prot · GU0974 · 2007-03-14 00:00:00 — Men det är inte bara en teknisk finess. sade också i sin resolution när det skulle behandla frågan att flyget borde få ett eget system för handel med utsläppsrätter samt att flygbränsle borde beskattas. Jag är mycket bekymrad över vad som händer om vi lägger in flygets utsläppsrätter i det befintliga utsläppshandelssystemet. Visst innebär det att flyget kan ta sina miljökostnader, men på vilket sätt köper det då upp utsläppsrätter? Ser inte problematiken i att lägga in kapitalstark flygindustri i det utsläppshandelssystem som finns i EU och vad som då kan hända med de industrier och verksamheter som redan är en del av handelssystemet? Det bekymrar mig om inte majoriteten ens ser detta som ett problem. Då kan det goda bli det ondas fiende eller hur det nu var. 42 () replik: Vi ser uppenbart problematiken, men vi ser också möjligheterna till lösning. Vi hade den diskussionen med miljöministern i vårt utskott, så visst har vi diskuterat hur man tekniskt ska kunna hantera om flyget ska vara i en särskild bubbla och övriga industrin i en annan. Här måste diskussionerna gå vidare så att det inte blir att det tar ut den effekt som efterfrågar. Självklart är vi öppna för problemen, men vi ser också möjligheter till lösning. 43 (): Även om det kanske inte har varit det dominerande inslaget i alla anföranden på talarlistan är det betänkandet MJU5 som vi ska debattera ytterligare . Det har varit en klimatdebatt av mer allmän karaktär tidigare, och eftersom jag deltog i den väljer jag att nu koncentrera mig på det som finns i betänkandet. Det är mycket bra som har sagts om klimatet i allmänhet även i denna debatt, så det var inte en kritik mot innehållet i anförandena. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer inte för att jag tycker att reservationerna är så förfärligt dåliga, utan på grund av bland annat det som sade om att mycket av det som finns i reservationerna är tillgodosett. Det finns mycket bra i de reservationerna som kommer att tas till vara i det fortsatta arbetet där reservanterna och deras partier kommer att kunna vara med och bidra genom det parlamentariska arbete som kommer att inledas i klimatfrågorna. Jag tycker som sagt att betänkandet ger ett bra svar på de 33 olika motionsförslag som behandlas och som utskottet helt fräckt har valt att avstyrka, vilket har renderat 17 reservationer. Jag ska kommentera några av dem. Här beskrivs hur alliansen vill arbeta med klimatfrågan framöver. Jag påminner igen om att det är ett sätt att fortsätta och utveckla det arbete som den tidigare regeringen har lagt grunden för i den klimatproposition som lades . Vi följer helt den tidsplanen och förstärker det arbetet i fortsättningen. Vi vidgar det i kontakt med hela samhället, med forskning, med näringsliv och inom politiken. Jag går vidare till några av reservationerna. Vi börjar med reservation 1 från om utveckling av Kyotoprotokollet. Där talas det om att förstärka Kyotoprotokollet, att föra in den internationella luftfartens klimatpåverkan och så vidare och att ska ansluta sig till det internationella klimatarbetet. Det är precis riktigt som har sagt, och som framgår här, att det är avgörande för framtiden att de länder som inte har ratificerat eller anslutit sig och gjort åtaganden kommer med så att det blir framgångsrikt. Regeringen delar helt den åsikten, och det är åt det hållet som vi i alliansen arbetar med hänsyn taget till hur bubblan ska konstrueras när transporterna ska in. Det är en viktig fråga, precis som påpekar. Detta ska inte införas utan det blir tidigast under nästa åtagandeperiod. Då finns det tid att arbeta med hur bubblan ska utformas och att undersöka att det blir på rätt sätt så att inte de effekter uppstår som påpekar och som regeringen är väl medveten om. Detta är alltså tillgodosett. Reservation 3 gäller handeln med utsläppsrätter och behovet att förändra det. Att det finns ett sådant behov har beskrivningar tydligt visat. Här är det viktigt att säga att ministerrådet har gett kommissionen i uppdrag att återkomma med ett förslag om att se över och reformera handeln med utsläppsrätter. Det finns alldeles uppenbara brister som måste åtgärdas. Detta är alltså också tillgodosett. Socialdemokraterna har en reservation, nr 4, om torvens roll i EU:s system. Den har inte yrkat bifall till. Det är väl ändå på sin plats att säga att just det som reservanterna föreslår, nämligen att den så kallade opt out-lösningen skulle utnyttjas, har undersökts, och det verkar vara svårt att få till ett sådant agerande. Men det pågår ett arbete med att se över torvens roll. Vi kristdemokrater är inne på samma linje och personligen hoppas jag att det ska gå åt det hållet i det fortsatta arbetet. Det pågår arbete på det området och en redovisning till regeringen ska ske. Vi går vidare till de fluorerade växthusgaserna i reservation 5 från . Även där kan vi konstatera att beslut har tagits på EU-nivå. Arbetet med att införliva dessa direktiv i svensk lagstiftning pågår nu i . Det innebär att detta alltså är tillgodosett. Vi hoppar raskt vidare till reservation 7 om tillämpning av systemet för handel med utsläppsrätter. Där är särskilt oroligt för de flexibla mekanismerna. Det finns skäl att vara det. Jag tycker att vi noga ska följa den utvecklingen och se vad som händer. Det sägs att just runt de flexibla mekanismerna finns ett kontrollsystem och bedömningar som är mer noggranna än på något annat område. Det granskas på höjden, längden och tvären innan några sådana projekt genomförs. Det är några som görs nu i , , , , , och . Där pågår ett arbete, och man ser att här finns möjligheter till tekniköverföring och att detta kan vara en del i fattigdomsbekämpningen. Det kan leda till minskade utsläpp. Man räknar med att det kan minska med CO2-ekvivalenter. Det här arbetet ska vi följa, inte rusa åstad med stora åtaganden, utan steg för steg utvidga detta i den takt som visar att det ger resultat, framför allt för de fattiga ländernas bästa. har en reservation, nr 9, om åtgärderna inom jordbrukssektorn. Jordbrukssektorn är en av de sektorer som har minskat sina utsläpp allra mest, nämligen , medan i övrigt har minskat utsläppen . Det har kanske inte alltid berott på någonting bra, utan det har varit en följd av strukturrationalisering och minskad produktion. Det är viktigt att säga att det nu växer fram ett väldigt arbete när det gäller att producera förnybara bränslen genom RME-tillverkning bland annat. Landsbygdsprogrammen har detta på sin agenda. Jordbrukssektorn kommer att vara en del i det sektorsarbete som kommer i samband med kontrollstationen 2008. När det gäller utvecklingen och efterlevnaden av klimatmålen står det tydligt i reservation 11 från Socialdemokraterna: anser därför att de svenska klimatmålen ska ligga fast och vidareutvecklas. Inför den kontrollstation som är planerad till 2008 bör regeringen utreda hur samhällets olika sektorer kan bidra till att klimatmålet uppfylls. Det står också att man ska återkomma med klimatmålen i samband med kontrollstationen. Ledamoten får prata med kamraten om att något tona ned den frustande efterfrågan på konkreta åtgärder. Ni påpekar själva att det är den tidtabell som ni lade fast i klimatpropositionen som ska gälla. Det är det ni skriver om i reservationen. Den är alltså verkligen tillgodosedd. Jag tycker att det här är ett bra betänkande som på ett seriöst sätt tar till vara de förslag som finns i motionerna. Jag ser fram emot det fortsatta parlamentariska arbetet, inte minst i klimatberedningen där många av de förslag som partierna har framfört i reservationerna kommer att kunna komma in i processen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Utlåtande om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland Föredrogs utrikesutskottets utlåtande /07:UU11 Utlåtande om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU4 Statliga företag (skr. 2005/06:120, framst. 2005/06:RRS19 och redog. 2006/07:RRS3). 44 (): I går kom resultatet för för de statliga företagen. Det var rekord igen. Det passar väl ganska bra att vi har en debatt om just de statliga företagen. Den här debatten handlar om utskottets behandling av den förra regeringens skrivelse om förvaltningen av de statliga företagen. Den handlar om granskning som heter Vad och vem styr de statliga bolagen? Det finns ett antal motioner, både följdmotioner till det jag först nämnde och motioner från den allmänna motionstiden. Skrivelsen från den förra socialdemokratiska regeringen visar att vi har välskötta statliga företag som utvecklas väl och som fyller viktiga funktioner för samhällsmedborgarna med ca 190 000 anställda i 55 företag eller koncerner. De ligger sammantaget i frontlinjen när det gäller öppenhet och redovisning av sin verksamhet. Det är inte av en tillfällighet som vi socialdemokrater anser att staten ska vara en aktiv ägare av företag i motsats till den nuvarande regeringen som har aviserat en massiv utförsäljning av statliga företag av ideologiska skäl. Detta har vi utvecklat i reservation nr 1 till utskottets betänkande. De flesta statliga företag är uppbyggda med offentliga medel. De har utvecklats genom att samhället har haft behov som marknaden inte har kunnat eller velat tillfredsställa. Många har utvecklats från statliga verk eller myndigheter till konkurrensutsatta företag på den internationella marknaden. Det är alltså svenska folkets egendom. Den är inte till salu för kortsiktiga vinstintressen. Frågan är hur ni borgerliga regeringspartier tänker när ni säger att ni vill ha ut ett maximalt pris för skattebetalarnas företag och få ägare som långsiktigt vill fortsätta att utveckla företagen. Hur kan ni garantera att en privat ägare vill fortsätta med forskning och utveckling i ? drev ni en intensiv debatt inte minst här i kammaren om privatföretagens huvudkontors placering. Hur kan ni garantera att privata ägare inte flyttar huvudkontoren för de privatiserade statliga företagen utomlands? Utdelningen från de statliga företagen stiger och ser ut att bli större än de drygt 26 miljarder som delades ut . Uppgifter från gårdagen pekar på att det blir ytterligare 10 miljarder, alltså 36 miljarder. När ni i högeralliansen har sålt företag som ni har aviserat och amorterat statsskulden med intäkterna innebär det en räntelättnad för staten med endast ca 5 miljarder. Det är alltså ett betydligt mindre belopp än de utdelningar som staten får från det statliga ägandet. Man behöver inte vara ekonom för att räkna ut att det är rena förlusten. Det tycker tydligen också den moderata ledamoten i utskottet, , som i en artikel i går uttryckte att det här är för magert för skattebetalarna. Det är ungefär som om målaren skulle sälja penseln och amortera bostadslånet med intäkterna. Var ligger logiken i detta? Ett statligt företag som står på försäljningslistan är bolåneinstitutet . Statliga har varit ett värdefullt tillskott på bolånemarknaden för att öka konkurrensen och därmed pressa ned boendekostnaderna. Enligt beräkningar har agerande medverkat till att en familj med ett tvåmiljonerslån på sin bostad sparat på ökad konkurrens och sänkta räntemarginaler. Det är en årlig vinst som ligger i närheten av kostnaden för fastighetsskatten. Det ni nu är på väg att göra är inte att sänka några boendekostnader. Ni är på väg att fördubbla en kostnad motsvarande fastighetsskatten, och pengarna kommer inte staten till del. De lär väl hamna i finansbolagens fickor. Var finns logiken i detta? Jag har inte bara ris; jag har lite ros också. Ett enigt utskott har ställt sig bakom förslaget i en socialdemokratisk motion om att rädda kvar i statlig ägo den konst som finns i de statliga företagen, om regeringen fullföljer sina planer på försäljningar. Det gäller framför allt de konstsamlingar som ägs av . Där finns en av de mest betydande samlingar av den senare 1900-talskonsten som finns i svensk ägo. Den är unik också ur ett internationellt perspektiv. Det är bra att vi har nått enighet på den punkten och att vi får behålla de värdefulla konstsamlingarna i samhällets ägo. Just nu pågår en mycket intensiv avtalsförhandling mellan arbetsmarknadens parter. Näringslivets företrädare har varnat för att framtida konkurrensproblem kan uppstå, och man har uppmanat till stor återhållsamhet utan större lönelyft. ser vi hur lönerna för ledningarna skenar i väg. Det är bäddat för stora spänningar på arbetsmarknaden. Ledningarna har en svår pedagogisk utmaning när de ska förklara för löntagarkollektiven varför de som har mycket ska ha mer och de som har lite inte ska få så mycket mer. Detta är en fråga för arbetsmarknadens parter. Men när näringsministern går ut och meddelar att det så ökända fenomenet med vd-bonusar skulle kunna återinföras för ledningarna i de statliga bolagen blir detta ett politiskt inhopp i avtalsrörelsen. Varför ska de anställda i den nu så vinstrika industrin begränsa sina lönekrav när ministern för de statliga företagen anser att ledningarna kan få bonus när företagen går bra? Det är väl inte helt obekant att sådana bonussystem kan spåra ur? I reservation 4 framgår vad vi socialdemokrater anser att bör besluta. Det är de riktlinjer som den socialdemokratiska regeringen införde 2003 för att de avarter som då fanns i det privata näringslivet inte skulle smitta av sig på de statliga företagen. Det innebär i korthet att de statliga företagen ska ha konkurrenskraftiga löner och anställningsvillkor men inte vara löneledande jämfört med andra likvärdiga företag. Bonussystem ska undvikas, men om styrelsen trots allt skulle bevilja sådana ska bonusprogrammet omfatta alla anställda men inte vd och uppgå till maximalt två månadslöner. I årsredovisningarna ska ersättningar till koncernchef, vd och ledningsgrupp redovisas per person. Min fråga är: Står de borgerliga regeringspartierna bakom näringsministerns uttalande om att införa bonussystem till de statliga företagsledningarna? Om ni inte gör det har ni möjlighet att tillsammans med oss rösta bifall till reservation 4. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4, och i övrigt står jag bakom utskottets betänkande. I detta anförande instämde , , och (alla s). 45 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservationer 2 och 5. I övrigt instämmer jag till väldigt stor del i det som sade i sitt inlägg. har historiskt spelat och spelar fortfarande en viktig roll som välståndsskapare och motor för utvecklingen av näringsliv. Utan denna aktiva samverkan mellan stat och näringsliv hade vi inte haft så många och så kunniga företag . För att säkra en fungerande konkurrens på olika marknader och klara långsiktiga uppgifter, som att bygga upp ett hållbart energisystem, minska utsläppen av växthusgaser och bygga en effektiv infrastruktur för IT, behöver vi fortsatt statliga företag och myndigheter. Marknaden ensam klarar inte denna enorma utmaning. För att kunna garantera en bra sjukvård till alla och utbildning i världsklass till rimliga kostnader har vi inte råd att sälja ut vår gemensamma egendom. Regeringen har lämnat sin utförsäljningsproposition till , alltså innan vi har behandlat det betänkande som vi diskuterar och innan kammaren har beslutat om de motioner som föreligger med anledning av budgetpropositionen. I en kommun hade det aldrig kunnat gå till på detta sätt. Sex statliga företag till ett värde av mer än står först i kön, men regeringen har redan förklarat att detta bara är början. ska de flesta av statens företag, däribland och , säljas ut. avvisar bestämt regeringens utförsäljningsplaner. Det faktum att de statliga företagen är mycket välskötta och ger viktiga bidrag till välfärden ger därmed inte några hållbara skäl till att regeringens omfattande utförsäljningar måste genomföras med sådan brådska. Vi reagerar särskilt mot att regeringen trots sina massiva utförsäljningsplaner inte har gjort någon som helst analys av hur berörda branscher och marknader kan komma att påverkas. Sonera och är två goda exempel på hur långsiktigt statligt ägande kan bidra till att skapa mycket större värden, såväl ekonomiska som samhälleliga, än vad utförsäljningens engångsintäkter gör. Om en kommun hade tänkt sälja ut sin egendom på det sätt som regeringen föreslår så hade det inte gått att genomföra. Det minsta man borde kunna kräva är att det finns en analys. Och i en kommun hade det föregåtts av en miljökonsekvensanalys innan det ens hade kommit upp på fullmäktiges bord. Detta är ett hafsverk. I propositionen nämns att motivet för detta är att minska statens räntebörda genom att minska upplåningsbehovet. Tanken är att minskningen av räntekostnaderna möjliggör satsningar på mer angelägna ändamål. Då finns det anledning att reflektera lite grann över det och titta på hur det egentligen ser ut med den svenska räntebördan. Inom är ett av få länder som har offentliga nettotillgångar i stället för skulder. Detta gynnsamma ekonomiska skuldläge samt de starka offentliga finanserna kan inte på något sätt motivera att statliga företag ska säljas. Detta handlar om ett ideologiskt återtåg till ett gammaldags tänkande , som någon har sagt. Detta framstår som en mycket dålig affär för ägarna, alltså skattebetalarna. Statens intäkter från de företag som föreslås säljas ut beräknas till 16 miljarder . Och besparingen i fråga om räntor av utförsäljningen ger endast . Det blir alltså en årlig förlust i storleksordningen . menar att en viktig del i synen på att hela ska leva är att viktig infrastruktur och naturtillgångar ska vara ett ansvar för hela samhället. spelar en viktig samhällsekonomisk roll och skapar jobb i landets alla regioner. Vi tycker att det är bra att företagen är vinstskapande. Det ger ett tillskott till statskassan på över 30 miljarder. Det är med andra ord ekonomiskt vansinne att sälja lönsamma och väl fungerande statliga företag. Statens ägande i Sonera ska säljas. Där ingår det fasta telenätet. Det är en strategisk fråga och handlar om framtidens infrastruktur. En privatisering av kopparnätet innebär sannolikt högre priser för konsumenterna och en sämre konkurrens. Jag anser att planerna på att sälja ut Vin & Sprit står i strid med de folkhälsopolitiska mål som har ställt sig bakom. Genom att sälja ut företaget minskar kontrollen. Och det finns kanske anledning att vara lite självkritisk till hur staten har utövat sin ägarstyrning inom Vin & Sprit. Men med en utförsäljning kommer vi att tappa all kontroll över alkoholmarknaden. Avslutningsvis: Det som regeringen gör är att privatisera våra gemensamma tillgångar och socialisera förlusterna. Detta är ingenting annat än en gigantisk förlustaffär för svenska folket. 46 PER (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer 3 och 6. Jag kan konstatera att det statliga ägandet som det bedrivs är mycket problemfyllt. Det finns flera studier, bland annat från offentliga organisationer och från , där det påpekas att de statliga bolagen drivs på ett sätt som inte är förenligt med principer som har slagits fast av riksdag och i andra sammanhang. har till exempel i flera studier påpekat att statliga bolag drivs på ett sådant sätt att styrningen ofta är mycket otydlig och att det därför blir oklart vilka krav bolagen egentligen ska uppfylla genom sin verksamhet. Det gäller framför allt de samhällspolitiska kraven som man kan förvänta sig att statliga bolag uppfyller. Det konstateras också att de statliga bolagens årsredovisningar är spretiga och att de saknar en redogörelse för hur bolagen har uppfyllt sina samhällsuppdrag. Det tycker vi är djupt problematiskt och någonting som måste åtgärdas för att statens ägande ska vara berättigat. Det är också så att det finns många olika rangordningar av företagens etiska arbete. har tyvärr ofta hamnat långt ner på de här listorna. Många privata företag inom samma branscher har i stället hamnat långt upp i rangordningarna av hur man tar etiska hänsyn till exempel i sin affärsverksamhet. Vi i anser att de statliga företagen borde vara föregångare när det gäller värnandet av mänskliga rättigheter och omställningen till ett hållbart samhälle, men är det ofta tvärtom. Nordea, delvis ägt av svenska staten, är ett exempel. De hamnar alltid långt under många av de privata bankerna på listor över hur väl man bedriver etikarbete och det som brukar kallas för corporate social responsibility. Ett annat bolag som bedriver en verksamhet som är mycket tveksam ur etisk synvinkel är Vin & Sprit. Också det bolaget ägs av staten. Man driver storskaliga och kostsamma reklamkampanjer runt om i världen, även i många , för en ökad alkoholkonsumtion. Det tycker vi är väldigt tveksamt. De här kampanjerna strider till exempel fullständigt mot de regler som har satt upp för marknadsföring av alkohol i . Vi tycker därför att det är väldigt underligt att man i andra länder kan föra reklamkampanjer som strider mot svensk alkoholpolitik. har också starkt kritiserat statliga bolag för att antingen sakna en global etikpolicy eller för att inte följa upp den policy man har. Det gör att företagens representanter riskerar att bryta mot mänskliga rättigheter i andra länder runt om i världen. Vi ser också att det finns stora problem med hur statliga bolag agerar i miljöfrågor. Där vill vi lyfta fram som ju är helt ägt av staten men som ändå agerar på ett sådant sätt att klimat- och miljömål totalt motverkas. I flera länder runt om i investerar man i tysk och polsk kolkraft. Man bedriver också lobbykampanjer i bland annat och för ökad kolkraft och för ökade utsläppsrätter, vilket medför mer utsläpp av klimatpåverkande gaser. Man agerar för mer kärnkraft. Man agerar också för åtgärder som försvårar vindskraftsutbyggnaden. För oss i är det självklart att statligt ägda företag ska verka i linje med de mål och principer som riksdag och regering har antagit. Vi tycker att det ofta är tvärtom man driver sina företag. Därför tycker vi att ska göra uttalanden om att de samhällspolitiska målsättningarna för statliga bolag ska tydliggöras och att de måste vara utvärderingsbara och mätbara. Det måste tydliggöras hur de samhällspolitiska målen för de statliga bolagen förhåller sig till de ekonomiska målen och hur de statliga bolagen vid intressekonflikter ska prioritera mellan samhällspolitiska mål och ekonomiska mål. De statliga bolagens samhällspolitiska mål måste göras aktiebolagsrättsligt bindande. Det här är synpunkter som också framförs i skrivelse. För att åstadkomma en uppstramning av statligt ägda företags agerande när det gäller miljön bör be regeringen att ge samtliga statliga bolag i uppdrag att utreda hur de kan agera på sina respektive marknader för att vara ledande i omställningen till hållbar utveckling och därmed aktivt bidra till de svenska miljömålen och genomförandet av politik för global utveckling. bör också uppmana regeringen att göra en utvärdering av de statliga bolagens position när det gäller arbete med socialt och miljömässigt ansvarstagande. bedriver verksamheten Globalt ansvar. Syftet är att främja svenska företags arbete med socialt ansvar. har ett antal statliga företag anslutit sig till det här arbetet, men det saknas en aktiv uppföljning av hur de medverkande företagen bedriver hållbarhetsarbetet. Det skulle därför kunna bli ett mycket effektivare arbete om man införde krav på företagen att redovisa sitt hållbarhetsarbete på ett transparent sätt så att det blir mer uppföljningsbart. Vidare tycker vi att staten ska ställa tydligare krav på flera av sina bolag. Det gäller då till exempel SJ. Där tycker vi att man ska ändra på statens utdelningskrav och i stället ställa trafikpolitiska krav på bolaget så att det bättre bidrar till att uppfylla till exempel de klimatmål som satt upp. Vi vill också beträffande att man har en diskussion med regeringen om hur ledamöter nomineras till .