prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — ska inte dra alltför stora växlar och säga att ska hålla med om allt som Vänstern säger i utrikespolitiken. Det är att överdriva lite. Däremot finns det säkert gemensamma nämnare på några punkter där vi har jobbat aktivt tillsammans, och jag tror att vi kommer att fortsätta att göra det även . utgångspunkt i frågan om är att vi ska delta i fredsskapande åtgärder i andra länder. Vi kan inte sitta med armarna i kors och inte göra något och se på när människor pucklar på varandra med livet som insats. Min uppfattning är klar. Jag röstade faktiskt i emot att skulle skicka soldater till . Jag har inte behövt ompröva den åsikten. Men jag inser också, och jag tycker att det är rätt, att ska kunna skicka trupper utomlands, även om jag personligen gjorde den moraliska bedömningen att jag inte tyckte att det var rätt att skulle skicka soldater till då och jag tycker inte det nu heller. 84 HANS () replik: Det är en del talare i kammaren som har haft problem med att förena de vaga visionerna och den vaga retoriken med den konkreta sakpolitiken. talade tidigare mycket om icke-våld. Det skulle vara intressant att höra hur du får ihop partiets tanke om icke-våld med att deltar i en krigförande trupp i en öppen väpnad konflikt. Du pratar om att måste vara en tydligare röst mot övergrepp. ska vi delta i samma militära operation där också amerikanska soldater deltar. I dagens ISAF-styrka deltar också amerikanska soldater som har varit aktiva i Operation Enduring Freedom men bara har bytt emblemen på sina jackor. kontrolleras de militära fängelserna och fånglägren av . Hur är det egentligen, ? Hur får du ihop din retorik med din sakpolitik? 85 () replik: Min retorik är ganska enkel. Att tro att icke-våld betyder att man i varje situation alltid ska sitta ned och bara diskutera är fel. Redan , den mest kände icke-våldsförespråkaren i världen, sade att man i vissa lägen också måste använda våld. Vi får inte glömma den aspekten. Det finns situationer där det kan behövas, och jag är öppen för det och tycker att det är bra. Där ska vara med och ta sitt ansvar tillsammans med andra länder. kommer in på det konkreta exemplet . Jag har kommit fram till att det inte är bra om har soldater där. Jag kan tycka att det är väldigt bra att har soldater i Kosovo. Jag kanske också kan tänka mig att vi ska skicka soldater till , om en sådan fråga kommer upp. Men just i tycker jag inte att vi ska ha svenska soldater. 86 (): En rättvis värld är möjlig, säger vi socialdemokrater här och ute på gator och torg och på möten . Vi vill se mer politik för . Regeringen har demonstrerat att man vill tvärtom. Man vill se mindre politik för . Kulturen förvirrar och förklarar, synliggör smärta och anar framtiden. kultböcker om Damernas detektivbyrå sprids via bokdiskarna i enorma upplagor. Livet i skildras medan Mma Ramotswe serverar rooiboste. Kongospår visades på . Remix har vi sett på en samlingsutställning på med konstnärer från 25 . Man kan läsa om vad man hade benämnt folkmord i . I , EU:s hjärta, ser vi spåren av de rikedomar som bokstavligen plågade livet ur kongoleser. Det är slavtid, kolonialism, det och ett nytt slag det om naturtillgångarna. I saknar ca 800 000 människor lokalt tryggad tillgång till mat trots ekonomisk tillväxt och ökade oljevinster. Vi vet historien, vi vet problemen. brister ändå i ansvar. Frågan är också: I vems bensintank rinner den olja som borde ha gått till välling till , , och vem håller i bensinhandtaget? Utrikesminister brukar hänvisa frågor om jämställdhet och SRHR till biståndsministern. Därmed definieras kvinnors rättigheter bort från utrikesministerns egen agenda och ansvar. blev världsetta i fråga om kvinnors rättigheter medan tillbringade åren i de manliga styrelserummens slutna värld. Tittar vi vidare i backspegeln ser vi hur högern länge höll fast vid sitt stöd till apartheid i och hur plumpt ifrågasatte i . Sammantaget vittnar utrikesministerns gärningar om en svag medvetenhet om vikten av allas mänskliga rättigheter. Utrikesministern får gärna säga om jag har fel han kanske är här utanför. Vad säger utrikesministern till president om hans högerkristna politik som främst drabbar kvinnor? Vad tar regeringen upp i och med ? Protesterar utrikesministern mot Bushs och påvens kvinnofientliga politik? är känt som ett land som självständigt tar ställning i utrikespolitiska frågor på folkrättens och solidaritetens grund. Vi har spelat en roll i såväl det förebyggande som i det fredsbevarande och fredsuppbyggande arbetet. Det går som en röd tråd av svenskt engagemang för från FN och insatser i till initiativ att stoppa ett hotande folkmord i östra . I då det geopolitiska spelet om makt över naturtillgångar åter riskerar att dela upp världen och pressa fram ett klientliknande förhållande till ledarskap som gynnas och beväpnas ser vi ett utspel som vi känner igen från kolonialtiden och . Det finns risk för att effekterna återupprepas i ett nytt geopolitiskt spel med och som huvudaktörer. som oberoende röst behövs än en gång. Samverkan mellan EU och AU kan vidareutvecklas. FN har ytterst ansvaret men AU tar i mån av kraft ökat ansvar för upprätthållande av fred och säkerhet inom . EU kan med sina resurser stödja AU:s organisering. kan ta vara på AU:s intresse för , de mänskliga rättigheterna och . Här borde regeringen ta initiativ för att underlätta ett organiserat samarbete. Vi vet att blir ordförande i . Det finns då tillfälle att föra in de här frågorna. Mer än 20 miljoner människor har dött i aids. av dem är afrikaner. Enligt WHO är 25,8 miljoner smittade söder om . I är var tredje vuxen smittad och i är av de gravida kvinnorna i städerna smittade. Skillnader inom länderna och mellan länderna och mellan könen kan variera stort. Aids är ett hinder för utveckling. Lärare som ska undervisa en ny generation dör. Ingenjörer på ortens industrier går bort. Barn förlorar sina föräldrar. Kunskap går också förlorad. De äldre blir kvar med en försörjningsbörda för barnbarnen, men de barn som skulle kunna ta ansvar för deras äldrevård är borta. Epidemin lämnar barn och äldre ensamma och åt varandra. har en modern konstitution som är ett föredöme för många andra länder runt om i världen, inte minst när det gäller HBT-frågorna. I grannlandet är homosexualitet däremot förbjuden. Kampen mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning, funktionshinder och religion måste föras både nationellt och internationellt. Barns rättigheter och jämställdhet inom den internationella rätten ska stärkas. Mänskliga rättigheter är odelbara. Allas rättigheter är viktiga och universella och samverkar sinsemellan. Demokrati kan inte begränsas till en formell demokrati utan måste ges djupare innebörd. Vi talar om deltagardemokrati. Mänskliga rättigheter i arbetslivet och genomförande av konvention och framför allt rätten att organisera sig fackligt och kampen mot barn- och slavarbete måste uppmärksammas mer. I ett antal länder, fattiga som rika, finns tyvärr alltför många nationella lokala företag som utnyttjar arbetskraft utöver det mänskligt hållbara. Här har globaliseringsrörelsen, konsumentrörelsen och fackföreningarna en viktig roll som motvikt och opinionsbildare. Facken i är ofta, för att inte säga oftast, hårt trängda. Strejkrätten är ofta obefintlig och begränsad. Svårigheter att registrera en facklig organisation finns, som i . Jag beklagar att möjligheten att framföra sin åsikt i en utrikespolitisk debatt från den här talarstolen med den här ordningen i praktiken är slaktad. 87 (): Det är med särskild glädje som jag tar till orda i utrikesdebatt. Det var mycket på grund av just utrikespolitiska frågor, stridsfrågor, som jag engagerade mig politiskt i . var det den sovjetiska invasionen i som väckte känslorna i en liberalt sinnad ungdomsgeneration, och dessutom naturligtvis hoppet att en gång skulle komma att närma sig och fjärma sig från förtrycket på andra sidan järnridån. Mycket har hänt . har kommit till . har kommit till . finns inte mer. är befriat och är återförenat. I det fria är kommunismen förpassad till ockupationsmuseer. kan vi utan beröringsskräck diskutera ökat svenskt engagemang i det västliga försvarssamarbetet. Om mycket har gått rätt i det senaste halvseklet kan tyvärr inte detsamma sägas om utvecklingen i . Jag har tidigare i denna kammare diskuterat biståndet till med biståndsministern och förhållanden kring gasledningen i med försvarsministern. Jag ska därför inte nu upprepa dessa högst aktuella frågor som det finns anledning att återkomma till i annat sammanhang. Det känns däremot angeläget att lyfta fram andra förhållanden i vår syn på Putinregimen. Vi kunde ta del av en radiointervju i Ekot med den ryske ambassadören i som kritiserade dem i vårt land som kritiserat gasledningsprojektet. Idioter, tror jag att de kallades, de som velat ta upp säkerhetspolitiska aspekter på projektet. Så talar stormaktsarrogansen till och om bland annat ledamöter i denna kammare. För egen del vill jag bara klargöra att jag inte tycker att till exempel försvarsutskottets ordförande är särskilt idiotisk i sina uttalanden, åtminstone inte i denna fråga. Det gäller också försvarsministern. I samma intervju klargjordes att Putinregimen inte accepterar hur demokratibegreppet tolkas i . Det finns helt enkelt inget behov av att definiera demokratin enligt något bestämt mönster, sade man. Det finns det nog. Vi i väst brukar kalla det här mönstret för mänskliga rättigheter, politiska friheter, yttrande- och tankefrihet och liberalt styrelseskick. barn har många namn. I Putins råder uppenbarligen en annan ordning. Låt mig bara ta några färska exempel. Så här säger : Olyckligtvis upptar sådana värden som mänskliga rättigheter inte någon anständig plats i sinnena hos våra medborgare eller byråkrater Folk förstår fortfarande inte att deras levnadsstandard och läget på det sociala området har en direkt koppling till respekten för mänskliga rättigheter och friheter. borde veta, som ordförande i presidentens råd för mänskliga rättigheter. Detta råd har slagit larm om konsekvenserna av de inskränkningar som regimen infört mot de fria organisationernas möjligheter att arbeta, om tilltagande främlingsfientlighet och nationell extremism och om byråkratiskt godtycke och rättslöshet i största allmänhet. Det senare är också budskapet från en panel utsänd av som rapporterade att skyddet av mänskliga rättigheter i urholkas, att domstolarna inte är objektiva, att åklagarna inte utreder övergrepp från myndigheter och att brott begås mot . Det handlade enligt dessa jurister inte om tillfälligheter utan om systematiska kränkningar. Vad ska man då säga om en regim som hjälper att bygga kärnkraftverk och själv hotar med kärnvapenupprustning, som när försvarsminister aviserade en omfattande militär satsning med , ovanpå den fyrdubbling av militärbudgeten som genomförts ? Det här var ingen katalog över gammal rysskräck, som vi som är skeptiska till utvecklingen i ibland beskylls för, utan en bild av utvecklingen just i dagens . Mot denna något dystra bakgrund var det väldigt bra att utrikesministern i utrikesdeklarationen slog fast att förändringarna i har inneburit bakslag i takt med att medieklimatet har blivit sämre, människorättskränkningarna fortsätter i och mordet på är ouppklarat. Allt det där måste ju ändras till sin motsats. Även om det fortfarande finns förhoppningar om en vändning till det bättre i med frihet och välstånd för det ryska folket får det inte råda något tvivel om den svenska hållningen när det gäller vad som måste förändras för att framtida goda relationer ska kunna upprätthållas mellan och . För att parafrasera det socialdemokratiska programmet: En rättvis värld måste givetvis vara möjlig även i och för folk. 88 () replik: Min replik kan anknyta både till och till den världsdel som jag känner mig mer fokuserad på här . Arbetsgivare i vill inte erkänna facket, men det vill inte heller salladsbaren i . Och vi har haft en blockad i och ytterligare någon är aktuell. Svenska statsråd och en del riksdagsledamöter kan hitta antifackliga själsfränder i . Till exempel tillhör de mest antifackliga. Jag tror att det är viktigt att se denna tråd mellan det fackliga arbetet och en demokratisk utveckling och föreningsfriheten som en del av de mänskliga rättigheterna. Jag blir bekymrad när man antyder att detta stöd och detta samband är någonting som man inte ser värdet av från regeringen och från en del riksdagsledamöter. Jag tycker att det är viktigt att få följande belyst: Hur ser ni på fackligt samarbete som en viktig del för att bygga upp demokrati inte minst i länder som ? 89 () replik: Jag har inga problem med den frågan. Jag har lätt att se skillnaderna mellan en facklig konflikt i och det som händer i på detta område. Men vi är för avtalsfrihet och föreningsfrihet i vårt land som i många andra länder. Just i denna fråga noterar jag att och har varnat för utvecklingen på det fackliga området i . Strejker anses i praktiken vara olagliga, och domstol kan konfiskera en facklig organisations egendom. Fackliga företrädare förföljs. Detta är naturligtvis också någonting som företrädare för den bör påtala när man har överläggningar med ryska motparter. 90 () replik: Det är bra att vi delar uppfattningen att det är viktigt att ta till vara de fackliga erfarenheterna. Där ser man ofta sådant som vi på annat sätt inte får rapporterat. Till exempel FFI pekar på att kvinnor i stor utsträckning drabbas av kränkningar av de fackliga rättigheterna. Migrantarbetare är en annan grupp och flyktingströmmar ytterligare en. Men frågan är: Finns det inget fog för de informationer som vi nås av om att regeringen tänker minska stödet till facket när det gäller att jobba internationellt? Jag ser det som en koppling till de antifackliga stämningar som många inom högern ger uttryck för i den svenska debatten. Ska det spilla över på det internationella samarbetet? Ser man inte värdet av fackföreningarnas arbete i många länder där demokrati ännu inte är möjlig eller bara är i en spirande början? 91 () replik: Jag tror inte att ska vara bekymrad just på den här punkten. Det är klart att vi behöver se över formerna för biståndet, och det ska vi göra i alla mottagarländer. Men det gäller de bilaterala satsningarna. När det gäller bistånd till fackligt arbete så förutsätter jag att det kommer att behandlas som . 92 () replik: Jag vill ta upp en av de punkter som tog upp i sitt anförande, nämligen den ryska ambassadörens intervju i i går som jag också fann olustig. Och jag begär replik här rätt mycket bara för att instämma i det som sade. Ambassadören använde ett maktspråk som jag tycker är väldigt olustigt att höra och olämpligt att använda av en ambassadör här i , särskilt när ambassadören kommer från ett stort grannland. Att kalla dem som deltar i den svenska förvaltningsprocessen och som har hand om denna gasledningsfråga för idioter är också mycket olämpligt. Jag tycker att ambassadörens uppträdande och intervju är mycket illavarslande med tanke på att det kan bli ett nej från svensk sida till denna gasledning. Vilken reaktion kommer inte då att komma från den ryska ambassadören och hans herrar i ? Och det kommer säkert att ställas ytterligare krav på detta gasledningskonsortium vad beträffar utredningar och sådant. 93 () replik: Jag kan bara instämma igen och uppmana alla åhörare att själva lyssna på den här intervjun. Den finns utlagd på Ekots hemsida. Det är bara att logga in sig. Det är en mycket lång intervju, och vi skulle kunna fylla mer tid här i kammaren med detta. Men jag hänvisar till Ekots hemsida. 94 () replik: Tack, , för din utläggning eller odyssé här över utvecklingen i . Det är viktigt för oss att följa utvecklingen i . som vi nämner allt som är negativt får vi också nämna att det sker positiva saker på andra sidan om . Utvecklingen i , utvecklingen av och utvecklingen på handelns område är också viktiga. Det är viktigt att man inte ger en bild av någon rysskräck, tycker jag i alla fall. är det viktigt att vi formulerar kritik tydligt och klart när det gäller den negativa utvecklingen i . Och där instämmer jag i en rad av dina synpunkter. Men ni har ju möjligheter. Ni har ju makten, och ni har statsminister, utrikesminister och biståndsminister. Men jag tycker att den kritik som formuleras oftast är formulerad med små bokstäver. Dessutom fasas ju biståndet till ut just . 95 () replik: har rätt i att vi inte bara ska måla svart. Det är klart att det finns positiva saker att säga om utvecklingen i . Jag tyckte att jag tog upp även dem inledningsvis. Men sedan är det väl lite poänglöst att angripa utrikesministern och deklarationen när han ger just ett klart besked om vad det är som vill ta upp i de mellanstatliga relationerna. Jag blev glad över att få dessa besked ganska rakt på sak i den här deklarationen eftersom tidigare i den här kammaren har blivit beskylld för att vara ryssvän, även om jag inte vet om just det ordet har använts. Men det var bra med denna markering , och jag tyckte att den var tydlig. 96 () replik: Som nation har vi ett intresse av att föra en närmare dialog med i en rad olika frågor, står det bland annat här. Jag vet inte om det är så tydligt formulerad kritik, och jag vet inte om den oro som du formulerar inryms. Jag delar oron kring utvecklingen till exempel för enskilda organisationer i . Jag delar oron vad gäller medieklimatet i . Jag delar oron för en del av affärsklimatet i . Det finns skäl att känna oro på en rad olika punkter. Jag tycker dock inte som , att kritiken är särskilt skarp eller särskilt tydligt formulerad. Om det är den moderata linjen borde den kunna formuleras på ett tydligare sätt. 97 () replik: Man ska kanske, , skilja mellan vad en riksdagsman säger i talarstol och vad en utrikesminister säger som läser upp en utrikesdeklaration. Jag har aldrig tvivlat på klarsyn när det gäller förhållandena i det tidigare eller i det nuvarande , så den oron bör kunna stillas. Däremot ser jag med intresse fram emot Försvarsberedningens fortsatta arbete mot bakgrund av just de nya militära fakta som presenteras. Jag hoppas att till sin lista över orosmoment också kan lägga de säkerhetspolitiska förändringarna i vårt närområde som jag hoppas får konsekvenser också för de svenska bedömningarna av det säkerhetspolitiska läget. 98 (): Det internationella miljösamarbetet skulle vara bräckligare och de flesta befintliga internationella miljöavtalen mer urvattnade utan den Europeiska unionen. Ingen annan politisk kraft bland industriländerna driver det globala miljöarbetet och utvecklingen av internationella miljöskyddsregler lika starkt som EU; och flera av det miljöavtal skulle knappast ha kommit till stånd utan det europeiska inflytandet. När jag säger detta citerar jag en professor i internationell miljörätt vid , nämligen . Den här typen av uttalanden och själva innebörden har, menar jag, väldigt stor betydelse för svensk politik. Det gör att det är fullständigt oförenliga ståndpunkter som två av partier intar när de är emot Europeiska unionen och anser att ska gå ur Europeiska unionen och hävdar att de är för att bekämpa miljöhot och att de är för ett globalt arbete på miljöområdet. De tar avstånd från den enda effektiva organisationen och det enda instrumentet för att driva den politik som de själva säger sig stå bakom. Det här är oförenliga ståndpunkter. Jag kommer att fortsätta med att plåga och trakassera er från dessa två partier som har denna oförenliga hållning i denna för och världen centrala fråga . Låt mig belägga detta med några saker. Först och främst ska det konstateras att det naturligtvis finns interna konflikter i Europeiska unionen. Likväl kommer man fram till formuleringen av gemensamma internationella överenskommelser och en bitvis radikal miljöpolitik. Man gör det också med hjälp av det som framför allt är den europeiska unionens kännetecken, nämligen det överstatliga samarbetet. Man har ett tydligt rättsligt och, för den delen, också politiskt mandat att driva miljö- och hälsoskyddsfrågor både internt och gentemot omvärlden. Att detta mandat har utnyttjats framgår av hundratals rättsakter och ca 50 internationella avtal om miljöskydd som EU har antagit. Något sådant här mandat fanns inte i det ursprungliga som ska 50-årsfira, utan det har vuxit fram genom fem olika miljöhandlingsprogram . Men det viktigaste mandatet finns i själva fördraget. Det gäller gemenskapens miljöpolitik. Det gäller att bevara och förbättra miljön, att skydda människors hälsa och utnyttja naturresurserna på ett varsamt och rationellt sätt och att främja åtgärder på internationell nivå utanför unionen för att lösa regionala och globala miljöproblem. Den här internationalismen på miljöområdet präglas alltså av en strävan från unionens sida att etablera rättsliga strukturer, vilket innebär att man också kan genomdriva och följa upp de här överenskommelserna och också kontrollera att de efterlevs. På knappast något annat politikområde är EU part i så många överenskommelser som på just miljöområdet. Bland de ca 50 miljöavtal där EU deltar återfinns de flesta relevanta globala och regionala samarbetsarrangemangen. Det gäller förorening av luft, hav, vatten och vattendrag samt kontroll och hantering av farliga kemikalier, bekämpningsmedel och farligt avfall liksom fiskeskydd, skydd av natur och biologisk mångfald och många andra frågor. Det jag avslutningsvis vill poängtera är Kyotoprotokollet som jag tidigare nämnt. Det var en mycket svår förhandling. När blev president drog sig tyvärr ur det hela och ratificerade aldrig protokollet. Då var det en väldigt ömtålig situation. Skulle falla, bli ett dött avtal? Nej, det blev inte så. Det var juridiskt viktigt att hålla det här protokollet vid liv. Det är ju det enda globala regelverk som finns om klimatförändringar. Det skulle vara mycket tidskrävande att förhandla fram ett nytt avtal. EU förmådde att mobilisera omvärlden att ställa upp på Kyotoprotokollet och underteckna det trots motstånd. Även ratificerade det faktiskt. Klimatförhandlingarna bekräftar alltså bilden av EU som en region med det starkaste multilaterala miljöengagemanget. Kyotoprotokollet illustrerar också att EU gärna driver det internationella miljösamarbetet inom rättsliga ramar och med rättsligt bindande åtaganden. Jag kommer att fullfölja och upprepa det fullkomligt oförenliga i att stå bakom både att bekämpa klimathotet och att bekämpa Europeiska unionen. Det är två helt oförenliga ståndpunkter. 99 () replik: Vattenbrist och klimathot är problem som vi inte kan bortse från. Över 180 miljoner människor i söder om riskerar att dö av sjukdomar kopplade till klimatförändringar, såsom översvämmade floder, svält, torka och konflikter, enligt en rapport från den brittiska biståndsorganisationen . När detta tillsammans med FN:s klimatpanel presenteras är regeringens svar genom statsminister på frågan om vilket ansvar vi bör ta som svenskar, alltså från den och från sida, att ska ta ansvar för klimatförändringarna inte hans egen regering. kommer att drabbas väldigt hårt av klimatförändringarna. Någon enstaka grads temperaturhöjning kommer att slå väldigt hårt, inte minst mot jordbruket. Jag måste därför fråga om det också är mening att det är som ska ta ansvar. Ska inte också vi ta ansvar? Vilket ansvar ska vi alltså ta? 100 () replik: Det är en självklarhet att ska ta ansvar och att vi ska bistå när det gäller att ta ansvar i denna fråga. Jag tycker att fråga är värd mycket mer än polemik. Vi ska ha en klimatdebatt här , men låt mig helt kort säga följande. Jag tror inte att det avgörande problemet i det här sammanhanget är att det inte finns teknik och metoder, till exempel i . Det stora problemet här är i stället att hitta metoder, ekonomiska styrmedel det kan vi i ett annat sammanhang återkomma till. Men framför allt gäller det att genomföra internationella överenskommelser, att få länder att ställa upp på minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Det är det som är den verkligt svåra uppgiften här.