prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att utanförskapet nu har minskat med 165 000, och det är vi naturligtvis väldigt glada för. Men jag är övertygad om att har rätt i att det krävs en lång borgerlig regeringsperiod för att vi ska komma ned till ett utanförskap som ligger väl av befolkningen. Jag tror att det mycket väl kan röra sig om två tre mandatperioder innan vi har återställt full sysselsättning. Låt mig ändå återkomma till diskussionen här för dagen och Internetspel. Jag tror att vi måste hitta en ny och modern reglering av Internetspelandet. Det är absurt att vi har en lagstiftning som inte förmår göra en distinktion mellan Pingu som hoppar mellan isflak och att vi kan spela bort betydande summor i ett beroendeliknande pokerspelande till exempel. Jag tycker också att vi måste ha en realistisk syn. Jag tror att väldigt många svenskar använder Svenska Spels sajter för att spela på ett sätt som inte heller är bra. Om vi kan hitta gemensamma normer kring spelpolitiken för att bekämpa spelmissbruk skulle jag vara den första att välkomna det. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:93 om illegala spelautomater 98 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att få bort de illegala spelautomaterna från den svenska spelmarknaden. Interpellanten och jag är båda bekymrade över att det finns illegala spelautomater i . Interpellanten har också rätt i det faktum att det inte är alldeles lätt att bekämpa denna typ av brottslighet. I den undersökning som gjordes av Lotteriinspektionen och polisen uppskattades antalet illegala spelautomater till mellan 3 000 och 5 000 stycken. Jag vet att Lotteriinspektionen gjort en ny kartläggning och att resultatet håller på att sammanställas. Det återstår att se om antalet automater har ökat eller minskat. Regeringen har i sitt uppdrag till utredaren i den pågående tydligt pekat på problemet med bristen på effektiva ingripande- och sanktionsmöjligheter mot den illegala spelverksamheten. löser inte lagstiftning alla problem. Lika viktigt är det att de myndigheter som har ansvaret på området samverkar på ett effektivt sätt. Vi har sett ett bra exempel på detta. Polis, åklagare i , och skattemyndigheten har i samverkan med Lotteriinspektionen slagit till mot en större gruppering som ägnat sig åt bland annat illegal spelverksamhet i stora delar av landet. Denna och liknande insatser visar att det är möjligt att nå resultat redan med befintlig lagstiftning. Det är dock min uppfattning att systemet kan bli ännu bättre. Regleringen i lotterilagen och automatspelslagen rörande automater är emellertid detaljerad och leder till tillämpningssvårigheter. Mot denna bakgrund är det särskilt viktigt att utredaren får tid på sig att skapa ett heltäckande och stabilt regelverk. 99 (): Först vill jag framföra ett tack för svaret till finansministern, även om det inte var så fylligt som jag hade förväntat mig att det skulle vara. Varför har jag då ställt en interpellation om illegala spelautomater? Det är av olika skäl. För ställde jag en fråga till finansministern kring precis samma tema. Eftersom jag inte var nöjd med svaret det var ett riktigt icke-svar som bara hänvisade till den pågående utredningen hoppades jag i stället att denna interpellation skulle kunna medverka till en fördjupad diskussion kring den här frågeställningen, det vill säga hur vi ska motverka att illegala spelautomater ställs ut i affärer, på restauranger och andra ställen. När man rör sig kring frågeställningar som berör flera departementsområden får man vara glad när man lyckas formulera frågeställningen på ett sådant sätt att man får diskutera spelpolitik med spelministern och inte som det ibland tenderar att bli med socialministern, justitieministern eller någon annan minister. Jag konstaterar att finansministern delar min uppfattning att man kan nå resultat med nuvarande lagstiftning. ser jag att regeringen skjuter vissa frågor framför sig när man har tillsatt en utredning. Konsekvenserna blir då att man skjuter framför sig uppenbara problem i form av kriminalitet och annat. Man anstränger sig inte för att komma åt de problem som finns. Som exempel kan jag peka på de utländska spelbolagens ohejdade annonserande i svenska tidningar och anordnandet av pokerturneringar utan tillstånd, som också har tillkommit. Det här är faktiska problem som är en realitet och där man inte kommer närmare en lösning. På en reglerad spelmarknad som den som vi har förutsätter själva regleringen att man har en lagstiftning som fungerar för de rättsvårdande myndigheterna. Här ser vi alla fram emot vad utredaren kommer fram till . Men när det gäller värdeautomatspelen vet vi att den nuvarande lagstiftningen är tillräcklig för att nå fällande domar. Det visar även de aktiviteter som vissa polismyndigheter har genomfört. Jag tänker till exempel på Örebropolisen som jag tror var först ut med att jaga illegala spelautomater. samarbetade på ett föredömligt sätt med åklagare för att komma åt den här kriminaliteten. Göteborgspolisen har vid olika tillfällen tagit tag i de här problemen. Jag hoppas att även den aktion som myndigheterna genomförde för någon vecka sedan och som ministern hänvisade till i sitt svar visar sig vara framgångsrik vad det gäller att fälla dessa brottslingar. När man träffar dem som arbetar med de här frågorna på fältet säger de samfällt att lagen fungerar tillfredsställande och att avgörande för att aktionerna ska vara framgångsrika är resurstillgång och samordningen mellan olika myndigheter. Så min följdfråga blir om ministern är beredd att öppna för ett konkret samarbete med justitieministern för att intensifiera jakten på de illegala spelautomaterna. 100 Finansminister (): Jag vill tacka för att vi får den här diskussionen. Det är tydligt att vi har en bred samsyn i att vi måste ha en social utgångspunkt för spelandet. Vi kan naturligtvis ha stor respekt för att det finns människor som vill spela som förströelse. Men det finns också farliga risker förknippade med den här verksamheten, dels i termer av spelberoende och dels i termer av kopplingar i många fall, även i andra länder, till mycket grövre ekonomisk brottslighet. Det är bra att vi fördjupar den här diskussionen, men vi ska undvika förenklingar. Vi ska inte skapa bilden av att vi i har en spelmarknad som avviker från den i andra länder och att vi har något gammalt monopol som är utrangerat på alla andra håll och som i grunden inte fungerar. Det är i stället så att det i den nuvarande situationen finns brister som dels handlar om hur utländska spelbolag på ett väldigt aggressivt sätt marknadsförs, dels om hur har hanterat denna situation. Jag upplever nog att också har en aggressiv marknadsföring som är delvis bekymmersam i ett socialt hänseende, och vi har försökt vara tydliga i att de bör vara mer försiktiga. Det är bra att vi nu får en ordentlig spelutredning. Frågan är visserligen väl utredd, men när det till exempel gäller frågan om licenssystem och grader av spelmissbruk i olika spelformer finns det mycket arbete kvar att göra, och det tror jag att kan bidra till. Man bör också se på frågan i ett vidare perspektiv. Vi har en organiserad grov ekonomisk brottslighet i som ofta är inblandad i skattebrott och bidragsbrott och som ägnar sig åt bred kriminalitet på en lång rad olika områden. Vill man bekämpa denna brottslighet står det illegala spelandet i centrum. Jag är naturligtvis beredd att föra samtal med justitieministern i dessa frågor. Det är viktigt att vi gemensamt anstränger oss för att bekämpa ett illegalt spelande eftersom det ofta har så mycket djupare dimensioner. Dels är det ett stort socialt problem, dels finns det ofta kopplingar till kriminalitet i en vidare mening och till organiserad kriminalitet i synnerhet. Därför är det bra att vi får en sådan här diskussion, och det är bra att vi har en bred samsyn som visar att vi i det svenska samhället vill ha en socialt orienterad spelpolitik. 101 (): Tack för den passningen, finansministern! Signalerna nu är att antalet illegala spelautomater har ökat kraftigt. Detta är väldigt oroande, inte minst ur ett spelberoendeperspektiv. Det påstås att det nu finns omkring 7 000 illegala automater ute på marknaden, alltså i stort sett lika många illegala automater som legala automater. Ändå var det den här frågan som var avgörande när vi förbjöd de privata värdeautomaterna som fanns tidigare. Genom det statliga ägandet skulle vi få en starkare kontroll över den här delen av spelmarknaden. Om jag inte missminner mig var starka motståndare till att vi skulle förstatliga dessa spel och öka kontrollen. Detta är ett av de få områden där det faktiskt råder en monopolsituation på spelmarknaden. Detta var inte så länge sedan, så flera av de moderater som då var uppe och argumenterade sitter fortfarande kvar i den här kammaren. Jag är helt övertygad om att det är samma personer som förordar en utförsäljning av . Man ser det helt enkelt som vilken näringsverksamhet som helst och ägnar för lite uppmärksamhet åt det vi brukar kalla sociala skyddshänsyn, vilket är djupt olyckligt. I det sammanhanget vill jag ändå uttrycka min uppskattning för finansministerns strid inom det egna partiet och också beklaga partiets ståndpunkt när det gäller utförsäljningen av . Självklart måste vi agera kraftfullt mot illegala aktörer på spelmarknaden. Inte för att rädda inkomster till staten som ett antal moderater ofta brukar hävda, för det var inte det som var poängen när vi förstatligade detta. Poängen var och är att dessa spel är ytterst riskfyllda och för många inkörsporten till ett spelberoende. Vi som ger tillåtelse till dessa riskfyllda spel måste också vara beredda att kringgärda dem med regler som begränsar riskerna. De illegala automaterna har däremot inga åldersgränser. Det finns väldigt många vittnen som ser minderåriga spela på dessa illegala automater. Det finns inga begränsningar när det gäller insatser eller vinster. Det finns heller ingen kontroll av spelen via Lotteriinspektionen. Vi kan också konstatera att de illegala automatspelen precis som ministern sade har en stark koppling till kriminell verksamhet och att de i mångt och mycket är en finansieringskälla. Visst är det bra med det tillslag man gjorde för någon vecka sedan, men det är naturligtvis inte tillräckligt. Att lyckas fånga in 300400 är bara en droppe i havet när det handlar om 7 000 automater. Och eftersom det handlar om så stora ekonomiska intressen är det naturligtvis en stark drivkraft för personer som är mindre nogräknade. Jag utgår från att ministern är medveten om att omsättningen på en illegal automat kan vara mellan ½ miljon kronor och svindlande beroende på var automaten är placerad. Därför vill jag gärna fråga ministern hur han egentligen ser på den snabba ökningen av illegala automater som vi får signaler om. Menar ministern att det krävs särskilda insatser för att få bukt med problemet? 102 Finansminister (): Det är naturligtvis glädjande att har ett sådant djuplodande intresse för Moderata samlingspartiets inre liv. Jag kan dock understryka att den här regeringen precis som den förra ser de sociala aspekterna som kärnan i vår spelpolitik. Det är också så den europeiska spelpolitiken är utformad vi kan ha en reglerad spelmarknad utifrån att vi ska värna de sociala skyddsbehoven. Sedan kan vi naturligtvis ha en lång diskussion om vad som bör ske med den svenska spelmarknaden, och det bör vi kanske ha när vi har fått . Jag tycker att regeringen i direktiven till utredningen mycket tydligt har klargjort att det som bör regleras hårdast och där man bör ha en statlig styrning är de spel som har störst skadeverkningar och störst risker i termer av spelberoende. Däremot får vi återkomma till frågan om spelautomaterna när vi fått in ytterligare uppgifter. Jag har ingen information som indikerar att har fel när han säger att det sker en kraftig ökning av det illegala spelandet, men vi ska få en kartläggning från Lotteriinspektionen, och då finns det anledning att återkomma till detta. En felaktig slutsats riskerar att bli att vi, om det nu finns många illegala spelautomater, behöver fler legala automater eller behöver avreglera möjligheterna för att sätta upp sådana här maskiner på alla möjliga ställen i . Jag vill understryka att jag inte tror på detta. Jag tror, om jag får dra parallellen till alkoholpolitiken, att den svenska spelpolitiken i vissa avseenden faktiskt fungerar bättre än sitt rykte. Vi ska ha en väl reglerad spelmarknad där det finns konkurrens, där det finns möjligheter för olika aktörer att vara aktiva på mer ofarliga spel, och där mer farliga spel hanteras på ett bra sätt med tydligare offentlig kontroll. Jag tror också att det är viktigt att vi bekämpar ekonomisk brottslighet och att vi inser att ekonomisk brottslighet är nätverk av brottslingar som driver verksamhet som ger stora ekonomiska vinster och är skadlig. Där är naturligtvis det illegala spelandet en viktig del. Det är helt uppenbart. Det är för övrigt också uppenbart att även legalt spelande ofta är ett sätt att tvätta svarta pengar eller illegala pengar vita, om man får tro de uppgifter som förekommer. Vi har alltså anledning att återkomma i dessa frågor, men jag vill invänta och se vad den gör för bedömning av hur vi ska förhålla oss till automatspel. För mig är det dock rätt tydligt att detta är ett område med uppenbara risker för illegal verksamhet, men också för ett tydligt spelberoende. 103 (): Jag hoppas att den här interpellationsdebatten har fått finansministern att tänka efter lite mer . Jag har full förståelse för att det här att vara spelminister bara är en liten del av finansministerns viktiga uppdrag. Men även om det är en liten del av helheten så är det för den skull inte mindre viktigt. Om det nu är så att Lotteriinspektionens utredning om antalet illegala automater överensstämmer med de bedömningar som andra gör är problemet riktigt, riktigt allvarligt. Då har nämligen antalet illegala automater i varje fall fördubblats under det år som finansministern har varit finansminister. Jag tror inte att det finns ett orsakssamband mellan dessa fakta, men jag är djupt oroad över de signaler som regeringen sänder ut om denna brottsliga verksamhet. Självklart säger regeringen att detta är en icke accepterad brottslig verksamhet, men sänder regeringen ut signaler om att de vill avvakta slutbetänkande innan de agerar. Jag tror att det är djupt olyckligt. Jag tror att regeringen måste agera , innan problemen växer till en dimension som är svår att bemästra. Det är inte för min skull, och säkert inte för finansministerns skull, utan för de spelberoendes skull och för deras skull som riskerar att bli spelberoende. 104 Finansminister (): Jag kan försäkra att spelpolitiken upptar en betydande del av min tid som finansminister. Den är central. Det är viktigt att vi har en väl fungerande och väl reglerad spelmarknad så att vi undviker spelmissbruk och de sociala bieffekter som följer av detta. Jag är övertygad om att det inte finns något orsakssamband mellan att jag varit finansminister och att problemen med illegalt spelande ökat. Jag vill bara understryka att i en del har helt rätt, nämligen att det inte finns någon anledning att invänta för att bekämpa illegalt spelande. Det handlar ofta om samarbete över myndighetsgränser och om prioriteringar. Jag tror att det arbete som justitieministern nu gör för att förstärka arbetet mot den grovt organiserade brottsligheten har goda förutsättningar att ha en positiv effekt också på det här området. Brottslighet ska bekämpas, och den ska bekämpas kraftfullt. Där har vi ingen som helst anledning att invänta några utredningar. Illegalt spelande i den formen ska naturligtvis hanteras på det sätt som de rättsvårdande myndigheterna har ansvar för att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:145 om olikheter i beskattning mellan olika boendeformer 105 Finansminister (): har ställt två frågor till mig om olikheter i beskattning mellan olika boendeformer. I sin första fråga undrar han vad jag avser att göra för att beskattningen av olika upplåtelseformer ska bli neutral. I sin andra fråga undrar han vad jag avser att göra för att hyresrätter inte ska beskattas hårdare än bostadsrätter och bostäder med äganderätt. Det är viktigt att samtliga upplåtelseformer tillförsäkras goda skattemässiga villkor. Regeringen har sänkt fastighetsskatteuttaget för egna hem, bostadsrätter och hyresrätter vilket har förbättrat bostädernas skattemässiga situation. Eftersom den statliga fastighetsskatten är orättvis samt saknar folkligt stöd och legitimitet har regeringen i den till överlämnade propositionen om avskaffad statlig fastighetsskatt föreslagit att den statliga fastighetsskatten för såväl småhus som flerbostadshus avskaffas och ersätts med en fastighetsavgift . Finansieringen sker bland annat genom skärpningar av beskattningen vid avyttring av småhus och bostadsrätter, vilket inte påverkar hyresrätter. Totalt sett är finansieringen därmed rimligt balanserad mellan olika upplåtelseformer. 106 (): Jag tackar finansministern så mycket för svaret. Det är många frågor som hänger samman när det gäller skattepolitiken och bostadspolitiken. Det har vi hört , bland annat i interpellationsdebatten med om vad som händer när man säljer allmännyttan i . Bakgrunden till min interpellation är en fråga som länge drivit tillsammans med bland annat , nämligen att få en ökad neutralitet mellan upplåtelseformerna. har KTH presenterat en studie som tydligt visar att hyresrätten som upplåtelseform är missgynnad i skattehänseende. Detta förstärks genom regeringen beslutade åtgärder i form av till exempel sänkt fastighetsskatt för egnahem och subventionerade tjänster inom tjänstesektorn. kanske utgick från att det bara handlade om fastighetsskatten, men vår ambition är att föra en seriös diskussion om hur man skattemässigt kan förändra skattesystemet för att underlätta för hyresrätten som upplåtelseform samt få en ökad neutralitet. Moderaten är ju för bruksvärdessystemet inom hyressättningssystemet, och ni har också tagit avstånd från marknadshyror. En av de saker som styr bruksvärdeshyressättningen är kostnaderna för hyresvärden vad gäller boendet. Dessa påverkas ganska kraftigt av de skatter som ligger till grund för hyressättningen. Hyresrätten är faktiskt dubbelbeskattad i det hänseendet; man betalar dels fastighetsskatt, dels näringsskatt på den näringsverksamhet som hyresvärden bedriver, antingen det är ett allmännyttigt eller ett privat hyresföretag. För att få logik i detta bör man till att börja med ta bort fastighetsskatten för hyreshus, detta som ett första steg i en ökad neutralisering och för att få bort den dubbelbeskattning som sker. har fastighetsskatten förändrats och i stället har vi en fastighetsavgift, men det har inte förändrat grundprincipen att det fortfarande sker en dubbelbeskattning av upplåtelseformerna där hyresgästerna betalar skatt . Dessutom påverkar andra delar i skattesystemet hyressättningen, bland annat uttagsskatten där hyresvärden och hyresgästen betalar löneskatt på de tjänster som utförs i form av den service som ges inom det allmännyttiga bolaget eller hyresbolaget. De betalar dessutom moms på dessa tjänster. Av detta kan man dra en direkt parallell till de skatteavdrag som sker för hushållsnära tjänster i den privata sektorn. Den ökade neutralisering som arbetat för har inte uppfyllts. Snarare har vi fått en ökad snedvridning mellan upplåtelseformerna. 107 (): Jag tyckte att det här var ett intressant debattämne och tog mig därför friheten att tränga mig in i diskussionen mellan interpellanten och finansministern. Jag har som ledamot av civilutskottet, som ju har ansvar för bostadspolitiken, haft anledning att debattera just beskattningen av boendet med företrädare för oppositionen och även med företrädare för . Jag har då mött olika mer eller mindre rimliga försök att göra jämförelser mellan beskattningen av olika boendeformer. Ett egendomligt argument för byggsubventionerna har varit att man haft ambitionen att kompensera hyresrätten för de ränteavdrag som de som äger egnahem får göra för sina lån. är lite grann inne på det resonemanget i sin interpellation när han apropå subventionsavvecklingen säger att skillnaden i beskattning mellan boendeformerna därmed kommer att öka. Man får nog vara vänsterpartist för att hävda att uteblivna subventioner är detsamma som en skattehöjning, vilket ju är innebörden i det han säger. Subventionsavvecklingen har tvärtom gjort det möjligt att sänka skatterna bland annat på arbete. Det är till gagn för alla, inklusive dem som bor i hyresrätt. Diskussionen är också egendomlig eftersom subventionerna och ränteavdragen inte har med varandra att göra, varken systematiskt eller på något annat sätt. Det illustreras till exempel av att subventionerna var riktade till nybyggnation och därmed inte påverkade de befintliga hyresrätterna, vilket ju är det stora flertalet hyresrätter. Detta har möjligen insett eftersom han kommer med en ny version och säger i sin interpellation att subventionsavvecklingen slår hårt mot personer som bor i nybyggda hyresrätter. Också det är ett mycket egendomligt påstående. Om man väl flyttat in i sin nybyggda hyresrätt vet man vad hyran är, och då kan man inte drabbas av någonting i efterhand. Hyran i en hyresrätt påverkas ju inte av subventionsavveckling eller inte subventionsavveckling, vilket mycket väl vet. har också ett annat intressant påstående som förtjänar en kommentar, nämligen att hyresgästerna betalar bolagsskatt via hyran. Det är ett absurt påstående. För att bolagsskatt över huvud taget ska komma i fråga förutsätts att bostadsföretaget går med vinst, det vill säga att det finns ett överskott i rörelsen. På detta överskott betalar företaget skatt. Därför blir det väldigt egendomligt om man hävdar att den skatten är en kostnad för hyresgästen. Det är en kostnad för fastighetsägaren som har gjort en vinst på sin näringsverksamhet. Man kan i varje fall i princip med ett visst fog hävda att hyran varken skulle bli högre eller lägre om det inte fanns någon bolagsskatt alls. I varje fall finns det ingen automatik där. Vi har reglerade hyror. På en vanlig marknad skulle borttagande av en skatt innebära att priset på varan sänktes. Här har vi en reglerad hyra som fastställs i förhandlingar mellan marknadens parter. Därmed hänger det på utfallet av förhandlingarna om det blir en hyressänkning eller inte om man sänker en skatt som drabbar verksamheten. Det finns ett antal principiella invändningar man kan resa mot analys. Jag ska med intresse följa finansministerns svar på de frågor som ställde. Jag har i varje fall inte kunnat hitta någon logik i resonemanget. 108 Finansminister (): Låt mig göra några reflexioner kring inlägg. Det är naturligtvis så att skattepolitiken och bostadspolitiken hänger ihop. Jag känner själv en liten svårighet att ta till mig hela resonemanget om neutral beskattning av fastigheter. Det bygger på att villaägaren beskattas på en fiktiv avkastning av att äga fastigheten. Någon sådan avkastning upplever väldigt få villaägare att de har. Jag inser att detta är grunden till att vi har en fastighetsskatt. Men för de flesta villaägare är det en helt främmande tanke. Vad man däremot kan konstatera är att vi har en mycket hög beskattning på hyresrätter. Man kan diskutera om det är bra eller dåligt. Vi övervägde under den föregående mandatperioden att föreslå en sänkning av momsen på de tjänster som är förknippade med hyresrätten. Det ville dock majoriteten i dåvarande skatteutskottet inte verka för. Man valde i stället att tacka nej till att delta i det så kallade lågmomsförsöket, och därigenom blockerades möjligheten att gå fram i den frågan. Där har vi inga möjligheter att göra någonting förrän vi åtminstone vet vad man gör i arbetet som sker inom EU fram . Jag kan se skäl för att lätta på den beskattningen. Det finns två skäl.