prot · GV0936 · 2007-12-04 00:00:00 — Vad som på tyska kallas Zweck-Optimismus måste därmed vägleda också det politiska arbetet i den här situationen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:209 om halvering av nybyggda hyresrätter 19 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att hejda den kraftiga minskningen av nybyggda hyresrätter, om jag kommer att göra en konsekvensanalys av hur regeringens bostadspolitik har drabbat hyresgästerna samt om jag kommer att verka för att neutralitet mellan villor och hyresrätter uppnås, och i så fall hur. Målsättningen för regeringens bostadspolitik är att bostadsmarknadens funktionssätt ska förbättras med långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder, som ger goda förutsättningar för ett ökat byggande. Hushållens önskemål ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. Snedvridande produktionssubventioner har därför avvecklats. Denna inriktning förbättrar möjligheterna för bostadsbyggande oavsett upplåtelseform och ägarkategori. Jag vill poängtera att regeringens bostadspolitiska ambition, att få till stånd en fungerande bostadsmarknad, omfattar samtliga upplåtelseformer. Jag vänder mig därför starkt mot beskrivning av hyresgästernas situation. Regeringen bedriver inte en bostadspolitik med syfte att förbättra för äganderätt och bostadsrätt på bekostnad av hyresrätten. Regeringen uppfattar tvärtom hyresrätten som central för en flexibel bostadsmarknad och vill utveckla hyresboendet också . Det påbörjades ett stort antal hyresbostäder för att dessa skulle omfattas av de tidigare produktionsstöden. Detta påverkar även antalet påbörjade bostäder . Man ska därför inte övertolka statistiken vad gäller nybyggnation . Jag kan dock konstatera att en viss nedgång i byggande inte är förvånande då en omställning från subventionsproduktion till att bygga för konsumenternas faktiska efterfrågan naturligtvis tar tid. De förändringar som regeringen genomfört kommer att kräva en successiv anpassning av bostadsbyggandet till de nya förutsättningarna. Svaret på frågan om en ökad nyproduktion av hyresbostäder är alltså långsiktigt stabila regler för dem som vill bygga, äga och förvalta hyresbostäder. På gynnas all bostadsproduktion, även hyresbostäder, av att beroendet av statliga bidrag upphör och ersätts med normala marknadsförutsättningar. Det är också viktigt att känna till att sedan valet har höjt sin viktigaste styrränta, reporäntan, från till . Det är ofrånkomligt att en så viktig variabel som räntan påverkar byggbolagens kalkyler. Det är viktigt att samtliga upplåtelseformer tillförsäkras goda skattemässiga villkor. Regeringen har sänkt fastighetsskatteuttaget för egnahem, bostadsrätter och hyresrätter, vilket har förbättrat bostädernas skattemässiga situation. Regeringen har i den till överlämnade propositionen om avskaffande av statlig fastighetsskatt föreslagit att den statliga fastighetsskatten för såväl småhus som flerbostadshus avskaffas och ersätts med en fastighetsavgift . Avslutningsvis, herr talman, vill jag än en gång poängtera att regeringens bostadspolitiska ambition, att få till stånd en fungerande bostadsmarknad, omfattar samtliga upplåtelseformer. Regeringen strävar efter en bostadsmarknad med en balans mellan olika boendeformer som skapar möjligheter att välja den boendeform som passar den enskilde bäst. 20 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för interpellationssvaret. Jag har skrivit denna interpellation för att man mitt under brinnande högkonjunktur bromsar igångsättandet av nya bostadsbyggnadsprojekt, särskilt hyresrätter. Byggbranschen lever fortfarande på vad som drogs i gång av den tidigare, socialdemokratiska regeringen. Vi har ännu inte sett den fulla effekten av den borgerliga regeringens bostadspolitik, eller snarare brist på bostadspolitik. Det vi märkt hitintills är dock illa nog. påbörjades bara 20 800 lägenheter i småhus och flerbostadshus. Det är en minskning hör och häpna! De som är födda är fler än en miljon. För att bostadsmarknaden ska kunna ta emot dessa bostadskonsumenter måste byggandet öka. skriver i sitt svar att en viss nedgång i byggandet har skett och att en omställning från subventionsproduktionen till att bygga för konsumenternas faktiska efterfrågan tar tid. Jag kallar inte detta för svar nog för alla dem som saknar bostad. Det är till storstadsregionerna som de unga dras och dit även många andra flyttar på grund av jobb. Alla behöver bostad. Det är uppenbart att det största behovet är byggandet av billiga hyresrätter. Till detta ska läggas att utförsäljningen av dagens allmännyttiga bostäder betyder att utbudet av hyresrätter minskar ytterligare. Med flera hyreslägenheter som ombildas och med färre som byggs blir det svårare för ungdomar och andra att hitta ett eget boende. Det behövs uppemot 160 000 bostäder för att möta efterfrågan från unga, , som behöver egen bostad. Fler än tidigare bor i andra och tredje hand, och allt fler tvingas att återvända hem till sina föräldrar. Det som statsrådet kallar snedvridande subventioner handlar just om att ta fram billiga hyresrätter som folk efterfrågar och som alla har råd att bo i. Subventionerna har lett till att det har byggts många hyresrätter . Min första fråga till statsrådet kvarstår därför: Vad avser statsrådet att göra för att hejda den kraftiga minskningen av nybyggda hyresrätter? Jag ser hyresrätten som en viktig del för att landet ska utvecklas och för att vi ska ha en bra social bostadspolitik. Vi behöver jämlika spelregler för de olika upplåtelseformerna äganderätt, bostadsrätt, kooperativ hyresrätt samt och privat hyresrätt. beräknas boendet i hyresrätt bli dyrare än i äganderätt. Här handlar det om konkurrensnackdelar med att bygga nya hyresrätter och inte minst genom beskattningen. En del hyresrättsprojekt ändras sannolikt till bostadsrätter. Även mina frågor två och tre är ännu obesvarade. Kommer statsrådet att göra en konsekvensanalys av hur regeringens bostadspolitik har drabbat hyresgästerna? Kommer statsrådet att verka för att neutralitet mellan villor och hyresrätter uppnås och i så fall hur? 21 (): Jag vill inleda med att ge en kommentar till bostadsministerns svar. Jag kan berätta att det kommer att bli hyreshöjningar för de Värnamobor som bor i , allmännyttan, i de delar som ännu inte har sålts ut. Hyresvärdar och hyresgästföreningar enades om en höjning av hyrorna i den här vändan. Som bostadsministern pekade på beror det på räntorna, men räntorna kan man ju inte frilägga från regeringens politik. Naturligtvis kopplas de ihop med den förda politiken. Men utöver räntorna kopplar man kostnadsökningen till reformer av fastighetsskatten. Man använder ordet reformer, men jag skulle kanske kalla det för något annat. Var det som bostadspolitiken syftade till att höja hyran för hyresgästerna? Julen närmar sig, och det är mörkt när vi går hem från jobbet eller ut från den här kammaren. När mörkret kommer infinner sig hos många, framför allt kvinnor, en ständig rädsla för att vistas ute i sitt eget bostadsområde. Det är en rädsla som naturligtvis inskränker framför allt kvinnors möjligheter att röra sig fritt, känna sig trygga och kunna besöka de möten som vi tycker är viktiga i ett demokratiskt samhälle, delta i en fritidsaktivitet eller kanske gå till kvällsjobbet. Kvinnor tjänar mindre än män. Kvinnor har mindre förmögenhet, alltså mindre tillgång till kapital, och har mindre möjligheter att låna. Det leder till att kvinnor oftare blir hänvisade till lägenheter och boenden i områden där allmännyttan finns representerad men har svårare att köpa sig en lägenhet i ett område där man kanske till det yttre kan känna en större trygghet. Har regeringen och bostadsministern gjort någon könsanalys av bostadspolitiken? I så fall borde man inte komma till det resultat av de politiska förslag som man har gjort. Det förstärker ju könsorättvisan i bostadsområdena. Jag ska tala om en tredje grupp, kvinnor som är utsatta för våld i nära relationer. Det handlar inte om en rädsla ute i bostadsområdet utan om den rädsla som finns inne i bostaden, den plats där man ska kunna känna trygghet. Vi vet genom kvinnojourernas arbete, och vi är många riksdagsledamöter som har varit ute och träffat representanter för kvinnojourer, att det är en stor svårighet att efter ett boende på en kvinnojour komma ut och få ett boende på den öppna marknaden. Man ska hitta någonstans att bo för framtiden där man kan betala hyran och det finns närhet till jobb, och om man har barn ska de kunna trygghet. Det här är väldigt svårt. En del kommuner har samordnare som hjälper till att hitta vägar och ingångar. Det här är inga kvinnor som är attraktiva på bostadsmarknaden. De kan inte köpa hus i eller och har svårt att köpa en bostadsrätt. Ofta har ekonomin gått i kras när livet i övrigt gick i kras, och de är på flykt. Jag har träffat kvinnor som har drabbats av hedersrelaterat våld. Hyresvärdarna kanske känner en rädsla för att våldet ska komma in i fastigheten, vilket inte är vanligt. Men det finns sådana dimensioner som gör att många drar sig för att låta de här kvinnorna få en bostad. Och det är inte alla kommuner som är särskilt aktiva när det gäller att hjälpa till med försörjningsstöd. Man kan tvingas flytta i snabb takt mellan olika bostäder om man kommer till en kommun för att söka trygghet och inte är känd. I de här tre delarna vill jag gärna ha svar från bostadsministern. 22 (): Bostadspolitiken är väldigt politiserad i . Det märker vi inte minst på de interpellationer som har ställts till statsrådet . noterades att den första interpellationen kom. Med tanke på ansvar kan man fundera på rimligheten i att nuvarande regering skulle kunna ha gjort stora förändringar på så . Det som har varit fel med bostadsmarknaden är, som också statsrådet är inne på, att den har varit starkt reglerad . Tar man då bort de regleringar och subventioner som har funnits är det klart att marknaden tar tid på sig att anpassa sig till de regler som har införts och de förändringar som har skett. Det som har styrt är subventionerna. Jag kan se i min egen hemstad, där jag har verkat bland annat inom det bostadspolitiska området, att det i princip bara byggts specialbostäder beroende på olika statliga subventioner. Det har naturligtvis orsakat en osäkerhet och ryckighet i byggandet som har fått de konsekvenser som man kan se . säger i sin rapport att byggandet av hyresrätter troligen minskar markant , men pekar man på en ökning av andra boendeformer, till exempel bostadsrätter och villor. Man säger också i sin rapport att det är en trolig minskning, man vet inte, för i de flesta kommuner har ett antal bygglov sökts som gör att byggloven överstiger prognoserna. Ett stort problem i , och är att få tag i arbetskraft, vilket driver upp kostnaderna och får ett antal projekt att läggas på is. När det gäller stora bostadsprojekt i de större städerna är det detta som man har svarat till exempel när byggindustrin har gått ut och frågat varför inte olika projekt har kommit till stånd. Jag tror att det är viktigt att bostadsmarknaden får politisk ro. Marknaden måste återupprättas, och det måste bli en stabilitet som gör att man vågar satsa på olika former av projekt. Avslutningsvis skulle jag vilja gå in lite på det som var inne på. Hon säger att det blir en A- och en B-marknad på bostadsmarknaden genom att fler utsatta kvinnor får svårt att få bostad när allmännyttan försvinner. Det är tyvärr lite grann där man befinner sig . Min personliga uppfattning om det är att om man har ett allmännyttigt företag i en kommun och inte sköter det på det sätt som man ska göra för att inte få de effekter som är inne på är man inte en speciellt bra förvaltare. Jag tror att det är viktigt att säga att har man ett bostadsbolag ska man också se till att förädla och förbättra området. Jag hör till dem som bor hos ett allmännyttigt företag, och också i ett miljonprogramsområde, där man har satsat väldigt mycket på upprustning, förändring, förädling. Det är något som jag tycker att man ska fortsätta att göra så länge man är ägare av ett allmännyttigt företag. Och det gäller inte bara kommunerna utan naturligtvis också dem som har privata hyresrätter. 23 (): Det finns några exempel i svaret från statsrådet på sådant som kan påverka hyreskostnad och produktionskostnad. Jag skulle vilja fylla på angående detta med anledningen till att det har varit en viss nedgång då vi har varit i majoritet. Produktionskostnaderna har ökat markant . Jag kan inte se någon koppling till regeringsskiftet när det gäller produktionskostnadsökningen. Vi har också en mycket högre standard när vi bygger än vi har haft historiskt. Vi jobbar med kakel och klinker i badrum. Vi jobbar med äkta trä i köksinredningar. Vi jobbar med riktig parkett i umgängesrummen. Hur mycket påverkar detta kostnaderna? Sedan har vi byggfelen. Det är ju uträknat att mellan och av byggkostnaderna beror på byggfel. Detta påverkar mycket mer än borttagandet av bostadsstöd. Vem ansvarar för att byggfelen kommer att gå ned? De drabbar ju var och en av oss som bostadskonsumenter. Hur ser konkurrenssituationen ut på byggmarknaden? Vi kan väl konstatera att den kunde vara mycket bättre. Hur ser arbetskraftstillgången ut? Vi konstaterar att det finns en arbetskraftsbrist som är helt enorm. Det gäller om jag vill ha tag i en hantverkare på hemmaplan, och det gäller om man vill ha en större bostadsproduktion. Det går inte att få tag på arbetskraft. Hur ser det ut på utbildningssidan? Vi kan konstatera att på 5 000 utbildningsplatser fanns det 8 000 sökande. Vi ger dem inte möjligheten att komma in. Ändå vet vi att det kommer ett jättestort generationsskifte. Varför har det inte skett förändringar som Socialdemokraterna har suttit i regeringen? Jag vet att när jag satt i Byggprogramrådet fanns det inget intresse från facket att öka antalet utbildningsplatser men inte heller från byggmästarna, det ska erkännas. Det fanns inget intresse i branschen att se till att fler kommer in, vilket skulle göra att vi skulle kunna hålla tillbaka produktionskostnaderna. Sedan skulle jag vilja fråga hur statsrådet ser på möjligheten att påverka priset. Jag skulle vidare vilja fråga om interpellanten är beredd att hålla med om att det jag har räknat upp också påverkar prisbilden i högsta grad ännu mer än vad räntesubventioner och annat gör. Det var också en fråga om neutralitet mellan boendeformer. Jag tror inte att det finns några som helst delade meningar om detta. Precis som statsrådet framför i svaret finns det inget syfte att försämra för hyresrätten i förhållande till andra boendeformer. Vi är överens om, uppfattar jag det som, att det ska vara neutralt mellan de olika boendeformerna. Visar det sig att det inte är det förutsätter jag att vi är beredda att titta på det här över tiden. Det är många olika faktorer som spelar in. Det kan vara fastighetsavgifterna eller de nuvarande skatterna. Det kan också vara momsen. Det kan vara reavinsten. Det kan vara vad som ska ingå i det som får räknas bort när man får sin reavinst. Det kan vara uppräkningstal. Det kan vara energistöd till olika boendeformer och så vidare. Det är ett helhetsgrepp som jag tror att vi behöver ta framöver, men vi är inte i den fasen just . Jag tycker att det är viktigt att vi kan enas om att neutralitet är nödvändigt för boendet. 24 Statsrådet (): Det är intressant med bostadsdebatter, inte minst med mina socialdemokratiska vänner, som har haft ansvaret för det här området . Tittar vi på hur det har utvecklats då kan vi säga att har det blivit ökad bostadsbrist. Från att ha varit bostadsbrist i 60 kommuner var det, när ni lämnade makten, bostadsbrist i över 120 kommuner där av svenska folket bor. Här i ökade bostadskön med över 100 000 bara . Så vi ska ändå ha lite proportioner. Det här är inte lätt, och det finns inga snabba genvägar för att lösa de här sakerna. Det gäller att man gör rätt och att man har rätt inriktning på det man gör. frågar vad jag tänker göra för att öka bostadsbyggandet. Låt mig då konstatera att vi har ett väldigt högt bostadsbyggande. Jag kan citera ur ett pressmeddelande från Byggindustrier: Den senaste tidens utveckling tyder på att bostadsbyggandet står sig bra trots avskaffandet av de statliga stöden. Det stämmer bra med vår bild av en stark underliggande efterfrågan på bostadsmarknaden, säger , prognoschef på (). Till följd av ökad produktion och dämpad produktivitetstillväxt har antalet sysselsatta i byggindustrin fortsatt att öka. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () har sysselsättningen ökat trots att det alltjämt är svårt för företagen att rekrytera arbetskraft med önskad kompetens. Det är en fortsatt bred uppgång för byggandet och vi räknar med att det behövs 25 000 fler sysselsatta i byggföretagen än . Byggindustrin bidrar till den positiva utvecklingen på svensk arbetsmarknad, fortsätter . Det är ju så att vi har en resursbrist i produktionsledet. av företagen får inte tag på arbetskraft. Jag pekar på att har höjt sin styrränta med 2 ½ procent sedan valdagen. Vi har också en allmän osäkerhet på de finansiella marknaderna på grund av den oro som finns runt om i världen på bostadskreditmarknaderna. Det här har, herr talman, inget att göra med avskaffandet av de subventioner som tidigare kännetecknade svensk bostadspolitik. Det är en mycket stark underliggande situation för bostadsbyggande. Jag är helt överens med er interpellanter om att vi ska slå vakt om hyresboendet som en oerhört viktig del av svensk bostadspolitik och svensk jobbpolitik. Det är ju inte så att det ofta finns gott om bostäder där jobben finns. Ofta är det tvärtom så att där jobben finns är det brist på bostäder. Därför är det väldigt viktigt att vi ser till att utveckla hyresrätten i rätt riktning. ställde frågor om könsanalys av bostadspolitiken. Nej, det finns mig veterligt ingen könsanalys av bostadspolitiken, men jag vill ändå säga att utan att ha gjort en sådan analys tror jag att de åtgärder som vi har satt in, och som jag vet att ni socialdemokrater också var för före valet, nämligen hyresgarantier för personer som själva kanske inte helt kvalificerar sig för ett förstahandskontrakt, kommer att hjälpa också de grupper som tar upp i sin fråga. 25 (): Jag tänkte börja med att säga till statsrådet när det gäller arbetskraftsbrist att den borgerliga regeringen gjorde på det sättet när den tillträdde att den halverade arbetsmarknadsutbildningen. Jag hoppas verkligen att statsrådet kan ta kontakt med arbetsmarknadsminister och på något sätt försöka höja antalet arbetsmarknadsutbildningar . Det behövs överallt, inte minst inom byggbranschen. Trots statsrådets alla försäkringar och påståenden är jag fortfarande djupt bekymrad över regeringens bostadspolitik, som resulterat i ett minskat bostadsbyggande. Tillåt mig läsa lite grann från indikatorer från : Enligt minskar troligen byggandet av hyresrätter markant 2008 till följd av de borttagna stöden. anger också att nybyggnationen av flerbostadshus har halverats i jämförelse med . påbörjades färre bostäder med hyresrätt än . I fråga om bostadsrätter var det färre. skriver också tydligt att borttagandet av bostadsfinansieringen kommer att leda till att det på många håll kan bli kärvt att bygga hyresrätter. Bristen på hyresrätter framför allt i storstadsregioner leder till att människor tvingas in på en andrahandsmarknad med oskäliga hyror och otryggt boende. Vid bostadsbrist blir omflyttningen också mindre. De som har hyreskontrakt hyr hellre ut i andra hand än riskerar att bli av med bostaden. Det är uppenbart att statsrådet har bundit sig för att marknaden ska lösa bostadsbyggandet i landet. Den borgerliga regeringens mål reducerar bostadspolitiken till att bli en fråga om det finns köpare och säljare på marknaden och inte en fråga om att faktiskt se till att även de med lägst inkomster har möjlighet till ett bra boende. Bostadspolitiken som en del av välfärden och själva idén om en social bostadspolitik är borta . Statsrådet och den borgerliga regeringen talar varmt om ungdomarna. Men hur ser deras verklighet ut, , och vad gör ni? Det är oacceptabelt att många ungdomar hänvisas till boende i andra och tredje hand. En ny rapport från visar att tre av tio högskolestudenter upplever att bostadssituationen påverkar studenterna negativt. Det är framför allt de som hyr lägenhet i andra hand som mår dåligt. Det behövs en mer offensiv politik med tydliga bostadspolitiska ambitioner. Vi socialdemokrater föreslår en satsning på bostadsbyggande, fler studentlägenheter, en översyn av andrahandsmarknaden, en nationell bostadsinformationsportal, bostadsförmedlingar med tydliga och icke-diskriminerande villkor och en översyn av ungas möjligheter att bospara. Regeringen har systematiskt gynnat dem som bor i rika villaområden som den helt har bortsett från de stora renoveringsbehov som finns i många flerbostadshus. Vi socialdemokrater vill göra en stor satsning på att skapa attraktiva förortsboendemiljöer med förbättrad service. Därför vill vi tillsammans med näringslivet och kommunerna satsa 20102016 på att rusta upp miljonprogramsområdena. Se till att det byggs, ! Sluta kriga mot hyresrätten, och respektera att alla upplåtelseformer utgör ett eget hem för dem som bor där! 26 (): Det är intressant att följa denna viktiga debatt. Jag är också glad att jag fick svaret, även om det var negativt, att det inte finns någon könsanalys. Det är väl något för oss alla i denna debatt att ta med oss härifrån och fundera på hur man ska kunna göra detta kanske på många olika sätt och få med sig många olika delar. Jag har för s-kvinnor i till exempel kämpat för att få reda på hur många hemlösa kvinnor det finns. Vi ser både i och i hela riket att antalet ökar. Men det som är svårare att få fatt i är en siffra på hur många barn som faktiskt vräks. Vi ser i statistiken hur många barn som nås av besked från kronofogden. Men vi vet inte hur många vräkningar som faktiskt sker. Men det kanske är något som vi kan hjälpas åt med att få fram . Bostadsministern har direkta möjligheter att påverka den politiken. När det gäller att titta på könsanalys, kvinnors trygghet och kvinnor som utsätts för våld, hot och övergrepp har regeringen kommit med en handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld med mera. Jag välkomnar att vi har fått den handlingsplanen. Kammaren kommer snart att kasta sig över den och skriva motioner och behandla den. Det kommer alltså mer på detta område. Men det finns också en del som berör bostadsbyggandet. Man kommer också att lämna ett uppdrag till att titta på detta och hur man ska kunna använda också den fysiska miljön för att skapa en större trygghet och hantera dessa frågor om mäns våld mot kvinnor. Där tycker jag att det vore jättespännande att bjuda in byggbranschen, , forskare, samhällsplanerare, hyresgästföreningar, allmännyttan och så vidare för att fokusera på hur man kan använda byggande, boende och stadsplanering för att öka kvinnors trygghet. Eftersom jag vet att detta redan har kommit och finns med i handlingsplanen skulle jag också gärna vilja veta hur bostadsministern har tänkt. Vad är bostadsministerns vision att man ska använda denna del i regeringens handlingsplan till för att öka kvinnors trygghet? 27 (): Jag skulle vilja komma tillbaka till prognos. konstaterar att det för det första är en prognos och för det andra att det är osedvanligt svårt att göra bedömningar under detta år beroende på många saker, bland annat beroende på det som vi har varit inne på, alltså överhettning i vissa regioner, arbetsmarknadstillgång med mera. Det gör också att man kanske ska se detta i ett lite mer långsiktigt perspektiv. Man kan inte se det kvartalsvis, man kan inte heller se det årsvis, utan man måste se det . Det är lite grann det som min kritik har gällt i fråga om socialdemokratin och Socialdemokraternas sätt att argumentera när det gäller bostadsfrågorna. Jag vet själv efter i en byggnadsnämnd att det som man beslutade om är det som byggs .