Även om just nu gör jätteambitiösa försök är det osannolikt att man skulle kunna bli klar med ett anslutningsfördrag . Låt oss därför hoppas att frågan av flera skäl är löst till dess. 38 (): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Kulturarbetarna har en alldeles speciell situation på arbetsmarknaden, där vi ytterst har tillsvidareanställningar. Kulturarbetarnas situation kommer med den nya moderatledda regeringens förslag om a-kassan att försämras. Försämringen träder i kraft . Jag ser allvarligt på deras situation. Regeringen har dock lovat att komma med kompensatoriska åtgärder för att förbättra den ekonomiska och sociala tryggheten. Därför undrar jag nu: Har det arbetat påbörjats? När kan kulturutövare få besked? 39 Arbetsmarknadsminister (): ställer frågan om kulturarbetarnas ekonomiska situation delvis men förmodligen inte enbart mot bakgrund av a-kasseförändringarna. Min utgångspunkt är den att arbetslöshetsförsäkringen omfattar ungefär 3,8 miljoner inkomsttagare. Vi har någonstans uppemot 11 00012 000 personer som finns i a-kassan för kulturarbetare. Jag är helt medveten om det som tar upp. Det är många kulturarbetare som befinner sig i en anställningssituation och en anställningsform som inte riktigt är att jämföra med en reguljär anställning på ett annat område. Min utgångspunkt är att a-kassan inte kan lösa alla problem. Vi måste ha en generell arbetslöshetsförsäkring som klarar av att hantera alla de utmaningar som följer därav. Däremot är vi, som jag har flaggat för tidigare, väl medvetna om denna utmaning. Jag vet att man i nu arbetar intensivt med att titta över både konsekvenserna och alternativen ungefär på det sätt som efterlyser. 40 (): Kulturarbetarnas situation är sådan att de inte klarar sig utan stöd mellan de jobb de får, och där är vi tydligen överens. Eftersom försämringarna beslutats gemensamt av regeringen förutsätter jag också att berörd arbetsmarknadsminister tar ansvar också för villkoren för kulturarbetarna på den svenska arbetsmarknaden. Jag återkommer till min fråga. När kan kulturarbetarna få besked om och konkreta förslag på hur det här ska lösas? 41 Arbetsmarknadsminister (): Delvis är det här en fråga om att man ofta har andra typer av anställningsförhållanden bland kulturarbetare än man har i andra branscher, som jag nämnde. Min utgångspunkt är att a-kassan inte kan hantera alla problem här i världen. Det är inte tänkt så att a-kassan ska hantera sådant som rimligen borde hanteras inom ramen för kulturbudgeten. Däremot vet jag att man i nu arbetar intensivt med den här frågan. Jag utgår ifrån att man kommer att återrapportera till omvärlden och även till när man har avslutat det arbetet. Jag är inte helt säker på vilken tidshorisont man arbetar efter men ju förr, desto bättre, naturligtvis. Reglerna för förtroendeuppdrag vid långtidssjukskrivning 42 (): Jag har en fråga till statsrådet . Vi har i alltför många personer som är långtidssjukskrivna eller sjukbidragstagare. Många av dem vill verkligen komma tillbaka till arbetslivet. Några av mina vänner som av olika orsaker inte kan förvärvsarbeta fullt ut är också fritidspolitiker och har förtroendeuppdrag av olika slag. säger de så här till mig: , vi vill gärna vara med på de politiska möten och sammanträden som vi har i eller kommunfullmäktige. Men tyvärr är det inte möjligt enligt ! De kan med nuvarande regler inte medverka mer än i begränsad omfattning. Min fråga till socialförsäkringsminister är: Finns det en möjlighet att se över nuvarande regler så att personer som är sjukskrivna eller sjukbidragstagare får bättre möjlighet att vara med på arvoderade möten utan att för den sakens skull behöva förlora ersättningen? 43 Statsrådet (): Jag kan instämma med när det gäller att det finns alldeles för många som är långtidssjukskrivna. Man har tittat på arbetsoförmågan snarare än på arbetsförmågan hos många. Det är många som har en sjuk- eller aktivitetsersättning som är långtidssjukskrivna och som även har förtroendeuppdrag eller vill arbeta inom den ideella sektorn och så vidare. Då måste man ändå erkänna att de har en viss arbetsförmåga. Ett förtroendeuppdrag innebär ju ändå att man ska sitta och läsa in sig. Man ska ta kontakter och man ska göra studiebesök för att aktivt kunna använda sitt förtroendeuppdrag. Problemet är alltså snarare att man får börja titta på arbetsförmågan i stället. har vi en arbetsmarknad och en sysselsättning som också välkomnar många som har varit i utanförskap tillbaka till arbetslivet igen. 44 (): Tack för svaret! Jag vet att den nya regeringen verkligen vill att fler ska komma tillbaka till arbete. Vi pratar om jobblinje och så vidare. Men gäller det just de här personerna som är sjukskrivna och gärna vill vara med i samhällsdebatten men delvis står utanför den därför att de inte tycker att de kan delta i tillräckligt stor omfattning.