prot · GU0977 · 2007-03-19 00:00:00 — Till bilden hör att det nya EG-direktivet för offentlig upphandling (2004/18) innehåller bestämmelser som ger medlemsstaten möjlighet att tillämpa ett nytt upphandlingsförfarande, så kallad konkurrenspräglad dialog. Förfarandet är avsett för särskilt komplicerade kontrakt och innefattar en möjlighet för den upphandlande myndigheten att föra en dialog med utvalda leverantörer i syfte att identifiera och definiera hur myndighetens behov bäst ska kunna tillgodoses. Det kan vara fråga om att hitta tekniska, finansiella eller rättsliga lösningar. har i slutbetänkandet Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28) föreslagit att bestämmelser om konkurrenspräglad dialog ska föras in i den nya lagstiftning som är avsedd att ersätta . Betänkandet har remissbehandlats inför beredningen inom . Regeringen anser att Försvarsmakten och bör söka lösningar med inslag av offentlig och privat samverkan i syfte att minska statens kostnader och långsiktiga ekonomiska bindningar. Jag vet att det inom myndigheterna pågår arbete med att starta vissa projekt inom detta område. Även internationellt finns det erfarenheter, både positiva och negativa, att hämta inom området. I begreppet offentlig och privat samverkan ryms flera olika affärsmodeller och upplägg, vilka kan leda till komplexa förhandlingar mellan staten och privata aktörer. Eftersom vi i är i början på offentlig och privat samverkan inom försvarssektorn finns det inte några egna erfarenheter att dra lärdom av. Det står dock klart att en av de frågor som måste beaktas vid inledandet av offentlig och privat samverkan är de rättsliga aspekterna, vilka kan vara av varierande art beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Det har inte framkommit till regeringen eller att eller de EG-rättsliga reglerna leder till kortsiktigt agerande eller annan suboptimering vid förhandlingar om offentlig och privat samverkan. Då (), som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 47 (): Tack, försvarsministern, för svaret. har begärt den här debatten med anledning av att kommissionen har skickat ut ett tolkningsmeddelande om tillämpningen av artikel 296 i fördraget på området för försvarsupphandling. Syftet är att förhindra eventuella felaktiga tolkningar av artikeln och att ge upphandlande myndigheter vägledning vid bedömning om undantag är berättigat. har fått förhinder, därför är det jag som tar emot svaret och tar debatten med försvarsministern. Jag menar att det är viktigt att försvarsupphandlingen tjänar sitt syfte. Den får inte leda till kortsiktigt ekonomiskt och miljömässigt tänkande, som då missgynnar svensk säkerhet på lång sikt. En strikt tillämpning av artikel 296 och lagen om offentlig upphandling får inte leda till att utvecklingsprojekt i offentlig och privat samverkan försvåras. bildades Försvarsmaktens logistik, FM Log. Därvid knöts stora delar av Försvarsmaktens logistik samman i en organisationsenhet, och ett nytt system för styrning och finansiering skapades. Syftet var att få en effektivare och billigare logistik för försvaret. Enligt är logistiken ännu inte anpassad till det nya försvarets behov av snabba, flexibla logistiklösningar. Mycket finns att göra. I rapporten från finns hela sju punkter som rekommenderas för åtgärd. En upphandling av tjänster kräver förtroende mellan parter, som måste diskutera och arbeta fram upphandlingen gemensamt. En tjänst är inte en vara som man kan skriva en specifikation för. Det jag förklarar tycks vara självklart, men det betyder att man vid en upphandling riktar sig till företag som Försvarsmakten i detta läge anser lämpliga. Det kräver sekretess för att båda parterna ska kunna diskutera sina kvaliteter och brister, nutida och framtida förmågor. Riktade upphandlingar och sekretess är inte förenligt med lagen om offentlig upphandling. Man sätter därmed käppar i hjulet för en miljömässig säkerhet och gott ekonomiskt tänkande vid upphandlingen. Jag menar att det är fel att åberopa lagen om offentlig upphandling och direktivet 2004/18/EG för att inte ingå eller utveckla offentlig och privat samverkan för att nå högsta ekonomiska, miljö- och säkerhetshänsyn. Det finns inget motsatsförhållande här. Hur ser försvarsministern på försvarsupphandlingen enligt lagen om offentlig upphandling och på dess påverkan på privat och offentlig samverkan? Hur avser försvarsministern att agera vid tillämpningen av lagen om offentlig upphandling och tolkningen av artikel 296, så att svenska myndigheters uppdrag att upphandla tjänster och materiel inte ska leda till kortsiktigt agerande när det gäller ekonomi-, miljö- och säkerhetsfrågor, med förluster som följd? 48 Försvarsminister (): När jag tog till orda här ska jag erkänna att jag kastade en blick upp mot åhörarläktaren och tacksamt konstaterade att det bara var en stackars vaktmästare som behövde lyssna till mitt svar och till inlägg. Båda var nämligen rätt obegripliga. Det beror kanske inte på vår pedagogik, men det säger något om detta områdes komplexitet. Jag kände mig nästan lite road när jag läste upp mitt eget omsorgsfullt beredda svar, för den här materien är verkligen inte alldeles lätt. Jag ska försöka uttrycka mig på svenska och säga att jag tror att jag och interpellanten har samma uppfattning i de här frågorna. Försvarsmaterielssamarbete och försvarsupphandling är över huvud taget mycket krångligt. Det ser vi i det internationella upphandlingsarbetet, där det sällan är fråga om rena affärer. Det är statsintressen involverade. Det finns olika typer av säkerhetspolitiska hänsynstaganden, allehanda mystiska motköpsaffärer och offsetkonstruktioner och liknande. Detta är en marknad som skiljer sig från andra. Det finns starka statliga egenintressen på området. Det kan också finnas starka säkerhetspolitiska intressen i varje enskilt fall. Det här har lett till att kommissionen har tyckt att medlemsstaterna har varit alldeles för frikostiga med att utnyttja den undantagsbestämmelse som finns i artikel 296. Vi har till och med blivit instämda inför för att vi med åberopande av artikel 296 har tillämpat tullfrihet för en del inköp som vi har gjort utifrån. Tillsammans med andra stater har vi blivit instämda för att kommissionen inte anser att detta, som gjordes under den tidigare regeringen, omfattas av artikel 296. Jag delar interpellantens och farhågor: Vi måste naturligtvis vara mycket noggranna med att kommissionens i och för sig vällovliga ambition att få en mer transparent och konkurrensneutral upphandling inte i slutändan går ut över svenska nationella intressen. Vi har ett starkt nationellt intresse, också givet vår svenska försvarsindustri, att bevaka i det här sammanhanget. Det gör att vi också har all anledning att fortlöpande följa den process som pågår inom EU. Det gäller det tolkningsmeddelande som har kommit från kommissionen. Men det gäller också det direktivarbete som pågår inom EU och i kommissionen för att försöka ta fram ett särskilt direktiv som just skulle handla om försvarsupphandling. Vi har all anledning att bevaka de aspekter som interpellanten och tar upp när vi nu ska ersätta lagen om offentlig upphandling med ett annat regelverk. Jag tror inte att det finns några motstående intressen i denna fråga. Vi har ett sammanfallande intresse av att i den process som ligger framför oss bevaka det som är ett nationellt svenskt intresse. 49 (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Jag tror att vi fortsätter att tala svenska och mer lättförståeligt. Visst är det mycket komplicerade avtal och procedurer när det gäller de här sakarna. är det också i vällovligt syfte. Det är som försvarsministern säger. Jag har själv varit ute och besökt vissa delar av försvarsindustrin. Där ser man att vissa länder följer de direktiv som finns och att vissa inte gör det. I det här fallet handlar det om att vi måste se till att vi, precis som säger, lyfter de miljömässiga, ekonomiska och säkerhetsmässiga frågorna så att de finns med i förgrunden. Vi ska se till att vi på så sätt kan känna oss trygga i upphandlarverksamhet i FM Logs regi, och så vidare. Att vi nu lyfter frågorna i interpellationen är väldigt viktigt. Det gäller framför allt när jag nu i svaret får höra att försvarsministern avser att lägga fram en proposition i ärendet. Det är bra att försvarsministern och även jag kan få sätta oss in lite extra i frågan. har vi också kunnat läsa riksrevisorns rapport som vi fick på vårt bord för sedan. Där finns en del kritik och en del uppfattningar om hur verksamheten på FM Log bedrivs. Jag skulle gärna vilja veta lite mer om vad propositionen kommer att innehålla. Jag skulle också tycka att det vore spännande att se om försvarsministern har något slags åtgärdsprogram för den kritik som riksrevisorn har fört fram sin rapport. 50 Försvarsminister (): Det är inte så att jag håller på med något propositionsarbete. Redan under den tidigare regeringen påbörjades ett arbete med att implementera olika EG-direktiv som finns på upphandlingsområdet. Det har pågått ett antal utredningar för att se över hur lagen om offentlig upphandling ska vara utformad. Den allmänna debatten kring det har väl kanske mindre handlat om försvarsmateriel och mer handlat om till exempel de regelverk som försvårar till exempel avknoppning av verksamheter inom kommuner och landsting, eftersom det kommer i konflikt med upphandlingsreglerna. När det gäller offentlig och privat samverkan, OPS, har jag absolut ingen annan ambition än vad jag tror att har. På EG-området brukar vi i Europadebatten lite allmänt och kanske ibland lite slarvigt tycka synd om oss själva med motiveringen att vi är bäst i klassen. Vi medverkar till olika direktiv. De andra medlemsstaterna struntar i direktiven och fortsätter som förut. Själva är vi väldigt lutherska, ordentliga och bäst i klassen och följer alla reglerna och binder ris åt egen rygg. Jag ska inte utesluta att det kan ligga någonting i den versionen . Å andra sidan kan vi inte heller i EG-arbetet medverka till direktivskrivningar där vi redan i utgångsläget har bestämt oss för att slarva med implementeringen. Vi måste naturligtvis följa de direktiv som tas fram i EG-kretsen. Vi ska snarare se till att också andra gör detta. Det visar hur viktigt det är att följa direktivarbetet. Det är också viktigt att ta fasta på och utnyttja de undantagsbestämmelser som finns. Det finns och kommer att fortsätta att finnas undantagsbestämmelser just på försvarsmaterielområdet. Låt mig avslutningsvis säga att det finns ytterligare en aspekt på detta. Vi försöker att etablera en väl fungerande europeisk marknad för försvarsmateriel. En aspekt på detta är att vi måste ha ett regelverk som inte innebär en konkurrensnackdel för svenska och andra europeiska försvarsindustrier i förhållande till det som ofta är den största konkurrenten, nämligen amerikansk försvarsindustri. Även det är en aspekt som vi har anledning att fortlöpande följa i arbetet med upphandlingsfrågorna. 51 (): Jag ber att få tacka för svaret av resonerande art. Vi måste resonera om det här. Det är viktigt för oss att vi ser till att vi inte missgynnar svensk exportindustri och i det här fallet försvarsindustrin. Jag tror också att det är väldigt viktigt för att vi ska kunna gynna den verksamhet som vi själva bedriver. Det ska vi inte göra på bekostnad av andra utan genom att se till ekonomiska, miljömässiga och säkerhetspolitiska skäl. Vi ska också tänka och fundera på den kritik som FM Log har fått om sin verksamhet av riksrevisorn. Jag är övertygad om att försvarsministern har läst rapporten. Jag är också övertygad om att han har förstått den. Jag är också övertygad om att han har börjat fundera lite grann på hur vi ska göra för att få verksamheten att fungera på ett bättre sätt. Det finns lite för mycket skavanker i kanten för att vi ska känna oss trygga där. Jag återkommer till den frågan som en avslutning. Jag vill höra lite grann i ett samtal hur försvarsministern funderar på riksrevisorns rapport. 52 Försvarsminister (): Jag kan göra två avslutande randanmärkningar. Den första apropå är det nedslående beskedet att jag varken har läst eller begripit. Det senare är dock en följd av det första, vill jag gärna understryka. Vi får hoppas att det ska kunna bli bättre framöver. Den andra gäller det propositionsarbete som pågår för att implementera EG-direktiv på upphandlingsområdet. Det kommer såvitt jag har blivit informerad om inte att innebära någon ändring i sak av de särskilda bestämmelser som finns om försvarsupphandling. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:385 om åtgärder på nationell nivå mot klusterbomber 53 Försvarsminister (): har i interpellationen 2006/2007:385 Åtgärder pånationell nivå mot klusterbomber frågat mig om jag avser att verka för att ska följa slutdeklarationen från och dess uppmaning om att vidta åtgärder på nationell nivå i väntan på ett internationellt avtal, och om jag avser att verka för att , liksom , förbjuder alla investeringar i företag som tillverkar personminor eller klusterbomber. Som svar på interpellantens frågor vill jag säga följande. är bekymrat över de effekter som har visat sig uppstå till följd av användningen av så kallad klusterammunition. Det handlar inte minst om problem med stora antal av blindgångare och de problem dessa ger upphov till både under och efter en konflikt. Regeringen vill gärna få till stånd en reglering av användningen av klustervapen. Följaktligen deltar aktivt i det arbete som bedrivs inom ramen för FN:s konvention om särskilt skadebringande konventionella vapen, de så kallade CCW-förhandlingarna. följer också den så kallade Osloprocessen och har ställt sig bakom den deklaration som antogs av 46 stater vid . planerar dock inte att vidta några åtgärder på nationell nivå i avvaktan på ett framtida internationellt avtal. Svaret på interpellantens första fråga är därför nej. Även svaret på interpellantens andra fråga är nej. Förbud mot investeringar i företag som tillverkar klusterbomber berörs inte i Oslodeklarationen. Regeringen har heller inga planer på att införa ett sådant investeringsförbud. 54 (): Jag tycker att det är olyckligt att regeringen inte anser att ska ta sitt ansvar och som ett föregångsland förbjuda klustervapen, speciellt med tanke på att tillhör de 34 länder som producerar klustervapen och när vi, precis som säger, vet vilka skador klustervapen orsakar. Hur kan vi prata om att vi arbetar för en bättre värld när vi så fort det inte passar våra ekonomiska intressen låter bli att vidta åtgärder för mänsklighetens bästa? och har redan förbjudit klustervapen. Trots att det inte har funnits ett internationellt avtal om att förbjuda dem har de gjort det. har på eget initiativ gått så långt att man till och med har förbjudit investeringar i företag som tillverkar klusterbomber. I drabbade dessa åtgärder 60 företag, men struntade i det och satte mänskligt lidande före ekonomiska intressen. För mig är det väldigt svårt att förstå varför inte kan göra något liknande, med tanke på att vi har Bombkapsel 90 som används som ammunition för JAS Gripen. Vi tillhör, som sagt, de 34 länder som producerar klustervapen. När det har hållits konferenser har varit ett av de länder som inte vill att man ska förbjuda utan i stället vill reglera det på ett urvattnat sätt, eftersom man vill att av bomberna inte ska explodera. Men det spelar ingen roll om det är en bomb eller flera bomber det är jätteproblem så fort de ligger i marken, och de förorsakar otroliga skador för lokalbefolkningen. Jag blir väldigt ledsen. som vi slår oss för bröstet och säger att vi är demokratiska och arbetar för välfärden i världen och så vidare backar vi så fort vi har någonting att förlora ekonomiskt och låter andra länder gå före i stället. 55 Försvarsminister (): Det är fel. Det är inte några ekonomiska intressen som styr oss här. Vi är bekymrade över de effekter som vi har kunnat se i ett antal konflikter och som har följt på användningen av klustervapen. bör man hålla isär diskussionerna. Jag lovar att det inte är så kul att vara på marken när det kommer en bomb, oavsett om det är en klusterbomb eller inte. Det destruktiva syftet med olika vapensystem är tyvärr att ta död på folk. Det som är problemet med klusterammunitionen är att den kan sprida blindgångare över stora områden, och som en följd av det kommer civilbefolkningen till skada. Som interpellanten helt korrekt säger har vi Bombkapsel 90 till JAS som är yttäckande. Den innehåller substridsdelar. Den brukar ibland i diskussionen räknas som ett klustervapen. Om den är det eller inte går i och för sig att diskutera, för det finns ingen entydig definition av klustervapen, vad som är innebörden av dem. Det är också en av de saker som diskuteras i de olika internationella processerna. Det är ingen tvekan om att vi har ett nationellt egenintresse av att kunna ha ett sådant vapensystem som Bombkapsel 90 utgör. I de olika internationella processer som har pågått det gäller inte bara den nuvarande regeringen utan även den tidigare regeringen, med vilken interpellantens parti samarbetade har vår linje varit att vad vi ska försöka göra är inte att driva frågan om ett totalförbud utan att i stället försöka driva frågan om regler för användning, regler för insats och regler för utformning av den här ammunitionen, så att man kommer åt det som är det stora problemet i realiteten, nämligen ett potentiellt stort antal blindgångare. Det är den linje som regeringen avser att följa i CCW-processen och också i den så kallade Osloprocessen. De här två processerna pågår parallellt. 56 (): Som sagt: Hur kan vi sätta de ekonomiska intressena före mänskligt lidande? Man vet att blindgångarna orsakar mycket skada även när en konflikt är över. Folk kan inte vara där och kan inte bruka jorden eller skogen. Det är förödande konsekvenser. Jag kan förstå att det finns ekonomiska intressen bakom, men är det inte alla länders ansvar när man har en produkt som man vet inte är bra för välståndet eller mänskligheten att investera i någonting annat? Det är ett stort och djupt problem, tycker jag, att kan göra sådana saker när andra länders regeringar har insett att man inte kan låta nationella intressen gå före. Du sade att samarbetade med socialdemokratin. Ja, det gjorde vi, men inte när det gällde de här frågorna. Då gick de mer ihop med er, om jag har förstått det hela rätt. Jag tror inte att har gått med på att vi ska ha vapentillverkning av ett sådant här slag. Jag är väldigt orolig för hur vi ska kunna rättfärdiga vår politik internationellt om vi verkligen gör så här. Någonstans måste man se till helheten och se till mänsklighetens bästa. Andra länder har struntat i de ekonomiska intressena. Varför kan inte vi göra det? 57 Försvarsminister (): Det är trots allt ett faktum att det var som samarbetade med den förra regeringen och inte vi. Däremot har jag i och för sig ingen anledning att tro annat än att var motvilligt i den meningen att man gärna hade sett att den socialdemokratiska regeringen intog en annan ställning än vad man gjorde i de här frågorna. Jag tycker att den fråga som reser egentligen är en annan. Vad säger är detta: Om vi nu ser att det finns vapen som har förödande konsekvenser, varför gör vi inte någonting åt det? Men då är grunddiskussionen: Är det rätt att ha ett nationellt försvar? Är det rätt att vara beredd att ta till våld för att försvara sitt territorium, sina värderingar och sin rätt att styra sitt land efter befolkningens önskemål? Jag menar att det är rätt. Vi ska ha en försvarsmakt. Vi ska ytterst vara beredda att bruka våld för att hävda vår territoriella integritet och vår frihet. För det behöver vi vapen. Vapen är förstörelsebringande, per definition. Vad vi gör på just det här området är att vi försöker medverka till en internationell reglering av en vapentyp som i praktiken har visat sig, senast i samband med , ha oproportionerligt stor negativ effekt för oskyldig civilbefolkning. Då försöker vi i olika internationella processer medverka till att det kommer fram regelsystem, inte som avhänder oss vår möjlighet att ha ett väl fungerande och effektivt nationellt försvar, men som i görligaste mån avvärjer några av de värsta nackdelarna med en viss typ av vapen, i det här fallet klustervapen. Vi är helt övertygade om att vår bombkapsel om den hade använts inte skulle ha den typ av negativa effekter för civilbefolkningen som vi har kunnat se på olika krigsskådeplatser. Bombkapseln är nämligen ett vapensystem som inte lämnar en massa blindgångare efter sig. Återigen: Regeringens position har varit att försöka medverka till en internationell reglering av dessa vapen. Vi är beredda att fortsätta att diskutera det i olika internationella forum, men vi är inte beredda att argumentera för ett totalförbud. 58 (): Jag tror att varken , eller vill bli pacifistiska och ta bort sitt försvar helt och hållet. Det stämmer inte när försvarsministern säger att man måste ta bort försvaret om man slutar att tillverka Bombkapsel 90. Det tror jag inte alls på. Däremot ska man verkligen överväga om vi över huvud taget ska producera ett sådant vapen som förstör för civilbefolkningen. De här länderna har övervägt det och gått före, fast de har ändå ett försvar. är med i Nato till och med och är väldigt aktivt i olika Natouppdrag, mer än vad är. Att säga att man tar bort hela försvaret bara för att man tar bort just den här bombkapseln är att överdriva något. Men visst, jag skulle önska att de vore pacifistiska. Jag önskar att också skulle vara pacifistiskt. Jag anser inte att försvaret har någon funktion, men det är en miljöpartistisk synpunkt. Jag förstår att du inte delar den med oss. Det är okej, men ändå återstår frågan: Ska vi producera sådana här vapen som skadar så många människor eller som verkligen går ut på att skada civilbefolkningen och rättfärdiga det med att säga att är ett demokratiskt land som vill verka för välfärden i världen? 59 Försvarsminister (): Jag har inte sagt att man, om man avskaffar Bombkapsel 90, måste avskaffa allt vad nationellt försvar heter. Jag försökte bara, så att säga, dra den principiella konklusionen av det som själv sade i tidigare inlägg. När det gäller Bombkapsel 90 är det väldigt enkelt. Det är ett vapensystem som inte har skadat en enda levande människa. Förhoppningsvis kommer det inte heller att behöva göra det, men vi har ett operativt behov av det vapensystemet. Vi har ett operativt behov av att ha ett yttäckande vapensystem till vårt flygvapen. Därför tillverkar vi Bombkapsel 90 och därför utrustar vi flygvapnet och JAS Gripen med det vapensystemet. Det hindrar inte att vi sedan i internationella processer kan vara delaktiga i att försöka få fram regelsystem för all den klusterammunition som förekommer i världen och där man inte upprätthåller de höga krav som gäller för Bombkapsel 90. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM55 Förordning om ömsesidigt bistånd mellan administrativa myndigheter KOM(2006)866 till skatteutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2006/07:55 Statens ansvar för vissa betaltjänster 2006/07:71 Frisökning ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. Motioner med anledning av prop. 2006/07:45 Andra järnvägspaketet fortsatt EU-harmonisering av järnvägslagstiftningen 2006/07:T6 av m.fl. (v) 2006/07:T7 av och () betänkande 2006/07:UU5 Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Republiken betänkanden /07:CU9 Bostadsförsörjningsfrågor 2006/07:CU10 Hyresrätt m.m. betänkande 2006/07:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor betänkanden /07:UbU6 Studiestöd 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf.