prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — I detta ligger naturligtvis också att göra det här så att klimathotet inte drabbar . Men är en del av världen, och båda två vet vi att är en synnerligen fattig och i den meningen resurssvag region. 101 () replik: drabbas, men har också ett ansvar. Man måste se vilka förutsättningar olika länder och världsdelar har att ta sin del av ansvaret och var skuldbördan ligger tyngst när det gäller de här frågorna. Jag är glad att här ändå dementerar en del av det som har framkommit från regeringen. Vi ska naturligtvis problematisera det här i annat sammanhang. Ändå återstår frågan: Är det så att dementerar statsministerns uppfattning och förhållningssätt? Han har lagt ribban väldigt lågt. Jag vill se att vi inte flyttar ut det här någon annanstans utanför gränser utan tar så mycket ansvar som vi förmår i de här frågorna. Då kan inte ribban ligga på den nivå där regeringen har lagt den. Vill lyfta ribban upp på en rimlig nivå? 102 () replik: Jag tycker att det är lite fånigt att säga att är skyldig till det ena eller det andra. Jag tror att han försökte svara på en fråga så gott det gick i det sammanhanget. Om vi nu pratar utrikespolitik här kan man konstatera att problemen för del är svårare än ställningstagande i en svensk presskonferens. Låt oss ta till exempel . är en otroligt oljerik nation. Genomsnittsinkomsten i per capita är lägre än när oljereserverna började exploateras. Det finns större problem i det här sammanhanget som har med samhällsorganisation och internationellt samarbete att göra. Det är mitt svar. 103 () replik: Det som skrämmer mig mest är egentligen inte att kritiserar för den politik vi har utan den situationen att ser EU som lösningen på allting. Har vi någon liten kritisk inställning till EU är vi helt ute i det blå och far och flyger. Vad är det för inställning? EU är inte svaret på allting. Hade verkligheten varit sådan att EU bara sysslade med miljöfrågor skulle det inte vara samma sorts EU som . Då skulle det vara ett annat europeiskt samarbete som också jag skulle tycka var bra. Men sanningen är att EU är så mycket mer. Man tillåter subvention av kolkraft i . Man har ett kärnkraftsavtal, Euroatom, som främjar utvecklingen av kärnkraft. 104 () replik: Jag tror att det är viktigt att ta reda på vad det är som är viktigt i sammanhanget. Är det att hålla på med frågan om tysk subvention av kolkraft? Är det det som är den absolut viktigaste frågan för det svenska ? Eller är den viktigaste frågan för det svenska och för riksdag att fokusera till exempel på det internationella klimathotet? Kan man inte välja vilken av dessa två frågor som är den viktigaste då är man också oförmögen att vara ett effektivt miljöparti. Fortsätt gärna att diskutera och tysk kolkraft, men jag tror att svenska folket är mer intresserat av partier som diskuterar det globala miljöhotet och vilka effektiva instrument som finns och kan exploateras för att komma till rätta med de problemen. Du är felfokuserad, . 105 () replik: Felfokuserad, nej, jag är väldigt fokuserad på klimatförändringarna, att vi ska göra något åt dem globalt, på europeisk nivå och också nationellt. Den nuvarande regeringen har inte lagt fram några förslag alls på konkreta åtgärder för vad vi i ska göra åt klimatfrågorna. Den enda punkt ni hade inför valrörelsen var att man skulle få i avdrag om man köpte en miljöbil. Inte ens det förslaget har presenterats. Vi har en statsminister som säger att inte behöver göra så mycket. Det är andra som ska göra någonting. Vad driver man för frågor i EU som är den organisation som finns på europeisk nivå och där är med? Gör vi någonting aktivt där? Vi är faktiskt delansvariga för att vi har Euratom. Vi har subventioner till kolkraft. Vi har en förbundskansler i som kallas för bilkansler i stället. Vi har en svensk utrikesminister som snart kan kallas för gas- och oljeminister i stället, på grund av hans propagerande i världen i de frågorna. Vi måste ha en moralisk kompass, . 106 () replik: Vi måste ha en miljöpolitisk kompass, . Det talar för att man ska stödja och medverka i den organisation som har Kyotoprotokollet i sin hand och som har ingått, som jag nämnde tidigare, en mycket lång rad internationella och globala miljöavtal och har en överstatlig organisation för detta. Det har ingen trovärdighet att säga att man är för en effektiv miljöpolitik eller för att bekämpa det globala klimathotet om man tar avstånd från den organisation som har dessa frågor i sin hand och säger att ska lämna den organisationen så att den blir försvagad. Det är faktiskt fullständigt utan trovärdighet i dagens situation. 107 () replik: När EU:s handelskommissionär var på besök i sade han att ett nytt frihandelsavtal är en mer akut fråga än klimatförändringarna. säger i talarstol att EU är den instans som kommer att göra någonting åt klimatförändringarna och tar halsbrytande nog ett exempel som inte alls är ett , nämligen , och hävdar att det bara är EU som garanterar att detta avtal finns och fortsätter att verka. Jag tror att logiken i huvud behöver ses över, inte logiken i den politik som företräder. Men låt mig ställa min fråga för att ytterligare visa på det jag menar. parti har under försökt göra sig känt som ett flyktingvänligt parti som vill att människor ska söka och också få rätt till asyl i EU:s medlemsstater, däribland . har vi inte hört ett ljud av protester mot det Frontexsamarbete som EU nu bygger upp för att hindra människor från att komma till EU och söka asyl. 108 () replik: Vi kan diskutera hur pass allvarligt eller akut klimathotet är. Jag tror att det är ganska allvarligt och akut. Det gäller alltså åtgärder . Det som talade om gällde åtgärder . Det är lite olika tidshorisont, och de här två processerna utesluter inte varandra. Kyotoprotokollet är inget , det är helt riktigt. Men det var EU som räddade Kyotoprotokollet från att bli ett dött avtal efter det att blev vald till president. Därför har Europeiska unionen det avtalet i sin hand. Ska avtalet kunna utvecklas och förhoppningsvis förlängas och skärpas är Europeiska unionen den helt avgörande globala aktören i det sammanhanget. Ditt parti är mot Europeiska unionen och vill att ska lämna den. 109 () replik: Jag hoppas att i sitt nästa inlägg ska besvara den fråga som jag ställde. Det var ändå huvudpoängen. Jag nämnde ett uttalande från därför att han ju säger att det är viktigare med ett frihandelsavtal än att bekämpa klimatförändringar. Det är dessutom kännetecknande för EU:s hela inställning på området. Den fria marknaden, den fria rörligheten, att varor och tjänster ska flöda, transporter av både djur och livsmedel och annat som också mycket kraftfullt påverkar miljön i närområde och globalt är avsevärt viktigare än att bekämpa de stora klimatförändringar som vi ser. Men använd gärna den tid som du har i det sista inlägget för att förklara logiken i det folkpartistiska ställningstagandet. Just , förmodligen medan vi talar, bordas ytterligare en båt eller två på där flyktingar söker sin rätt att söka asyl i EU. Vad har du sagt av kritik av detta? 110 () replik: Jag lämnar därhän. Frontex: Jag var den enda under förra mandatperioden som hade interpellationsdebatter med om de flyktingar som kom över . Kom inte och försök vara högstämd och moraliserande mot mig! Mitt svar är att man måste fokusera mycket mer på migrationens drivkrafter i , varför människor lämnar . Det är det enda sättet. Det är faktiskt ett svar som även har gett, detta i en debatt som vi hade i . Man kan naturligtvis göra en hel del med biståndspolitik, men jag tror personligen att man inte kommer ifrån att man måste förbättra de grundläggande ekonomiska förutsättningarna med handelspolitik, samhällsbygge och stabila samhällsinstitutioner. Man måste se till att det blir rättsstater som fungerar genom demokrati till exempel, om det är bekant. 111 (): Jag ska här i redogöra lite grann för Socialdemokraternas syn på biståndet. För oss socialdemokrater är biståndet en hörnsten i en utrikespolitik präglad av solidaritet och rättvisa. För oss utgör biståndet ett konkret redskap i arbetet för en mer jämställd värld, där orättvisor och förtryck i alla former bekämpas. Det gör skillnad i praktiken, och det gör också skillnad eftersom vi får ett utrymme för att göra vår röst hörd och ge uttryck för vissa värderingar i olika sammanhang. Det finns ett starkt stöd för vårt bistånd hos svenska folket. Det är både glädjande och viktigt. När Sida utvärderar svenska folkets inställning till vårt bistånd tycker år att det ligger på en bra nivå eller skulle kunna ligga på en ännu högre nivå. Hos ungdomarna, eller kanske rättare sagt de unga vuxna, är stödet ännu mycket högre och har legat kring . Till det bistånd som förmedlas över skattsedeln ska läggas alla de medel som våra duktiga enskilda organisationer verksamma inom det humanitära området samlar in, till exempel Röda Korset, , och , för att bara nämna några av de hundratals viktiga organisationer som betyder mycket för att förankra den svenska biståndstanken och ge återkoppling till svenska folket. går av bni till bistånd. Biståndsnivåerna är viktiga. De ger medel till kampen mot fattigdomen, de speglar väl vårt engagemang i de multilaterala sammanhangen och de ger oss tyngd och trovärdighet i diskussionerna med andra länder. Det är glädjande att vi har kunnat behålla denna biståndsnivå trots att vi vet att helst skulle vilja sänka den, kanske till och med som de hävdade i valrörelsen. Vi hörde också under den biståndspolitiska debatten vittnesmål från de andra allianspartierna om att man tvingats acceptera att skuldavskrivningarna bakas in i biståndsbudgeten detta för att man skulle få behålla enprocentsnivån i biståndet. Låt oss hoppas att denna internstrid om biståndsnivån nu är avklarad så att vi kan lägga den bakom oss. Jag är dock inte lika säker som vissa i alliansen på att skuldavskrivningar i biståndssammanhang har varit en engångsföreteelse. De fattiga ländernas skuldbörda måste dock minska. Det finns länder som betalar uppemot mer i skuldavbetalningar än till investeringar i hälsa och utbildning. De fattigaste ländernas skulder måste skrivas av helt. Kopplingen mellan säkerhet och utveckling på både kort och lång sikt är odiskutabel. Frågan har funnits med i den biståndspolitiska debatten internationellt . Men i en värld som upprustar alltmer, där mer än satsas på försvarsutgifter, jämfört med biståndet som ligger på ca , är det knappast fattigdomsbekämpningen som behöver mindre resurser. , , pågår en diskussion om regelverket för vad som får räknas som bistånd. Vi vill att regeringen redovisar vilken linje kommer att driva i dessa diskussioner. Vi socialdemokrater accepterar inte att biståndet urholkas, till exempel genom att militära kostnader belastar biståndet, eller för den delen att det luckras upp på andra sätt. Vi ska fortsätta att vara ett föregångsland i biståndssammanhang. Regeringen har aviserat en minskning av antalet biståndsländer. En viss koncentration kan vara av godo för att minska till exempel administrativa kostnader och få en bra arbetsfördelning mellan givarna. Det gäller därför att minska antalet sektorer där svenskt bistånd verkar i varje land. Men vår röst är uppskattad och behövlig i många utvecklingsländer. Den behövs i dialogen och den behövs för att driva på för till exempel mänskliga rättigheter. Den skulle bli avsevärt mindre hörd internationellt om vi valde att lämna många samarbetsländer medan andra stora givare stannar kvar. Vi vill inte hasta fram en koncentration som bygger på principer mer än på viljan att nå riktiga resultat. Vi väntar på att regeringen ska presentera sin syn på de här frågorna, så att vi kan ha en dialog om dem. En viktig del av biståndet är stödet till demokratisk utveckling. Stödet genom politiska partier för att stärka svaga systerpartier ute i världen bör öka. Vi välkomnar därför den aviserade inriktningen att detta ska stärkas. deltog biståndsministern i en hiv/aids-debatt på ABF här i och betonade då vikten av engagemang från arbetsmarknadens parter. I detta sammanhang vill vi därför betona att också de fackliga rättigheterna har en viktig roll i globaliseringen. Vi vill stärka biståndet till och via fackliga organisationer, inte skära ned det. Vi socialdemokrater värnar om biståndets kvalitet. Därför initierade vi en översyn av det multilaterala biståndet. Vi vill fortsätta att effektivisera det. Biståndet ska ställa stora krav på mottagarna, som har det politiska huvudansvaret för en positiv utveckling. Men som givare har vi också ett ansvar för att anpassa, samordna och effektivisera vårt bistånd. 112 Statsrådet () replik: Jag vill bara säga att biståndet har expanderat kraftigt. Det var rimligt att vi moderater i opposition frågade efter kvaliteten och kvalitetssäkringen. pågår ett arbete där vi frågar oss var, hur och med vad kan göra störst nytta. Jag tror faktiskt att det absolut bästa sättet är att upprätthålla ett engagemang för en hög betalningsvilja, men också för internationell solidaritet i . I det arbetet hoppas jag att vi ska kunna finna bred samsyn i . Till skillnad från vad som har sagts i debatten har den borgerliga regeringen ökat biståndet. Vi har ökat insatserna för humanitära åtaganden, ökat insatserna för och höjt stödet till de partinära organisationerna i deras arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag ser också fram emot att återkomma till och diskutera fred och försoning samt hur utvecklingspolitiken ska spela roll, inte minst i länder i postkonfliktlägen. Det är viktigt att vi kan diskutera säkerhet och utveckling och hur de samverkar, inte minst med tanke på de utmaningar vi ser framför oss i och . 113 () replik: Om vi ska vara ärliga har ökningen skett mot vilja. Man går väl inte till val på att sänka biståndet för att sedan beredvilligt komma överens om att det är jättebra att det stannar kvar på samma nivå. Jag tror inte att biståndsministern öppenhjärtigt kommer att erkänna att faktiskt har en annan agenda. Vi socialdemokrater kommer att hålla stenkoll på att biståndet inte undermineras, undergrävs eller gröps ur genom att man fasar in olika former av andra kostnader, till exempel skuldavskrivningar på en och en halv miljard. De pengarna skulle gå till fattigdomsbekämpning, inte till att betala skuldavskrivningar som bör ligga utanför biståndsramen. Dina alliansvänner har vittnat om hur ni kom överens om det internt. Man tvingades gå med på detta för att kunna försvara enprocentsnivån. 114 Statsrådet () replik: Jag kom till en organisation och en myndighet där det rådde utbetalningstryck, där det saknades effektivitet och där man inte kunde redogöra för vad man gjorde och varför. Det fanns anledning för att vara starkt kritiska. har vi ett direkt ansvar. Vi har påbörjat ett kvalitetssäkringsarbete i syfte att se till att varje skattekrona går till rätt ställe. Vi har ett dubbelt ansvar: dels att se till att pengarna går dit de är avsedda, dels att kunna svara svenska skattebetalare att vi gör de rätta sakerna. Det är det som det är oerhört viktigt att vi åstadkommer. har varit starkt kritisk till att det saknats strategier. Detta arbetar nu utrikesförvaltningen med tillsammans med Sida, just för att vi ska kunna upprätthålla ett högt engagemang i för biståndet, men också för internationell fred och säkerhet. 115 () replik: Från oss kommer statsrådet inte att möta något motstånd i kampen för att vi ska ha ett effektivt, korrekt och ordentligt bistånd. I oss har du också i det avseendet en partner. Men när det gäller att gröpa ur biståndet kan man inte bara göra ett besök hos en förening som inte har någon ordning på sina utbetalningar eller det exempel som du använde och ha det som något slags utgångspunkt för att skära ned biståndet . Det är människor det handlar om. Det är människors liv det handlar om. Det är biståndet från vi pratar om. Vi kommer i alla fall att hålla stenkoll på att biståndet inte kommer att kompromissas med och urgröpas på olika sätt. Däremot ser vi fram emot att delta i dialogen kring de utmaningar biståndet ändå står inför. Säkerhetsfrågorna är några av de frågor som alltmer kommer i centrum för den biståndspolitiska debatten, och däri kommer vi att vara aktiva och delaktiga. 116 (): talar vi om hur en rättvis värld ska bli möjlig. Hur kan samarbete mellan länder ge en rättvis värld, ökad fattigdomsbekämpning och minskade klyftor? Nationsgränsernas betydelse minskar. Vi rör oss över gränser som aldrig förr, både för arbete och för studier, och regionernas betydelse ökar. Att finna samarbetspartner i en region är nödvändigt för att bygga framgång och välfärd för människorna och inte minst för att skapa förståelse för varandra och att skapa ökad integration. Ett lysande exempel på en framgångsrik samverkan är den mellan och i den så kallade . , bestående av och , har utvecklats till en allt viktigare ekonomisk drivkraft för både och . Utbytet mellan länderna har aldrig varit större och har positiva effekter på både forskning, tillväxt och sysselsättning. Men fortfarande finns en stor utvecklingspotential som inte utnyttjas fullt, till största delen beroende på att de svenska och de danska regelverken är dåligt integrerade. med 3 ½ miljoner invånare är största och mest tätbefolkade storstadsregion. 1,7 miljoner människor förvärvsarbetar, och 140 000 studerar. Regionen är avgörande för båda ländernas samlade varu- och tjänsteproduktion, då inte av och samlade bnp produceras i och på . En viktig indikator för växande integration är den ökade arbetspendlingen. Enligt siffror från arbetspendlar drygt 9 000 personer , vilket är en tredubbling , och en fortsatt ökning förväntas. En stor utvecklingspotential finns även inom utbildnings- och forskningsområdet. finns 14 universitet, 6 500 doktorander och 12 000 forskare i . måste få fortsätta att växa för att vi ska kunna trygga jobb och välfärd i och , och därför måste, som jag nämnde jag tidigare, regelverk ses över och förbättras. Det måste bli lättare att studera i . Min förhoppning är att vissa hinder kommer att undanröjas på detta område i samband med att Bolognaprocessen implementeras. Ett enhetligt utbildningssystem över hela är till gagn för hela vår utbildning och vår fortsatta välfärd. I finns ett annat exempel på möjligheter för handel, tillväxt och samarbete. skiljer inte längre länder och människor åt, utan genom den politiska utvecklingen i våra grannländer har hot i stället blivit möjlighet till handel, integration och kunskapsutbyte. I och med att klassas som särskilt känsligt havsområde skapas unika möjligheter att gemensamt skydda detta känsliga innanhav. Diskussionen kring den planerade gasledningen väcker härmed stor och befogad oro och många frågetecken. Ett annat exempel på ett viktigt regionalt samarbete finns i , en tradition . Området är intressant ur många aspekter, inte minst turismaspekter. Det är därför nödvändigt att vi ytterligare stärker den processen. Med utvecklingen runt , med som ett lysande exempel och med fortsatt stor utvecklingspotential måste inställning vara att bejaka ett öppet samarbete på alla områden mellan länder och tillåta regioner att växa och utvecklas utan giriga blickar mot nationella intressen. Det är genom en fortsatt regional utveckling som vi kan nå ökat välstånd i och ökad tillväxt till gagn för hela världens folk. Vi socialdemokrater tror på globaliseringens möjligheter. Med globaliseringen växer kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet runt om i världen. Aldrig har det funnits så många demokratier som . Det finns en tydlig koppling mellan demokrati och ekonomisk utveckling. I kampen för global rättvisa spelar fackliga och sociala rättigheter en viktig roll. Vi vill att globaliseringen ska tjäna alla. Inte minst måste kvinnors juridiska och ekonomiska rättigheter stärkas så att vi kan nå målet om halverad fattigdom 2015. 117 (): Jag vill ägna mitt inlägg åt att tala om . Utvecklingen i det närmaste seklet kommer att vara avgörande för hela den globala utvecklingen. Det som sker där angår oss alla, som sade i sitt anförande. I finns både ekonomiska under och tigerekonomier. lever hälften av de fattiga människorna i världen i . Där finns demokratier där mänskliga rättigheter respekteras, och där finns diktaturer där raka motsatsen gäller. Vi måste förhålla oss till alla de här staterna och hävda en hållbar utveckling, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. har en lång tradition i sitt utvecklingssamarbete med . Det är viktigt att vi utvecklar de goda relationer vi har. Ekonomiskt framhålls ofta som en framgångssaga, och det är sant i vissa delar, men det är inte sant i alla länder och för alla människor i alla länder. och är redan ekonomiska stormakter och växer sig starkare . hade, som vi har hört, en tillväxt som var . , som är världens största demokrati, tar stora kliv, och medelklassen där växer explosionsartat. Det här är förstås glädjande och positivt. Varje människa som kan ta sig ur fattigdomens bojor innebär en seger. Det talas mycket om och , men jag vill särskilt nämna ett par regioner som inte har nämnts i debatten tidigare så mycket och som inte får glömmas bort. Först och främst vill jag nämna . Det är en region där behöver bli mer aktivt inom ramen för EU men också på egen hand. En modell skulle kunna vara att stödja samarbete mellan de centralasiatiska staterna, kanske med det nordiska samarbetet som modell. Den andra region som jag vill ta upp är . När och roll nu växer får betydelse inte glömmas bort. Det är världens näst största ekonomi och en väldigt viktig handelspartner för oss. Det är glädjande att se att utvecklingen av ekonomin har vänt uppåt och att reformeringen fortsätter. måste fortsätta att vara aktivt och stärka sina redan goda relationer med . Jag vill framhålla några delar av den strategi som vi socialdemokrater anser ska gälla för . Först och främst gäller det att prioritera mänskliga rättigheter och demokratireformer. när blir mer och mer ekonomiskt mäktigt och kommer att spela en större roll på den globala scenen är det viktigt att vi inte bara ser som en gigantisk marknad för svenska produkter. Vi måste i alla våra kontakter med föra fram vår ståndpunkt om mänskliga rättigheter och demokrati. Att fortsätta att arbeta för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas är av största vikt. Därför ser vi med oro på att biståndet via fackliga organisationer kan komma att skäras ned. Vi tror inte på att vi ska begränsa vårt utbyte med vi tror på dialog. Den andra punkten som jag vill ta upp gäller miljön. Miljöfrågan är vår tids kanske största utmaning. Människans påverkan på klimatet eskalerar, och vi har ingen tid att spilla. Vi har alla ett ansvar. Då duger det inte att, som regeringen gör, säga att det inte är någon mening att gå före om ingen annan gör det, eller att tillsätta utredningar och inte komma med egna skarpa förslag. Exemplets makt är stor. Vi måste visa att det är möjligt att ha tillväxt kombinerad med hållbar utveckling. Inte minst i är miljöhoten överhängande. Om ingenting görs kommer vi att få se miljoner och åter miljoner klimatflyktingar, och miljökatastrofer som vi nu har svårt att föreställa oss. Miljöpolitiken får inte heller begränsas så att den bara handlar om klimatfrågan. Även andra miljöfrågor måste fokuseras på. Den tredje punkten gäller handelspolitiken. måste fortsätta sina ansträngningar att främja frihandeln. Vi måste inom EU aktivt verka för att Doharundan blir ambitiös och leder till bättre förutsättningar för så att de på gynnsamma villkor kan delta i världshandeln. Slutligen vill jag säga något om globaliseringen. Globalisering är ju ingenting nytt. Den har varit verklighet ända sedan strukturrationaliseringens dagar. Vi har varit, och är, framgångsrika i den alltmer globaliserade ekonomin. Vi har dessutom som enda land i världen kunnat kombinera en ekonomisk tillväxt med minskade koldioxidutsläpp.