prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — En del av detta handlar om strukturerna, och här gläder det mig att se att alliansen har lagt fram förslag kring innovationssystem och att se till helheten i stället för att bara plocka ut ett moment, till exempel endast tala om patentfrågor, endast tala om bidrag för att starta företag eller tala om upphandling, att faktiskt se på innovationer som ett system. Det är där jag tror att frågan hör hemma. Målet att nå upp till att av alla nyföretagare ska vara kvinnor tror jag är möjligt genom just satsningar på innovationer. Här kommer återigen det jag talade om fram, nämligen förebilder att kunna identifiera sig med. Hur ser det ut för kvinnor? Är det någon av er som sitter här som kan namnge en kvinnlig uppfinnare? Jag var i kontakt med innan det stängde och frågade om man hade några exempel på kvinnliga uppfinnare. Svaret jag fick var tystnad. Det fanns ingen. Möjligen kunde det finnas uppfinningar som var gjorda av en kvinnlig läkare , . Hon hade kommit på att fötterna har olika utseende och att det därför borde vara olika i skorna. Jag gjorde också ett besök på museet, och visst fanns det uppfinningar gjorda av kvinnor, men det fanns ju ingen upphovsperson till dem. Det handlade till exempel om barnbördsrummet, där barnmorskors uppfinningar fanns presenterade, men barnmorskorna stod det inte ett ord om. Jag har även besökt för att se hur det ser ut där, och det var glädjande. Där finns det en ny utställning med ungefär 30 uppfinningar gjorda av kvinnor. Men om man då tänker att det är på hela stora så försvinner uppfinningarna i mängden. De blir som en droppe i havet. Det är här som det är så viktigt med förebilderna, som jag nämnde, och med innovationssystemen. Men det är förstås också viktigt att bilda nätverk, och här skulle jag vilja säga att har gjort mycket med sitt kvinnliga nätverk, Quis, och mentorringar där kvinnor deltar och stöder varandra. Och jag tror att mycket mer kan göras, till exempel det som alliansen pratar om i utbildningsfrågor. Jag ser fram emot när frågan om uppfinningar och entreprenörskap också blir ett naturligt inslag i de utbildningar där kvinnor traditionellt befinner sig jag tänker på sjuksköterskeutbildningar och utbildningar till sjukgymnast men också utbildningar till lärare därför att då finns det en möjlighet att få in ett tänkande från början som handlar om att utveckla verksamhet och göra uppfinningar. När jag pratar med uppfinnare får jag ofta höra att det är kul, det är skoj och det leder till utveckling, inte bara i plånboken utan också rent psykiskt, att göra uppfinningar. Med tanke på de sjuktal som finns inom de verksamheter där kvinnor finns ser jag fram emot fler uppfinningar, för då kan också kvinnors hälsa bli bättre det är jag helt övertygad om. 482 PER () replik: Här hör vi att regeringen ska satsa på innovationer och ny teknik. Det är ju en väldigt bjärt kontrast till de satsningar som regeringen har gjort. Det man har satsat på är ju tvärtom att sänka kostnaderna för tjänsteföretag i ganska basala tjänster som till exempel städning och restaurangtjänster. Det är inte satsningar på högteknologi och spetskompetens som det handlar om där, utan det är verkligen grundläggande tjänster som inte egentligen, tror jag, för fram som tekniknation eller leder till fler innovationer i samhället. Vi gör från sida en mycket bättre satsning i vår budgetmotion, som vi tycker att regeringen borde satsa på i stället. Den innebär att man gör en sänkning av kostnaderna för just forskningsintensiva företag som arbetar med att få innovationer till att bli hållbara affärslösningar. Det är en satsning på det som inom EU kallas för , som har en hög andel av omsättningen i forskningen och som har mindre än 50 anställda. Där kan man verkligen få en effekt när det gäller att få ut innovationer och få dem att bli kommersiellt gångbara. 483 () replik: Per tar upp en fråga som är viktig, nämligen frågan: Vad är en uppfinning? Per faller i den fälla som många hamnar i, nämligen att endast se uppfinningar som högteknologi och mycket avancerad forskning. Det är en del, men det finns också vardagsnära utveckling där det också finns uppfinningar. Det var precis detta jag nämnde: Vad är en uppfinning? och hennes skoläster är ett exempel, och ett annat är barnbördsrummet där barnmorskorna har åstadkommit utvecklingen. Det är det här jag vill se, nämligen helhetspaketet: att uppskatta och uppmuntra de uppfinningar och utvecklingar som kvinnor åstadkommer. Om kvinnor kan utveckla till exempel hälso- och sjukvården och gör uppfinningar kan det bli ett bättre omhändertagande av patienter och en bättre arbetsmiljö. Det kan handla om spjutspetsteknologi, men det kan också handla om vardagsnära uppfinningar. Jag ser fram emot att också de kan utvecklas med hjälp och stöd av de satsningar som görs på innovationssystem. 484 PER () replik: gör mig förvirrad. Menar hon att en ny maträtt på restaurang är en innovation som ska stödjas? Det är just det som regeringen satsar på. Man satsar på restaurangbranschen och på städbranschen. Dessa är inte direkt kända för att vara innovationsdrivna och sådana som utvecklar svensk spetskompetens i samhället. Jag tror inte heller att det är de branscherna som gör att globalt får en bättre konkurrenskraft. Det man borde satsa på är det som baseras på den forskning som svenska universitet och högskolor tar fram. 485 () replik: Återigen: Per gör precis samma misstag som många andra. Besök och titta på den utställning som där finns om kvinnors uppfinningar. Där finns spjutspetsteknologi, men där finns också de vardagsnära uppfinningarna. En produkt som jag kan nämna och som är en storsäljare den finns i och i är utvecklad i . Det handlar om en spruta för nässköljningar. Den kan framstå som en väldigt enkel och helt onödig produkt. Den är utvecklad av en sjuksköterska, och det finns patent på den. 486 () replik: Jag skulle vilja börja med att nämna , en kvinnlig uppfinnare som gjort kylelement, sådana som man kyler mat med. Detta bara för att namnge någon. Något som också handlar om kvinnors företagande, och även om kvinnliga uppfinnare, gäller tryggheten och att våga ta steget. I det perspektivet skulle jag vilja ställa en fråga till . Om nu regeringen satsar så mycket på kvinnligt företagande och kvinnliga uppfinnare som påstår undrar jag hur det kan komma sig att man inte tillsätter en ny utredning om trygghet för småföretagare i vardagen. Om många kvinnor ska våga starta och driva företag eller vara uppfinnare tror jag att de också vill ha möjlighet till föräldraförsäkring. Det skulle vara intressant att höra om är beredd att arbeta för trygghet för småföretagare. 487 () replik: Ja, jag tror att kvinnor vågar om de ges fler möjligheter. Det är här som regeringens politik med innovationssystemen kommer in. Det handlar om möjligheter till finansiering och rådgivning, om att bli tagen på allvar och om att hitta nätverk. Här tycker jag att regeringens politik fokuserar på mycket som är viktigt. Som jag sade inledningsvis finns det bara en möjlighet och det är utveckling. Kvinnor har mellan av alla patent som tas i . Här finns alltså mycket att göra. Jag ska inte ta upp varför den tidigare regeringen inte gjort något, utan jag säger: Här finns många möjligheter, och dem tar regeringen nu fasta på. 488 () replik: Jag kan konstatera att inte svarar på frågan om trygghet för småföretagare och uppfinnare. Den spelar roll när man ska göra sina val i livet. Jag tror mycket väl att kvinnor både kan och vågar, och det gör de också, men det handlar även om att få trygghet i vardagen vad gäller föräldraförsäkring, sjukförsäkring och ifall det händer något med företaget. Är man från regeringens sida beredd att gå vidare med frågan om trygghetssystem för småföretagare och kvinnliga företagare? 489 () replik: Jag talar nu om uppfinningar från den första lilla idén. Det finns oerhört mycket intressant att göra. Jag håller mig kvar vid detta. Jag ska inte nu tala om den fortsatta nivån i trygghetssystemet, utan jag talar om patenten. Genom att till exempel få Europapatent som gör det möjligt att täcka ett större område och få rådgivare som inte bara ser till de stora uppfinningarna utan också kan se till det lilla och tänka sig in i detta kan man göra mycket mera. 490 (): Vi har i ganska exakt haft en alliansregering. Från många jag träffar får jag reaktionen: Vad? Är det bara ? Jag tror att den reaktionen bottnar i att man ser att alliansregeringen har levererat. Den har levererat riktigt mycket . Det är ingen tvekan om att jobben stod i fokus under valrörelsen. Det är heller ingen tvekan om att alliansen levererat när det gäller just jobbfrågan. Som alla vet hänger jobben och hur många vi har i arbete intimt samman med näringslivsfrågorna, som i sin tur hänger samman med hur vi klarar vår gemensamma välfärd. Fler i arbete ger ökade resurser för att finansiera den gemensamma välfärden. Om man då tittar på vad alliansregeringen gjort eller är i färd med att göra ser man att listan är lång. Jag ska ge några exempel. Vi har jobbskatteavdraget som gör att det lönar sig bättre att arbeta. Vi har nystartsjobben som gör att grupper som haft svårt att ta sig in på arbetsmarknaden fått det betydligt lättare att ta sig in och få jobb. Vi har sänkt arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn, vilket tidigare debatterats . Vi öppnar upp för konkurrens inom verksamheter som inte varit konkurrensutsatta. Vi slopar medfinansieringen i sjukförsäkringen. Vi slopar förmögenhetsskatten. Vi gör förbättringar i företagsinteckningarna. Vi fördubblar beloppet för mikrolån. Vi har ett rejält paket för kvinnors företagande. Vi gör det lättare att få F-skattsedel. Vi har på gång ett handlingsprogram för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Inte minst har vi också ett omfattande arbete med regelförenklingar som vi håller på att arbeta med på bredden. Allt detta gör att företag känner sig trygga i att anställa ytterligare folk. Vi har ett ökande nyföretagande, och vi har fler människor i arbete. Jag är övertygad om att med den start som alliansregeringen gjort kommer vi även fortsatt att ha en god utveckling både när det gäller näringslivsfrågorna och att få fler människor i arbete. 491 PER () replik: Det talades tidigare i debatten lite grann om träffsäkra förslag, hur mycket man får ut av de satsningar som görs från regeringens sida. Då är frågan om förmögenhetsskatten intressant. Anser att förmögenhetsskattereformen är en träffsäker reform, att man genom att sänka förmögenhetsskatten fått ut mesta möjliga för de skattekronor man förlorat till exempel i form av investeringar i företag? Min fråga föranleds av en utredning som Biotech gjort. Det är en branschorganisation för bioteknikbranschen, en mycket kunskapstung bransch. Där säger av företagarna att de inte märkt någon som helst lättnad när det gäller investeringar på grund av att förmögenhetsskatten sänkts. En stor del av de övriga känner inte av någon förändring över huvud taget. Endast en liten andel av företagen upplever en förbättring när det gäller möjligheten att få investeringspengar. Hur träffsäker är förmögenhetsskattesänkningen som reform för näringslivet? 492 () replik: Jag vet att förmögenhetsskatten tidigare varit väldigt träffsäker när det gällt att driva kapital ut ur landet. Där har träffsäkerheten varit mycket stor. Den har däremot haft dålig träffsäkerhet i så måtto att den varit ganska lätt att undvika för dem som haft tillräckligt mycket pengar för att köpa konsulttjänster och rejäl hjälp just för att undvika förmögenhetsskatten. Det har alltså funnits en träffsäkerhet vad gällt att föra pengar ut ur landet. 493 PER () replik: Jag vill först hålla med om att förmögenhetsskatten hade stora brister. Det är inget snack om den saken. Jag tycker också att det finns fördelar med att ta bort den. Men det jag har problem med är att regeringspartierna nu utmålar detta som en företagsvänlig politik för att öka investeringsviljan i företagen, för där är den extremt oträffsäker. De undersökningar som har gjorts, till exempel av Biotech , visar att det är en väldigt liten andel av företagen som upplever att de har fått mer kapital till investeringar på grund av den sänkta förmögenhetsskatten. Det kan finnas många skäl att ta bort skatten, men inte att det kan finansiera nya företag. 494 () replik: Jag har under den här allmänpolitiska debatten fascinerats rätt mycket av tidsperspektivet. Vi har haft alliansregeringen . Allt som är elände skulle man ha hunnit rätta till, och allt som är bra har man inte hunnit påverka därför att man bara suttit . Låt oss titta på det här när vi kommer till mandatperiodens slut, så får vi se vem av mig och Per som har rätt. 495 () replik: talar om satsning på kvinnligt företagande. 100 miljoner tror jag att det är som regeringen har satsat. Kvinnolobby säger att det bara är en bråkdel av de knappt 5 miljarder som satsas på näringspolitiken. Man kan undra: Går de övriga pengarna bara till männen och männens företagande? Du pratar om att det blir fler jobb att finansiera i den gemensamma välfärden. Ni satsar ju på att nedrusta den offentliga välfärden. Ni anser att offentlig sektor är något som ska minska till förmån för privat ägande. Jag förstår inte riktigt hur du får ihop detta. De frågorna skulle jag vilja ha svar på från . 496 () replik: När det gäller att minska offentlig sektor till förmån för privat ägande har vi alltid varit mycket noga med att vår välfärd, sjukvård och så vidare ska vara gemensamt finansierad. För mig handlar det inte om privatisering. Det handlar om i vilken driftsform man har det. Det är mest retorik när man säger att vi privatiserar vården. Vi har privata utförare, men vi är väldigt noga med att den är gemensamt finansierad. 497 () replik: fick jag svar bara på den ena av frågorna, även om du hade kvar. Man har avsatt 100 miljoner till kvinnligt företagande. I vår budgetmotion har vi sagt att det är viktigt att de pengar vi avsätter för näringspolitik ska gå till både kvinnor och män. Genom att man specialdestinerar 100 miljoner till kvinnor menar man alltså att resten ska gå till män. Så kan man tolka det. Att man flyttar över pengar till privat näringsliv och därmed aktieutdelning innebär att man överför pengar från det offentliga till det privata ägandet. 498 () replik: När det gäller de 100 miljonerna vet både du och jag att vi har ett lägre nyföretagande bland kvinnor. Det är klart att vi behöver göra extra insatser för att stärka det. Det finns definitivt inget som exkluderar halva befolkningen från de resterande pengarna i budgeten. 499 () replik: När jag lyssnar på debattinlägg blir jag lite konfunderad. Vad är det han egentligen säger? Han börjar med att säga: Vi har levererat! Så räknar han upp en massa saker som man har genomfört. Men strax senare säger han i en replik: Vi har så stora och höga krav, så låt oss återkomma 2010 till vad vi har gjort. På något sätt känns det svårt att få detta att gå ihop. När det gäller resurserna i våra välfärdssystem glömde att nämna neddragningarna inom a-kassan och försämringarna inom sjukförsäkringen. Glöm inte bort att ni även har levererat detta. Därtill skulle jag vilja ställa en fråga. Vad tycker LRF om höjningen av arbetsgivaravgiften i deras olika företagsbranscher? 500 () replik: När jag pratar om vad vi har levererat talar jag om fakta. Däremot har jag inte sagt något om vad effekterna av detta har varit. Jag är mycket väl medveten om att det tar tid innan en del av de som vi nu planerar får effekt. En viss ödmjukhet kan ju vara klädsam när man tittar på leveranser och effekten av dem. När man lyssnar på oppositionen kan man förledas att tro att gruppen arbetslösa är ett hantverksskrå där man kan få gesällbrev för att sedan under resten av livet bli vid sin läst. Det är ju inte så den gruppen ser ut. Vår tankegång i det här är att det ska finnas gott om jobb att söka den dag man eventuellt blir arbetslös. Jag tycker att man gör sig skyldig till ett tankefel om man ser arbetslösheten som något evigt. 501 () replik: Vi har i Socialdemokraterna aldrig någonsin sett arbetslösheten som något evigt. För oss har alltid arbete varit den främsta och viktigaste frågan. Därtill är det viktigt att lägga till att om syftade på a-kassan när han talade om ett hantverk där man ska bli vid sin läst ska man komma ihåg att a-kassan är en försäkring som man får del av när man står till arbetsmarknadens förfogande. Jag fick inget svar på min fråga om LRF och om vad man där tycker om höjningen av arbetsgivaravgiften. 502 () replik: Jag nöjer mig med att konstatera att trots att arbetslösheten och sysselsättningen är den viktigaste frågan är det precis den frågan som Socialdemokraterna förlorade förra höstens val på. 503 (): Vi svenskar är inte mindre idérika eller innovativa än människor i andra länder. Vi är inte heller sämre på att söka och få patent på våra uppfinningar än andra. Men sedan blir det lite halvhalt. Våra idéer och patent leder inte till affärsidéer för företag, produkter och tjänster i den utsträckning som skulle behövas. Det blir liksom ingen utväxling. Även om jag är precis lika glad som över att det faktiskt startas betydligt fler företag än tidigare är det ett faktum att vi har alldeles för få företagare och företag i , och våra företag växer inte i samma omfattning som företag i andra länder. Jag tycker att dagens situation borde vara en jättelik väckarklocka för oss alla som vill att det ska gå bra för . Dessutom står inför en väldigt stor omvälvning. Ungefär en tredjedel av de medelstora företagen, alltså de företag som vi har alldeles för få av, räknar med ägarskifte . Även om ungdomar glädjande nog är betydligt mer positiva till att bli företagare nu än är tillströmningen av yngre företagare alldeles för liten. Det finns alltså inte tillräckligt många som kan och vill ta över företagen. Det behövs en mängd saker, både stora och små, för att vi ska få konkurrenskraftiga företag . Regeringens lista är lång. Jag tänker inte upprepa sådant som sagts tidigare. har mycket gjort att vi har fått den situation som vi har . Det är inte lönt att vara företagare. Våra trygghetssystem är inte utformade för småföretagarna. Reglerna är många och krångliga. Det är svårt att skaffa finansiering. Det är dyrt att anställa. Det är svårt att anpassa kostym och kompetens efter ett företags faser och svängningarna på marknaden. Många sektorer har varit helt stängda för privat företagande . Man kan fråga sig: Gnäller de svenska företagarna över detta? Nej, de svenska företagarna är ingen gnällig sort. De har fullt upp med att entusiasmera sina medarbetare, träffa sina kunder och utveckla sina företag. De har fullt upp med att fylla i momsdeklarationer. De företagare som finns i jobbar på. De har inte tid att gnälla. Men det är kanske inte så konstigt att de inte är fler än vad de är eller att det finns en väldigt stor företagarlucka bland folk som är i min ålder eller lite yngre. Det som jag egentligen vill ha sagt är två saker. Det första är att det brådskar med väldigt konkreta saker som underlättar för framför allt små och medelstora företag och deras företagare. Det andra är att jag tror att vi alla som jobbar med näringspolitik måste börja våga tänka i nya banor och mer framåtinriktat. Jag tror att vi tänker för mycket i gamla strukturer och system. Vi får inte fastna i de gamla systemen om vi vill bygga en framtid. Som liberal och folkpartist tror jag så klart som alltid på kraften i människor. Den här kraften finns i väldigt hög grad hos svenska småföretagare. Det är den kraften som vi måste bejaka. Vi ska inte lägga hinder i vägen för den. Det är det som jag upplever har gjorts av socialdemokratiskt styre i . Om vi bejakar den här kraften sköter vi vårt jobb som politiker på samma sätt som svenska företagare sköter sitt jobb. Det är mycket bra att alliansen har påbörjat en resa mot ett företagsvänligare , tycker jag. Per hänvisade till ett par olika undersökningar. Jag ska hänvisa till en annan. Det är en rapport från SEB:s senaste företagarpanel som gjordes ungefär efter valet, alltså ganska . I den ansåg en majoritet av företagarna att företagsklimatet hade förbättrats ordentligt med regeringens politik. Slopandet av förmögenhetsskatten, det ökade arbetskraftsutbudet och de sänkta inkomstskatterna är några av de åtgärder som gjort att majoriteten i den här panelen tyckte att klimatet hade blivit bättre än före regeringsskiftet. ska jag citera: Trots kritik mot enskildheter i regeringens politik är den samlade bedömningen att alliansregeringen förbättrat klimatet för små och medelstora företag, säger , företagarekonom som har genomfört undersökningen. Men det kanske mest intressanta är vad de här drygt 600 företagarna i små och medelstora företag tycker när man vill att de ska jämföra alliansregeringens politik med oppositionens. Då är det som tycker att det hade varit bättre med oppositionens politik. Jag tycker precis som de här företagarna att regeringens åtgärder verkligen förbättrar företagsklimatet. Sedan är jag en otålig person, så jag önskar, som många småföretagare, att det skulle ha hänt mer och att det skulle ha gått snabbare. Men jag tror att vi får ge regeringen lite tid. Vi får ha lite mer tålamod. Det händer mycket. 504 () replik: efterlyser åtgärder för att få fram konkurrenskraftiga företag och belyser särskilt vägen från idé till företag, om jag förstod det rätt. Det måste stöttas. Då kan jag rekommendera läsning, nämligen vår partimotion. Börja någonstans på s. 18, 19 eller 20. Där finner man bland annat att vi lägger betydligt större resurser än regeringen på att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat i en nysatsning på holdingbolag och inkubatorer vid landets högskolor och universitet. Vi vill underlätta innovativa småföretagares och uppfinnares möjlighet att få finansiering för nya produkter genom ett nytt innovationslån med högre risk. Jag skulle kunna fortsätta att läsa upp fler exempel på den politik som vi driver för att uppnå just det som ni föreslår. Då blir min konkreta fråga: Är berett att stödja denna socialdemokratiska motion? 505 () replik: Det har jag i och för sig lite svårt att tänka mig, men jag ska läsa den och försöka ta till mig andemeningen i den. 506 PER () replik: börjar med att prata om innovationer och patent och att det är viktigt att man tar till vara den innovationskraft som finns i . Då måste jag ställa frågan: Är det de satsningar som regeringen har genomfört på att underlätta för till exempel städföretag och restaurangbranschen som man ska göra? Är det de branscherna som man ska satsa på om man vill uppmuntra innovationer, om man vill uppmuntra tekniska framsteg, om man vill uppmuntra att ska ligga i framkant när det gäller teknisk kompetens och möjligheter att sprida patent över världen? Jag är väldigt tveksam till det, och jag antar att också ser vissa brister i den politiken, om det just är innovationspolitik man ska satsa på. Sedan pratar om att man inte ska lägga hinder i vägen för företag. Det kan man verkligen ställa upp på. Men hur tror du att den företagare i till exempel hotellbranschen känner det som har fått höjda arbetsgivaravgifter? Konsumenterna lägger ju pengar inom olika branscher. Är det dyrt att bo på hotell men billigt att till exempel äta på restaurang är det klart att konsumenterna flyttar över till restaurangbranschen. Hur tror du att den företagaren känner ? 507 () replik: Jag tror att jag vet hur den företagaren känner det. Han eller hon är inte så glad. Personligen, om jag får säga det, är jag mer för väldigt enkla generella regler som gäller för alla. Det tror jag underlättar mycket. pratar jag inte riktigt om innovationer, men jag pratar om totalen. Med tanke på den enorma arbetslöshet som rådde, trots högkonjunktur, när den här regeringen tillträdde har ju alliansregeringen varit tvungen att fokusera på vissa saker. Det man fokuserar på är att folk ska få arbete. Där går ju ganska mycket pengar.