prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Det innebar att de ökade kostnaderna för hämtningen av hushållsavfall kompenserades på ett progressivt och bra sätt. Jag tror alltså inte att behöver oroa sig för att hushållen dukade under när man på detta sätt fick möjlighet att bidra till att avfallet tas om hand på ett bättre sätt än att bara brännas upp. 136 () replik: hade införandet av den skatten, som var väldigt beklaglig, ingenting med grundavdragets förändring att göra. ger mig nästan anledning att svara att sopförbränningsskatten blev ett slags pensionärsskatt. Pensionärerna fick enbart den höjda soptaxan medan övriga i alla fall fick jobbskatteavdrag och därmed en skattesänkning. Detta blev väldigt illa för den gruppen. 137 (): Den här debatten är något av en skolavslutning för och för alliansregeringens första år. Det är också en debatt där det är dags att göra en resumé utifrån årets händelser, och för mig som företrädare för alliansen blir det fråga om att kommentar de alternativa budgetar som oppositionen har lagt fram eller vi kanske ska säga: inte förmått att lägga fram. Från och alliansen prioriterar vi att skapa arbete åt alla och att bryta utanförskapet, vilket klart och tydligt genomsyrar alliansregeringens aviserade förslag i vårbudgeten. Stimulanserna för att få människor i arbete har därför varit omfattande, men mycket kvarstår att göra. En intressant fråga, som jag vill lyfta fram, är nystartsjobben, som har gett 9 000 nya jobb. Det är riktiga jobb, och av dem har en tredjedel gått till utlandsfödda personer och till funktionshindrade. Vi har alltså fått in grupper på arbetsmarknaden som under förra regeringens styre stod allra längst ut. Alliansregeringen ser alltså de människor som den förra regeringen valde att inte se. har vi de lägsta arbetslöshetssiffrorna som vi sett . Vi ser dessutom en ekonomisk utveckling där lågavlönade kvinnor får en löneutveckling, netto, som vi inte sett , för att inte säga decennier. Det går alltså bra för , och den utvecklingen ska vi försöka behålla. Det innebär bland annat att vi måste få det civila samhället att blomstra. Vid sidan av det skifte som skett och synen behöver vi ett värderingsskifte. Vi behöver fler entreprenörer, fler företagare och fler som vågar satsa satsa i och på ett kreativt liv i en global värld. Det här kan verka stort och främmande, men det är inte det som alla i samhället ser: behovet av att uppmuntra nya idéer, behovet av att möjliggöra för människor att våga satsa på sina idéer och behovet av att peppa människor för att få fram den produktion som gör unikt och placerat i framkant i en global ekonomi. För att nå det här behöver vi ett värderingsskifte inte den dömande framtoning som alltför ofta har präglat svensk samhällsanda. Vad har då oppositionen gjort? Ja, analyserar vi motionen i vårpropositionen så kan vi konstatera att det inte är särskilt mycket tänkande med substans i. I stället är det alltför ofta beklämmande att läsa oppositionens framlagda budgetmotioner, i synnerhet Socialdemokraternas som jag ser det substanslösa alternativ. De har suttit i regeringsställning . Trots mångårigt styre har de fortfarande svårigheter att redovisa sina konkreta förslag. Det här är inte bra. Det är så illa att , , avböjt från att försöka analysera de fördelningspolitiska effekterna i Socialdemokraternas motion på grund av den knapphändiga redovisningen. Jag konstaterar att man behöver mer övning i oppositionsrollen, och från alliansen kommer vi att ge er ett stort utrymme för den övningen. Verkligheten är den att under sitt tolvåriga styre har Socialdemokraterna inte lyckats skapa fler riktiga jobb. De har lämnat ett enormt utanförskap i arv efter sig. Trots den verkligheten är det märkligt att Socialdemokraterna hävdar att deras framlagda budget leder till ekonomisk stabilitet och tillväxt, minskade orättvisor, ökad trygghet samt sänkt arbetslöshet. Regeringens huvuduppdrag är att ta över där den socialdemokratiska regeringen har misslyckats genom att föra en ekonomisk politik för att varaktigt lösa sysselsättningsproblemet. Skattepolitiken har därför inriktats på att försäkra arbetsutbudet och minska arbetslösheten genom att göra det mer lönsamt att arbeta, göra det lättare för företagen att anställa och förbättra villkoren för expansion och nyetablering av företag. Jobbskatteavdraget är en av regeringens reformer som syftar till att skapa riktiga jobb. Det är alltså någonting annat än de plusjobb som regeringen föreslår. Sammantaget menar jag att den socialdemokratiska oppositionen bör bli tydligare med att visa vilka satsningar man vill avisera, hur de ska få genomslag och framför allt hur de ska finansieras, med stöd av utförliga analyser och data. Trots alla positiva signaler i dagens samhälle återstår många utmaningar för alliansen att genomföra. Det gäller stimulans av företagen, det gäller arbetet med att minimera arbetslösheten och det gäller att fortsätta gå från bidragssamhället till ett samhälle där alla ges rätten att själva styra över sina liv. Det gäller också värderingsskiftet, där vi stimulerar de goda idéerna hos entreprenörer och ser dem som hjältar som garanterar välfärden. Alliansens vårproposition tar andra steget på en väg väljarna gett oss förtroende att gå, nämligen vägen till ett långsiktigt hållbart samhälle. Det gäller såväl ekonomiskt och miljömässigt som värdemässigt. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motioner. 138 () replik: Men , så enkelt är det inte. Från det att vi fick en socialdemokratisk regering borgerliga fiasko skapades det 378 000 jobb . Det är alltså fel att påstå att den tidigare socialdemokratiska regeringen inte skapade nya jobb. Det är det ena jag vill säga. Det andra jag vill säga är detta: tog upp frågan om kvinnolönerna. Jag tycker att det är oerhört positivt att LO inför årets avtalsrörelse har visat kurage och sammanhållning för att prioritera just låglönegrupperna, framför allt på kvinnosidan. Man har visat sin solidaritet internt inom LO, och andra grupper har fått stå tillbaka, just därför att de lågavlönade kvinnorna skulle få ett rejält lönelyft. Det är precis så ett samhälle ska byggas. Hur kan då stå här och försvara den orättvisa skattepolitik som den borgerliga regeringen företräder? Jag tog exemplet med familjen skattesänkning på . Det finns ingen löntagare, oavsett hur mycket ni pratar om dessa jobbavdrag, som får skattesänkningar i närheten av de enorma skattesänkningar som höginkomsttagare och människor med goda förmögenheter får med den politik som företräder. Jag har faktiskt noterat att själv har gått ut och sagt att man kanske ska se upp när det gäller värnskatten, men jag har också sett att har blivit tillrättavisad av sin partiledning, som har sagt att värnskatten ska bort . Den infördes ju när vi hade samverkan mellan , just därför att höginkomsttagarna ska vara med och bidra till den offentliga sektorns finansiering. 139 () replik: Det är rätt att man införde det här 1995/96. Man skulle ta bort det . Det gjordes, men sedan återinförde Socialdemokraterna den 5-procentiga skatten, som felaktigt kallas värnskatten. Vad jag har sagt är att det står i vårpropositionen att värnskatten ska avskaffas när det ekonomiska utrymmet så medger. Det håller jag med om. Värnskatten ska avskaffas. Men då är ju frågan: När finns det ekonomiska utrymmet? Vi kan titta på den situation vi har för vårt vägnät med eftersatt underhåll i storleksordningen 20 miljarder. Så länge vi har den situationen kan vi inte säga att vi har det ekonomiska utrymmet för att ta bort värnskatten. är det ju så att vi inte öronmärker pengar till exempelvis reparation av våra vägar, om det nu sker den här valperioden eller om det sker efter valet. Men vi kan inte säga att vi har det ekonomiska utrymmet förrän detta eftersatta underhåll är åtgärdat. När det gäller kvinnolönerna förmådde man inte under den socialdemokratiska regeringens tid att få ett sådant utfall. Men jag tycker att det är positivt att man under en alliansregering får det. Tillsammans med jobbavdraget ger detta det största lönelyftet netto för kvinnor . Detta kan man inte bortse från. Om man tittar på den grupp som har är det 330 000 kvinnor i offentlig sektor i den gruppen som vi talar om. 140 () replik: Problemet är att väldigt mycket av detta så kallade jobbskatteavdrag innebar, som jag har redovisat, att man fick högre kostnader. Inte minst inom har väldigt många reagerat mot de högre a-kasseavgifterna som man nu får betala och som också de lågavlönade kvinnorna får betala. Väldigt mycket av skattesänkningen för dessa grupper äts alltså upp av kostnadsökningar som samma regering har lagt på dem. Jag tycker att det är positivt att man har visat solidaritet. Och det är det som jag efterlyser i skattedebatten också. Skatterna sänks med ungefär 65 miljarder, och skatterna kommer att sänkas ännu mer kommande år enligt den plan som har redovisats i vårpropositionen. De reformer som är på väg handlar om att ta bort förmögenhetsskatten, kraftigt sänka fastighetsskatten för människor med stora villor i storstadsområdena och att införa avdrag för hushållsnära tjänster för stora belopp, . För höginkomsttagarna handlar det om enorma summor som man inte har kunnat drömma om. Och inget annat land i har infört så enormt generösa system. Detta är ni med och tar ansvar för . Och är hela poängen att det är människor med höga inkomster som får väldigt kraftiga skattesänkningar sammantaget. När vi tittar på politiken samlat , som vi kan göra i slutet av detta riksdagsår, ser vi effekterna. Och bristen i regeringens nuvarande skattepolitik är att man inte tar hänsyn till helheten och till att samhället måste bygga på solidaritet människor emellan genom livet. Och får man en sådan här politik som framför allt hökarna i svenskt näringsliv har ropat efter . 141 () replik: Det kan vara värt att göra en analys och gå tillbaka och titta på hur den tidigare regeringen har lyckats med att ge låglönegrupperna extra mycket pengar netto i lönekuvertet. Jag är helt övertygad om att när gör denna översyn kommer han att konstatera att man inte har fått så mycket pengar kvar som . Detta kan man ändå inte bortse från. Sedan håller jag med om att man visst har fått högre kostnader också. Men när denna analys har gjorts av har man också räknat med kostnaderna. Men trots dessa kostnader innebär detta netto den största höjningen under ett stort antal år. Jag tycker att man sedan borde gå vidare. Jag har tillsammans med partikamrater privatiserat av primärvården i mitt hemlän, vilket har inneburit att de kvinnor som jobbar inom primärvården har fått ett mycket tydligt lönelyft på grund av att det helt plötsligt fanns fler arbetsgivare. Det blev alltså en marknad för dessa sjuksköterskor och undersköterskor. Vi ska inte bortse från den delen heller. Jag tycker inte att det är positivt att Socialdemokraterna inte har anammat detta tidigare och verkligen sett till att vi inom offentlig sektor får fler privata alternativ. Det skulle öka kvinnolönerna rejält. 142 () replik: Jag begärde också replik när talade om kvinnors positiva löneutveckling. Det gjorde jag med tanke på vad er skattepolitik innebär. De förändringar som ni gjorde och de förändringar som ni nu aviserar innebär att av skattesänkningarna tillfaller männen medan kvinnorna får . Det är en väldigt sned fördelning. Det är framför allt en väldigt sned fördelning om man tänker på att de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män har varit stora tidigare. Och ni spär på dessa ekonomiska skillnader. Då är det väldigt intressant att höra stå och tala om den positiva ekonomiska utvecklingen för kvinnorna. Det som händer när vi har alliansregeringen är att kvinnors ekonomiska utveckling försämras år . Och den kommer förmodligen att försämras ytterligare när vi får se effekterna av de sänkta egendomsskatterna som ni nu aviserar i vårbudgeten, alltså förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och så vidare. har vi haft fördelningsanalyser i budgetpropositionerna där vi väldigt klart och tydligt har kunnat se hur skatter och transfereringar har minskat de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. Men , såvitt jag förstår, kommer vi år att få se hur dessa skillnader i stället kommer att öka med regeringens politik. 143 () replik: Jag konstaterar ändå, som jag sade tidigare, att vi har 880 000 kvinnor i offentlig sektor. 330 000 av dessa kvinnor tjänar . De har under ett stort antal år tillbaka inte fått så pass mycket netto i plånboken som de får . vet att situationen är sådan att om man har en högre lön får man också mer pengar kvar. Det är en situation som vi trots allt har. Så var det under den tidigare regeringens tid. Och det var än värre då. Vi konstaterar att brytpunkten då låg vid . Jag tycker därför att vi ändå har gjort ett stort framsteg med den politik som förs. Förmögenhetsskatten har diskuterats mycket här . Men jag tycker att man ändå kan konstatera, precis som tidigare var inne på, att förmögenhetsskatten har varit en skadlig skatt. Det har varit en frivillig skatt. Och jag är helt övertygad om att ingen kommande regering kommer att återinföra den. Jag vill också betona det som uppmanade Socialdemokraterna till, nämligen att det är olyckligt om de går ut och aviserar att de ska återinföra den eftersom det innebär att de pengar som vi förhoppningsvis ska få hem från utlandet inte kommer hem. Och vi behöver dessa pengar som riskvilligt kapital här hemma i . 144 () replik: Vad gäller förmögenhetsskatten vet vi att mellan i decil 10 betalar förmögenhetsskatt. Fördelningspolitiskt är det alltså inte något fel på den skatten. Sedan kan det finnas vissa problem med skatten, framför allt att vi inte kan beskatta kapital som inte finns inom landet. Sedan har ni en väldigt stor övertro på att det helt plötsligt ska komma hem en massa kapital till landet som insatskapital i företag. Jag tror att den förhoppningen är ganska starkt överdriven. Möjligtvis förs det kanske inte ut så mycket kapital efter ett borttagande av förmögenhetsskatten. Det kan jag möjligen tillstå. Jag ska övergå till kvinnors löneutveckling. sätter inte lönerna i offentlig sektor, men han har ett avgörande inflytande över skattepolitiken. är med och styr, och tillhör en majoritet i den här kammaren som de facto försämrar kvinnors ekonomiska villkor. Vi har svart och vitt på det. Det är alltså ingenting att snacka om. Jag tänkte att jag skulle försöka hinna ta upp ytterligare en fråga som jag ställde från talarstolen. Den gäller de olika förslagen inom miljöpolitiken. Många av dessa förslag är skatteförslag. har vi sett att ni kan tänka er att fortsätta med en skatteväxling och komma med den typen av förslag. Jag skulle vilja höra om det kommer någonting i höstbudgeten om detta. Och i så fall: Vilka miljöskatteförslag kommer ni att ta fram då? 145 () replik: vet att jag inte aviserar den typen av förslag. Jag gör det lika lite som . Det är inte så det går till. tog tidigare upp förbränningsskatten. Den kommer naturligtvis att diskuteras, och det kommer något alternativ till den. Låt oss vänta och se. Vad gäller kvinnolönerna förstår jag inte infallsvinkel. Vi kan konstatera att kvinnorna under det här året kommer att få mer kvar i plånboken än . Hur kan man då säga att vi inte har en positiv fördelningspolitik gentemot kvinnorna? Jag tycker att det är ett underligt resonemang. Vad gäller förmögenhetsskatten är det fråga om vilka signaler vi sänder ut. Sänder vi ut signalen att vi ska återinföra förmögenhetsskatten kommer det naturligtvis inte hem några pengar. Så är det. Av de 30 som har slopat förmögenhetsskatten har 23 utfärdat någon form av fribrev så att man får föra hem pengar utan att riskera att bli efterbeskattad. Personligen tycker jag att erfarenheter från de länderna visar att vi också borde göra det. Framför allt är agerande mycket positivt. Jag känner till finansministerns syn på detta. Han delar inte min uppfattning. Jag vill betona det. Det talas om att det bereds någon form av amnesti i Finansdepartementen, men så är det alltså inte. 146 (): Jag ber att från kristdemokratisk sida få yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande nr 20 och yrka avslag på reservationerna. I denna skatterunda har vi skatteutskottets ledamöter fått tillfälle att koncentrera diskussionen på just skatterna. Skatterna har en grundläggande funktion, inte minst därför att intäktssidan är mycket viktig i den ekonomiska helheten. Det finns en rad grundläggande skattepolitiska principer, som skatt efter bärkraft, likviditetsprincipen och legalitetsprincipen. I socialistiskt politiskt tänkande finns en annan grundprincip inom det skattepolitiska området som handlar om den socialpolitiska beskattningsprincipen. Den grundtanken handlar om att skattepolitiken har som syfte att åstadkomma en omfördelning av ägande och inkomster. Den går tillbaka på att socialismen principiellt sett egentligen har en negativ inställning till det privata ägandet. Man har negativ inställning till det man kallar för förmögenhetsuppbyggnad. Man har negativ inställning till att det finns skiftande inkomst- och förmögenhetsförhållanden i samhället. Den typen av mångfald i ett samhälle med olika löner och förmögenheter sammanfattas i den mer renläriga socialismen med ordet orättvisor, oavsett hur denna förmögenhet har byggts upp eller hur den används och brukas. Det spelar i det sammanhanget ingen roll om en fastighetsägare har byggt upp sitt hus eller köpt sitt hus med ärligt förvärvade pengar eller har fått sitt hus. En fastighetsskatt är en skatt, och den är riktad mot privat ägande. Varför inte säga rakt ut som det är? Om slopandet av fastighetsskatten är orättvist måste rimligtvis den nuvarande fastighetsskatten vara rättvis enligt oppositionens sätt att argumentera. Frågan är hur länge den var rättvis. Var fastighetskatten rättvis redan före begränsningsregeln, eller var den orättvis då och blev rättvis därefter? Var fastighetsskatten orättvis innan begränsningsregeln infördes men blev rättvis i efterhand? När inträdde rättvisan? När försvann orättvisan? Har fastighetsskatten varit rättvis om den legat på av taxeringsvärdet, eller inträder rättvisan vid eller ? Är det ena rättvist och det andra orättvist? Handlar det inte om en fallande skala, på ett mer mjukt övergående sätt, där man kan säga att det är värden där det inte skiljer sig så mycket åt vad gäller vad som är rättvist eller orättvist men att vi använder detta begrepp väldigt kraftfullt i den politiska debatten? Ja, hur har den fastighetsskatt som oppositionen bedömer har varit rättvis varit konstruerad? Det har varit en skatt som har följt marknadsvärdet, en kapitalistisk princip hur marknaden och hur priserna utvecklas. Det betyder att grannens husaffär har avgjort taxeringsvärdet för ditt hus du som inte har sålt ditt hus av marknadsvärdet. Därmed har det också påverkat skattens storlek. När vi talar om begreppet rättvisa ett viktigt men svårt begrepp, och det är inte självklart hur det ska definieras måste likheten inför lagen vara en bärande princip. Men här har hus beskattats helt olika beroende på var de har legat och inte om de varit olikvärdiga i standard eller boende. Dessutom har storleken på inkomsten haft en roll enligt regelverket. Norska eller danska husägare med noll inkomst i har fått den lägsta skatten, och vanliga svenskar med låg inkomst som bara bott på fel ställe i vårt land har i de absolut mest ömmande fallen tvingats att sälja sina hus och sommarstugor. Allt har ytterst berott på vilket marknadsvärde huset har haft, inte boendestandarden. Husen har kanske inte varit märkvärdiga, men de har legat på fel ställe och grannen har sålt. I princip har det blivit lite av: Nåde dig om du har bott i fel område, om du inte haft löpande inkomster att betala med. Har detta varit rättvist? Områden kring kusterna i vårt land har i någon bemärkelse dränerats på folk med låga inkomster när fastighetspriserna har skjutit fart och fastighetsskatten därmed farit i väg. De rika har kunnat bära detta, visst har de gjort det. Men var har rättvisan funnits för dem som ärvde sitt hus eller växte upp i det hus där föräldrarna en gång hade levt? De var fattiga, de var obemedlade, men det hade blivit ett attraktivt område, och de kunde inte bära denna fastighetsskatt. Är detta rättvisa? Var går gränsen mellan rättvisa och orättvisa? Jag tror att vi ska vara försiktiga med att i den politiska debatten ställa olika grupper mot varandra. Jag vill betyga för alla i den här kammaren, inte minst för landets största parti som så länge innehaft regeringsmakten, att ni vill väl. Jag är helt övertygad om det. Ni talade mycket och ofta om att vi i vårt land ska hålla samman och att grupp inte ska ställas mot grupp. Men i samma kammare och i samma politiska system som ni framför dessa grundläggande och som jag tycker fina principer blir det ändå väldigt mycket att ställa mot , mot förorterna, mot den inre delen av vårt land. De rika ska ställas mot de andra, medelinkomsttagare eller människor med begränsade medel eller ingen förmögenhet alls. Visst finns det en politisk tradition av klassretorik. Det finns en politisk tradition av att grupp ska ställas mot grupp. Men vi ska ändå vara varsamma med språket. Någonstans är de här gränserna inte särskilt tydliga. Vi ska vara rädda om varandra och inte skapa ett samtalsklimat där vi segregerar och ställer grupper mot varandra. Visst är avundsjukan en del av politiken och en del av att vara människa. Ingen människa är befriad från detta. Jag är inte befriad från den själv. Men jag tror att vi ska vara aktsamma med att använda ett politiskt språk som befrämjar avundsjukan och gör att den blir en bärande princip för vad man tycker är rätt och fel. Vi vill ändå inte ha klasskillnader i vårt samhälle? Vi vill väl inte ha segregation i vårt samhälle? Vi vill ha ett samhälle som blir bra för alla. Får vi det samhället genom att ställa grupp mot grupp? Den andra principen som vi kristdemokrater ville ta upp kring fastighetsskatten gäller att det är en skatt på löpande inkomster som faktiskt inte finns. Fastighetsskatten beskrivs som en kapitalinkomst där huset sägs generera intäkter. känner kanske inte ens mina motdebattörer i denna debatt någon enda ägare av en bostadsrätt eller ett hus som har sett röken av dylika intäkter. Det brukar talas om fiktiva intäkter, på kanslispråk. Men pengarna för det hus som har stigit i värde finns inte i handen förrän du har sålt det, och då är fastighetsskatten borta. Då handlar det i stället om en eventuell realisationsvinstbeskattning. Vi kristdemokrater har vänt oss mot att fiktiva intäkter har beskattats. Ska det vara fiktiva intäkter ska det också vara fiktiva skatter, det vill säga skatten ska avskaffas. Så vill vi göra med fastighetsskatten. Vi vill konstitutionellt också föra den till kommunerna där den hör hemma. Där ligger också ansvaret. Vi vill ha en fastighetsskatt som är överblickbar och som inte är på högre nivå än att människor, även låginkomsttagare, kan bära detta. Jag ser att tiden går, och midsommarhelgen närmar sig. Vi måste ställa samma etiska och moraliska krav och samma rättvisekrav på lagstiftning och lagstiftare som vi ställer på varandra i vardagslivet. Vi ska vara medvetna om att andra människors egendom, som vi beskattar, är deras kära egendom, och det är deras kära intäkter. Vi kan inte ta människors intäkter och människors egendom genom beskattning med mindre än att vi mycket noga har tänkt efter utifrån vilka principer som skatt tas ut. Vi menar att de skattepolitiska principerna har saknats så som fastighetsskatten har varit konstruerad i vårt land. Med detta vill jag avsluta mitt anförande. 147 () replik: Jag vill börja med att gratulera till att ha blivit 50 plus, . Det är glädjande att du kunde slita dig från tårtkalaset för att komma hit och lyssna på oss andra och delta med ett inspirerande inlägg. Det demokratiska samtalet är viktigt, .