prot · GU09129 · 2007-06-19 00:00:00 — Men det är inte det som diskussionen handlar om , utan den handlar om några skrivningar i fördragstexten. Det finns inget förslag om att flytta över beslutskompetens eller liknande, utan klimatfrågans betydelse ska beskrivas i fördragstexten. Och det är kanske inte den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med miljöförstöringen, utsläppen och den globala uppvärmningen. Att det gula kortet är lagom är väl en svensk medelväg. Jag hade önskat att det hade funnits en vilja att demokratisera EU, att frågan om att föra unionen närmare medborgarna och att ge medborgarna en större känsla av att de faktiskt är med och påverkar EU:s framtidsfrågor skulle stå högst av alla frågor på dagordningen och att EU:s ledare och och merparten av de politiska partierna i åtminstone var något bekymrade över den gigantiska demokratiklyfta som har vuxit fram i unionen mellan makthavarna och invånarna. Då måste devisen vara att vi måste återföra makt från EU:s institutioner till de nationella parlamenten och att vi också måste återföra makt direkt till medborgarna. Att anordna och att respektera folkomröstningar är ett steg i den riktningen. Att införa ett rött kort för de nationella parlamenten är ett förslag som har diskuterats, och det är också ett steg i den riktningen. Återigen vill jag säga att av den svenska befolkningen vill ha en folkomröstning om det nya framförhandlade fördraget. Vad vill säga till den opinionen? 62 () replik: Vad gäller miljöfrågan finns det en hel del om klimatet redan i det föreliggande fördragsförslaget. Det har i debatten framkommit önskemål om att det ska skrivas lite tydligare. Det ska nog förstås, vilket också står i det sammansatta utskottets betänkande, som tydliga folkliga uttryck för att vi tycker att klimatfrågan är jätteviktig. Det är en överlevnadsfråga. Och det är sådant som EU borde ägna sig mer åt. Om det kommer fler sådana skrivningar är vi därför öppna för det, vilket också framgår här. Jag tycker att det är bra. Jag tycker att det är bra att vi använder EU för att minska utsläppen. Det hör visst hit. Det är nämligen därför, för att lösa gemensamma problem, som vi vill ha ett starkt, effektivt och väl fungerande EU-samarbete där man ägnar sig åt rätt saker. Det är klimatfrågan ett alldeles utmärkt exempel på. Jag tror också att det är därför som det har kommit upp i debatten om fördraget. Det är ett internationellt problem som man kan ta på, och då vill man ha internationella verktyg. Jag ska gärna svara på frågor om demokratisering av EU och om folkomröstning. Först och främst vill jag upprepa att vi kanske har unionens mest demokratiska och mest öppna förankringsprocess . Jag kan också beklaga vissa tyska turer . Men nog har vi gjort vad vi har kunnat göra här, och nog har vi fört en debatt om denna fråga. Det är inte så att den kom från ingenstans . Nästan nio av tio väljare vill fördjupa EU-samarbetet för att lösa till exempel klimatproblemen. Det visar att man vill börja tala om sakfrågor. Det vill en majoritet av svenska folket att vi gör. Därför är jag trygg i fråga om att en stor majoritet av riksdags ledamöter också är för att faktiskt gå i mål med denna process . Det är nästan alla av oss i det sammansatta utskottet överens om. 63 () replik: Det har blivit lite grann som jag förutspådde. Vi har sett hur moderater och andra borgare lyfter fram den skrivning om klimatet som vi ännu inte har sett som ett stort skäl att rösta ja till EU-konstitutionen. Då vill jag bara påminna om en sak som sades väldigt tydligt i utskottet man kan gå tillbaka till de stenografiska uppteckningarna och läsa om detta från regeringens sida, nämligen att man helst inte ville ha den skrivning som man nu talar så mycket om. Man ville helst inte ha den. Man ville helst inte ha några förändringar. lyfter man fram den eftersom det passar bra i debatten att säga att vi ska rösta ja till skull. Men man ville helst inte ha den. Varför gör man denna helomvändning? Är det för att det passar? Om denna förklaring eller skrivning innebär något positivt är det bra. Men det är en liten sak, och den har inte alls den gigantiska betydelse som alliansen försöker framställa. Varför var ni emot den? Det får du gärna svara på. Jag diskuterar väldigt gärna frågan om utträde ur EU nästan överallt och nästan . Men talmannen kanske skulle uppskatta om vi inte tar den debatten just här och . Men jag märker på inlägg att hon inte vill diskutera fördelarna med EU-konstitutionen. Hon vill diskutera utträde, och hon vill diskutera klimat. Men vill hon helst inte diskutera. Och det som hon säger om klimatet och om påståendet att det skulle bli tydligare stämmer inte. Varför säger hon så? 64 () replik: Jag ska börja med att läsa högt för ur den här lilla boken. Jag beklagar att delar av den kanske är under borttagande, för jag tycker att den är rätt bra. Bland annat är ordet konstitution under borttagande, med största sannolikhet. På s. 153 kan man läsa om unionens miljöpolitik, där det bland annat står hur viktigt det är att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem. Jag tycker att det är bra. Jag tycker att det är välkommet om det finns de som vill ha ytterligare skrivningar. Skälet till att vi i majoriteten skriver som vi gör är, som sagt, att EU redan har ganska många verktyg för att lösa gemensamma miljöproblem och inte använder dem så mycket som man skulle kunna göra. Jag tycker att vi ska börja där. Vill någon skriva dit lite mer om att miljön är viktig så gärna för mig miljön är viktig. Det viktiga för mig är att vi använder EU-samarbetet för att lösa de här problemen precis som det stod i egen partimotion. Men det kanske inte var riktigt meningen. Det är ingen konspiration i det där. Tvärtom är det vårt sätt att visa hur vi vill använda EU-samarbetet för att lösa människors vardagsproblem. Men vad vill du, ? Vad vill ni? Om vi nu är överens om att internationella problem behöver lösas, att man inte kan lösa dem själv inte här, inte lokalt, inte genom något litet avtal ibland utan måste påverka till exempel och och få en stark svensk röst i världen: Hur vill du lösa det i stället? 65 () replik: Jag noterar att inte förklarade varför regeringen ursprungligen var mot att göra tillägget med den klimatdeklaration som man nu hyllar och lyfter fram. Jag noterar att det var tystnad på den punkten. är ett pragmatiskt parti. Så länge vi är med i EU är det självklart att vi ska använda det verktyget för att göra bra saker. Det är också självklart att de flesta svenskar tycker att så länge vi är med i EU ska EU göra vad man kan för att möta klimathotet. Det är inget konstigt med det. Man ska inte göra det riktigt så enkelt för sig som gör. EU är inte bara till nytta för miljön. I många fall är EU ett hinder. EU förbjuder att gå före på miljöområdet, framför allt när det gäller regler om vilka varor som ska tillåtas. EU:s klimatpolitik har inte varit någon direkt succé. Väldigt många säger att systemet med handel med utsläppsrätter har varit ett stort fiasko, även om det finns människor som är av annan åsikt. En utsläppsrätt kostar för ett ton, och det är inte direkt någon succé. Vi såg att det kom en undersökning från som visade att EU:s handel med utsläppsrätter har bidragit till att det byggs fler nya kolkraftverk i stället för kraftverk som sysslar med ekologiskt hållbar produktion. EU:s miljöpolitik är inte en succé. Det finns fördelar, och det finns nackdelar. Vi har en politik för miljön inom EU. Lyckas vi få ut ur EU vilket den här debatten inte handlar om; den ska handla om konstitutionen, som sagt har vi en bra politik där också. Återigen: Så fort moderater känner att de inte lyckas debattera om det som frågan egentligen handlar om den handlar om konstitutionen, vägen mot att bygga en EU-stat, deras vägran att lyssna på folket byter de ämne. 66 () replik: Jag ska gärna ge ett lästips. Det är den här lilla röda, som vi skulle kunna kalla den. Under avsnitt 10 om energi, med början på s. 165, står det att ett av unionens mål just är att främja bland annat energibesparingar och utveckling av nya och förnybara energikällor med respekt för enskilda staters energimix och vad de nu gör. Det här betyder att vi kan använda EU för att påverka andra att minska sina utsläpp. Det betyder att vi vill att många andra slutar elda vad som helst men också att vi vill kunna fatta egna nationella beslut om vad vi till exempel gör i våra kraftverk. Så är det. Inte vill vi att unionen ska köra över oss på alla områden. Det vill i alla fall inte jag. Det är möjligt att vill det. Om tycker att det har varit tyst om klimatfrågan från regeringen och majoriteten läser han nog tidningen ganska dåligt. Vi kan titta tillbaka på regeringsförklaringen. Vi kan titta tillbaka på toppmötet . Vi kan titta tillbaka på mötena med och presidenter. Vi kan titta på kommande toppmöten, där stenhårt driver kravet att minska utsläppen. Vi vill gå ännu längre än vad toppmötet har kommit överens om. Vi vill få med oss fler länder och regioner i världen. Vi vill dessutom allra helst gå i mål med ett post-Kyotoavtal. Jag tycker att det är ett exempel, som själv uttryckte det, på att man självklart ska använda EU för att göra bra saker. Om nu håller med mig om det, kan vi då inte bli överens om att trots att det i fördraget införs en utträdesparagraf det som ni länge har önskat ska vi inte använda den utan använda just EU-samarbetet för bra saker, som han själv sade, till exempel för att minska utsläpp och ligga på andra länder? Då kan vi nå resultat i frågor som en enorm majoritet av väljarna vill att vi ska nå resultat i. 67 (): Det är angeläget med ett nytt, kompletterat och utvecklat fördrag. Framför allt behöver vi ökad överskådlighet och effektivare beslutsregler inom EU. Det förbättrar demokratin, och det förbättrar framför allt verkställigheten av en politik som många efterfrågar. Många uppgifter väntar på EU och de 27 medlemsländerna. Låt mig nämna, som många har nämnt här , miljö- och klimatpolitiska åtgärder, där omvärlden väntar på aktiviteter just från EU. Det är likadant med säkerhetspolitiken, både internt i och inte minst externt, där det finns mycket stora behov av insatser. Det är också en reformerad jordbrukspolitik. Eller varför inte peka på Lissabonprocessen för ökad sysselsättning i , där en ökad aktivitet också behöver komma? Kampen mot internationell brottslighet och inte minst människohandel måste vi föra tillsammans, där vi inte förmår åstadkomma någonting på egen hand. EU måste ges förutsättningar att gå från process till genomförande och till leverans av en önskad politik. Det är egentligen det som fördragsdiskussionen handlar om. Den svenska vänstern har just fastnat i processen och talar mer om behovet av en folkomröstning än om innehållet i politiken. Jag kan inte se det som annat än ett rop på ett tillfälle då man ytterligare ska mobilisera de grupper i det svenska samhället som inte inser behovet av internationell samverkan och gemensamma tag på de här politiska områdena. Vi får i debatten lyssna i hela och på dubbelheten och tvehågsenheten inom socialdemokratin. Det är inte undra på att får räkna fingrarna när han har träffat kommissionen. Jag tror att det är viktigt att vi får en icke-tvekan, ett engagemang för Europapolitiken i . Det kan ett förändrat och justerat fördrag bidra till. EU behöver alltså en ökad beslutseffektivitet. Jag vill understryka detta särskilt. Vi är 27 medlemsländer, och kompromisskvarnen det handlar väldigt mycket om det måste mala effektivare, för och för folks skull. Det har här framstått som att öppenheten är begränsad. Men vem som har lite insikt om förhandlingar begär att förhandlingarna mellan 27 medlemsländer ska ske i tv-rutan eller på torgen i ? Det måste nog hanteras på annat sätt om man ska nå fram till resultat. Det gör svenska fackföreningar och andra organisationer som vill nå resultat inte kan man stå på torget med sina förhandlingar. Jag tror att vi allesammans inser det. Det är många i världen som väntar på en effektuerad EU-politik. Principerna i det vilande fördraget är väl avvägda och bör skyddas av alliansregeringen i kommande överläggningar. Det är precis det vi säger i detta betänkande. Ett antal paragrafer kommer att utgå jämfört med i tidigare förslag. Det är en anpassning till medlemsländerna och ett utslag av demokratins funktion inom EU att man försöker anpassa sig och hitta nya vägar framåt. Det som måste prioriteras är de fördragsdelar som ökar förutsättningarna för bättre demokrati, större öppenhet och ökad beslutseffektivitet. Detta bör vara uppmaningen till vår regering och till övriga regeringar i EU. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 68 () replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik när jag hörde de raljerande penseldragen om vad debatten sades handla om. Det var jordbrukspolitik, människohandel och internationellt samarbete, och menade att Vänstern är emot internationellt samarbete och så vidare. Jag trodde att vi diskuterade processen kring det nya konstitutionella fördraget och innehållet i detta och KUU:s betänkande, som anger svenska ståndpunkter i denna fråga. När det gäller miljö- och klimatpolitiken, där sade att det behövs internationellt samarbete och talade om att det var så många åtaganden på det området, är egentligen det enda som diskuteras i kammaren de tre rader i KUU:s betänkande som beskriver den här frågan. Där står: Dock kan ett tydligare sätt att beskriva uppgifter som unionen kan ägna sig åt accepteras. Därmed skulle medborgerliga önskemål om ett starkare engagemang för t.ex. klimat- och energifrågor kunna tillgodoses. Det handlar alltså om ett tydligare sätt att beskriva befintliga uppgifter. Därmed tillgodoser man den opinion som vill ha ett starkare engagemang i klimatfrågan. Det var väl en lite mindre och lite mer begränsad skrivning än de stora penseldrag som målade upp här i talarstolen? Jag efterlyser också en vision för ett demokratiserat EU från alla de partier som hyllar den här processen och till och med lyckas med konststycket att beskriva den som naturlig eller demokratisk. Det är en rekordsnabb process en förhandlingsprocess som har varit exceptionellt sluten och pågått nästan helt bakom lyckta dörrar i bilaterala samtal. Det skulle ändå vara intressant att höra ett uns av självreflexion om hur kd och regeringspartierna vill demokratisera den europeiska unionen. 69 () replik: Jag beklagar om min pensel är lite för stor för . Det här fördraget ska ju vara ett verktyg för att genomföra och få till stånd den politik som vi efterfrågar från EU, vi som tror att EU är ett bra verktyg. Men jag förstår att det blir problem, för vill ju inte ha det här verktyget. Ni vill ju inte vara med. Ni vill vara hemma och säga att vi klarar det bäst själva. Slutenhet är er modell. Då passar det förstås inte bra att diskutera ett verktyg, som vi gör här , som ska vara effektivare för Europapolitiken. Jag är inte bekymrad för demokratin inom EU. Det är det största demokratiprojekt vi har bevittnat i modern tid. Det är så många länder som sitter och samarbetar. Det finns demokratiskt valda regeringar, och det finns ett parlament som ständigt representerar folket. Det finns inget bättre exempel på en god demokrati än detta. Varför ska man hacka just på detta? Det är en fråga tillbaka till . 70 () replik: Det handlar inte om att hacka på ett demokratiprojekt. Frågan om internationellt samarbete eller huruvida unionen ska finnas eller inte står inte på dagordningen för dagens diskussion. Det som däremot skulle vara värdefullt är att höra reflektera över vad han tänker säga till den opinion som inte vänder EU ryggen men vill delta i diskussionen och påverka EU:s framtidsfrågor. Det handlar om mellan av befolkningarna i , , , och som vill ha en folkomröstning om ett nytt, omförhandlat fördrag. Det är av den svenska befolkningen som vill ha en folkomröstning om ett framförhandlat fördrag. Det handlar om de tidigare mycket starka opinioner som har funnits för en folkomröstning i den här frågan. Där har partikamrater varit pådrivande. Det har funnits en mycket stark opinion i kd för en folkomröstning. Återigen: Det skulle vara intressant att höra vad vill säga till den här opinionen? På vilket sätt ska människor få vara med och påverka EU:s viktiga framtidsfrågor, som finns med i det konstitutionella fördraget och som punkter i den riksdagsdebatt som vi har haft ? 71 () replik: Jag tror inte att vi ska underskatta verkligheten att både du och jag är valda att hantera de här frågorna löpande och att EU är en del av vardagspolitiken och inte kan bli föremål för folkomröstning . Jag har inget motstånd mot folkomröstningar, men det ska vara vid kardinaltillfällen där det verkligen är stora skillnader som ska avgöras. Då ska vi gå till folket för att avgöra det. Men vi ska inte låta välja oss till och sedan lämna walk over och säga att vi så fort det blir problem eller diskussion ska gå ut på gator och torg och fråga folket. Vi har ett mandat, och det ska vi bära, tycker jag. Det är vår uppgift. 72 (): Jag är anhängare av Europeiska unionen. Jag är anhängare av vårt medlemskap. Jag är anhängare av fler länders medlemskap i unionen. Jag är positiv till fördragsförslaget i alla väsentligheter. Bland annat vill jag lyfta fram kanske mot bakgrund av min erfarenhet som försvarsminister förtydligandena i inriktningen på en gemensam säkerhets- och försvarspolitik, omgivna som de är av absoluta klargöranden av att det är nationerna som fattar de avgörande besluten. Jag är positiv och avser naturligtvis att rösta med utskottet när vi tar beslutet. Jag är positiv till att det ges en möjlighet för att få ett reglerat system där man i huvudsak ska ha konsensus. Man ska ändå kunna fatta viktiga inriktande beslut som ska förverkligas både genom EU:s egna institutioner och av medlemsstaterna. Det jag vill ta upp är hur denna genomförandeprocess ska gå till. I det förslag som finns är en europeisk lag en lagstiftningsakt med allmän giltighet. En europeisk ramlag är en lagstiftningsakt som ska rikta sig till de nationella myndigheterna, som får beställa form och tillvägagångssätt. Jag anser att det är mycket betydelsefullt att de nationella parlamenten i vårt fall företar ordentliga granskningar och dialoger, särskilt när det gäller lagstiftningsakterna. Det vill jag vara tydlig om. Vi har för övrigt en bra reglering av hur de stora initiativen ska tas. Vi har samråd i . Vi har våra utskott, som arbetar med förberedande processer och grönböcker. Det ligger just nu flera grönböcker på bord som vi ska ta ställning till. Men just när det gäller hur den konkreta lagen eller ramlagen ska utläggas anser jag att vi nationella parlament har en större uppgift än i det förslag som ligger på vårt bord. är ingen riktigt effektiv granskare av subsidiariteten och proportionaliteten. I är ledamöterna i långa stycken ute efter att vara en motvikt mot ministerrådet och på sätt och vis ibland mot regeringarna. Det kan betyda att man egentligen inte tar så skarpt på frågan om regleringen i den form den föreslås från kommissionen är rimlig, sedd ur subsidiaritets- och proportionalitetssynpunkt. självt, med regeringarna, är kanske inte heller någon särskilt bra värnare när det gäller att avväga om det är nödvändigt med den och den utformningen i lagstiftningen det vågar jag säga med mina erfarenheter från tiden som statsråd. I kommissionen finns det goda ambitioner. Inte minst har vi en kommissionär, , som syftar till att skapa delaktighet. Och det har skett saker. Vi får material till riksdag från kommissionen. Men det är klart att kommissionen är ledaren för en stor förvaltningsapparat. Jag skulle nästan vilja säga att det är en byråkrati. Om att kommissionen på egen kraft ska vara en värnare av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen säger jag: hm. Jag menar att det som ligger i det föreslagna protokollet om subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen och om de nationella parlamenten är en bra uppläggning. Men den borde kunna gå lite längre. riksdag har bara , sedan riksdagsordningen har ändrats och så vidare, visat sig vara i stånd att gå mer på djupet i EU:s detaljerade beslutsprocesser. Det är bra. Så är säkert fallet i parlament efter parlament, och det finns samarbetsmöjligheter mellan parlamenten som kan göra detta tydligare och effektivare. Ska man verka demokratiserande och övertygande när det gäller att den europeiska visionen ska kunna förverkligas genom Europeiska unionen tror jag att det är här som vi kan göra mer. Utskottets betänkande är ett bra betänkande, men jag vill ändå ställa en fråga till utskottet och kanske också till företrädare här . Det finns en skrivning som lyder så här: Om en förnyad prövning av frågan om de nationella parlamentens roll likväl sker får protokollen om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inte urholkas. Enbart marginella ändringar av deras innebörd skulle kunna vara förenliga med ett svenskt intresse. Då har jag en fråga till utskottets företrädare och nämndens företrädare här i debatten. Anta att eller det tyska ordförandeskapet vill flytta positionerna något mer i riktning mot det som brukar kallas för rött kort! Anser det sammansatta utskottet och att det i så fall är förenligt med intresse att en sådan förändring eller justering eller kompromiss kan äga rum vid toppmötet? 73 (): Egentligen handlar det här om två diskussioner. Den första gäller om vi ska ha nuvarande fördrag, exakt så som det är med alla fel och brister, eller om vi ska göra förbättringar och förändringar. Det är den ena frågan. Och får man ju överväga vilket som är bäst, nuvarande fördrag eller det nya. Det är klart att det på båda håll finns fel och brister, men man får ändå överväga vilket som är bäst. Detta är den ena diskussionen. Den andra diskussionen gäller det nya läge som har kommit upp där man har öppnat för en ny förhandlingsposition. Man kunde bland annat se att det redan i samband med det franska presidentvalet fanns två olika förhandlingspositioner. stod fast vid den sociala dimensionen och de medborgerliga rättigheterna, som låses fast i det nya konstitutionsförslaget, medan som vann valet talade om att banta det nya fördraget och ta bort den sociala dimensionen och medborgerliga rättigheter eller i alla fall försvaga det. Och vem är det som sitter och förhandlar? Jo, det är . Jag tror att det är väldigt viktigt att komma ihåg i den här diskussionen att det nu kan bli en dragkramp, och då tror jag att det är väldigt viktigt att vi håller fast vid de framgångar som vi ändå har haft i förhandlingarna. Det första viktiga är naturligtvis utvidgningen. Vi måste ha en förändring av fördraget så att det tillåts mer än 27 medlemsländer, som i nuvarande fördrag. Annars stoppar vi upp utvidgningsprocessen. Det här är en fråga där det finns enighet i riksdag. Vi måste släppa in fler medlemsländer. Den andra frågan gäller öppenheten, och det här är en av de frågor som engagerar svenska folket allra mest. den är tyvärr nedlagd nu gjorde, när den fortfarande fanns, en undersökning. Över hundratusen människor svarade att öppenheten är den absolut viktigaste frågan för EU att göra någonting åt. I det här fördraget, det nya förslaget, tar man ett steg i rätt riktning för att komma till rätta med det hemlighetsmakeri som många medborgare upplever. Det handlar om att ge ökad insyn för både journalister och medborgare. Det är väldigt viktigt att vi står fast vid det här. Annars är risken att vi förlorar det här viktiga framsteget. Folkhälsan låses fast som en viktig fråga. Det kan bli till hjälp för oss när vi försöker komma till rätta med alkoholpolitiken, där vi har stora problem. Man låser fast tre väldigt viktiga mål. Det är nästan så att det kunde ha varit riksdag som hade fattat beslut om de här tre målen: full sysselsättning, jämställdhet, barns rättigheter.