prot · GU09133 · 2007-08-23 00:00:00 — När det gäller den frågan hoppas jag att är införstådd med att inte kan stoppa eller hindra transporter av olja över . Däremot kommer vi att göra allt i riktning med det som jag angav i mitt långa svar att skapa många förutsättningar och investera i säkerhetssystem just genom det samarbete som sker i Helcom. ställde en direkt fråga kopplad till . Det handlar om att vidta ytterligare nya förebyggande åtgärder. Jag vill påpeka att investeringsplan sträcker sig över . Det rör sig om investeringar på bortåt 3 miljarder som specifikt berör arbete. På den specifika frågan som ställde om de diplomatiska samtalen gav jag det svar som regeringen har hänvisat till vid många tillfällen, nämligen vikten av att vi arbetar inom den europeiska ramen via EU. Där har vi energidialogen med . Det är en del av det svar som efterfrågar. Det gäller även en regional dialog, naturligtvis. Där har vi Helcom, där är en del och en aktiv part i arbetet. Återigen tror jag att fick svaret i mitt första långa, utförliga svar. Jag genar därför här lite grann. 48 (): Vi kan inte stoppa rysk oljetransport. Havens frihet finns som en grundläggande princip. Vad jag diskuterade var anpassningar till en starkt ökad rysk oljetransport och frågan om huruvida transportökningen är väsentlig eller inte. Det är ett nyckelord i interpellationssvaret. Men jag fick inget svar på det. Statsrådet talar om investeringsplan till 2015. Min följdfråga är naturligtvis: Tar den hänsyn till den ryska exportökningen? Är den inräknad där? Och vad innebär den i så fall? När det gäller de internationella åtgärderna talar vi nog lite grann förbi varandra, och kanske inte så lite heller. Statsrådet talar om EU:s externa energipolitik, energicharter utvidgad till och EU:s energidialog med . Allt detta är fine. Det är vi överens om; det är inte något kontroversiellt. Men det här är stora och viktiga processer på makronivå i Europeiska unionen. Mitt, och problem är mer konkret och begränsat. Här har vi ett akut problem. vill av skäl som främst är utrikespolitiska transportera olja på fartyg i väsentligt ökad volym genom . Detta är tvärtemot intressen. Vårt intresse är att de här transporterna sker över land. Det vill även transitländer som . Då är frågan hur i denna utrikespolitiska fråga egentligen ska tillvarata nationella intressen. De kan inte i den här frågan tas till vara särskilt effektivt inom Europeiska unionen. Detta är en bilateral fråga en Östersjöfråga. Frågan är: Vad gör för att förmå att i stället välja den andra sträckningen? Vad gör för att mobilisera andra för den lösningen? Det gäller , , , , , och . Alla har ett intresse av att oljetrafiken i inte ska öka. Vad har gjort för att mobilisera, samordna, diskutera och utöva påtryckningar på för att förmå dem vi kan ju inte stoppa dem att dra en ledning i stället för att transportera på fartyg? Det är frågorna. Har man gjort ett skapandes grand i denna fråga från regeringens sida? Jag vet inte. Jag tror att det är viktigt att inte utan också svenska folket får reda på vad regeringen har gjort för att försöka minska detta. Det är bättre att försöka hindra att detta startar än att göra anpassningar av det som vi talade om . Men vad har vi gjort på den punkten som nation? Det är min fråga, och det är den jag vill ha svar på. 49 Statsrådet (): Det arbete som jag så noga beskrev och som är inriktat på gäller investeringar som görs . Det är åtgärder som har vidtagits nu och som vi ser mycket tydliga och positiva effekter av. Det är åtgärder som har vidtagits för investeringar där det har brustit. Det är precis i linje med det som efterfrågar. Detta görs naturligtvis med det samlade trycket och det samlade kravet på att stärka miljön i . Sjöfarten är där ett område som vi har mycket tydligt fokus på. Men jag vill påstå att vi med de åtgärder som jag har redovisat har angripit de risker som finns kring sjöfarten och för den unika miljön som finns i . Vi kommer också att fortsätta att investera i detta precis i linje med det som jag så utförligt beskrev. kommer åter tillbaka till det som egentligen är cloun i frågeställningen, även om det inte är det som anges i rubriksättningen. Det handlar om att regeringen enskilt ska genomföra diplomatiska förhandlingar. Då vill jag återupprepa att det arbetssätt som regeringen har är att via EU föra den typen av energidialog, energisamtal. I den grönbok som kommissionen presenterade under vårtoppmötet var det just skrivningar som var mycket tydligt inriktade på vikten av att stärka EU:s förmåga att tala med en gemensam röst gentemot externa energiexportörer, att utveckla EU:s interna energisolidaritet och att stärka EU:s förmåga att prata med en röst. Det är naturligtvis där som och den kommer att fortsätta att vara mycket aktiv. känner också mycket väl till prioritering att mycket tidigt och mycket aktivt agera som EU-medlem. Det är där som också de fortsatta arbetena kommer att genomföras. 50 (): Jag har haft två typer av frågor. Den ena gäller vad gör för att hindra att den ökade oljeexporten äger rum över . Det är inte fråga om att vidta några drastiska åtgärder mot utan det är fråga om att mobilisera en effektiv diplomati, att ta reda på vad ryssarna tycker och tänker och försöka bemöta deras argumentation så gott det går och också försöka att få de andra att ställa upp på detta så att priset för blir högre av att driva den här oljetrafiken. De ska veta att de kommer på kant inte bara med utan också med en lång rad andra länder runt . Har försökt att höja priset för ? Som jag förstår det har inte gjort det. Jag har inte hört någonting om detta. Den andra frågan gäller anpassningen till den ökade oljetrafiken när och om den faktiskt sker. Då handlar det naturligtvis om sådana saker som ökade insatser för övervakning och navigationskontroll till sjöss och från luften av tankertrafiken i , att påtvinga den en separation av det slag som finns av trafiken i Bornholmsgattet och så vidare. Jag tycker att det här är en väsentlig förändring av situationen i vad beträffar fartygstrafiken och att det därför föranleder åtgärder som bör starta omgående eftersom ökningen av trafiken enligt ryska planer är tänkt att ta sin början . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:653 om bredbandsutbyggnaden 51 Statsrådet (): har ställt två frågor. Den första frågan gäller vad jag avser att göra för att alla hushåll ska få tillgång till snabba bredbandsuppkopplingar i sina bostäder. Jag vill understryka betydelsen av tillgången till bredband. Bredband behövs ofta för att företag ska kunna skapas och utvecklas kommunikation oberoende av avstånd underlättas vilket bland annat möjliggör flera företagslokaliseringar i landsbygd. Bredband kan göra människors vardag lättare, exempelvis för att lätt kunna sköta bankärenden elektroniskt. Med utbyggt bredband underlättas service och kontakter mellan människor, myndigheter och företag. Vad gör då regeringen för att hushållen ska få tillgång till bredband? Elektronisk kommunikation är en marknad, och utbyggnaden av nät för bredbandstjänster sker på denna marknad. Statens huvudsakliga roll är att skapa reglering för att denna marknad ska fungera väl och att ge goda förutsättningar för investeringar, konkurrens och företagande i allmänhet. Staten ska hålla ett vakande öga. Regeringen arbetar kontinuerligt för en ändamålsenlig reglering. Ett exempel är att , , på regeringens uppdrag har lämnat förslag om regler som syftar till att säkerställa likabehandling av konkurrerande aktörer när det gäller tillgången till det fasta accessnätet. Förslaget om så kallad funktionell separation bereds nu inom . Ett ytterligare exempel är det förslag som lämnats till som bland annat gäller besvärsrätten och som syftar till att Post- och beslut snabbare ska bli gällande på marknaden. Möjligheten för PTS att ställa långtgående villkor om täckningskrav har även bidragit till utbyggnaden av mobilt bredband, som alltmer kompletterar fast bredband genom att även mobilnäten möjliggör höga hastigheter. Regeringens ambition är också att effektiviteten i radiofrekvensanvändningen i samhället ska öka. Alla dessa åtgärder kan bidra till att öka tillgången till bredband. Även med en väl fungerande marknad kan det dock finnas områden som inte får bredband. Det gäller inte minst glest befolkade delar av . Jag delar uppfattning att det nuvarande statliga stödet har bidragit till utbyggnaden av bredband i vissa delar av landet. Stödets utformning och effekter är dock inte oomtvistade. Stödet utformades dessutom utifrån förhållandena kring . Mycket har hänt . Tekniken har utvecklats. Marknaden har förändrats. Efterfrågan på bredbandstjänster har utvecklats i takt med att allt fler tjänster erbjudits. Det är nu hög tid att pröva om det är motiverat med fortsatt statligt stöd för att främja bredbandsutbyggnad. Regeringen har uppdragit till en utredare, kommunalrådet , att i så fall föreslå hur stödet ska utformas och finansieras. I uppdraget ingår även att utvärdera och använda erfarenheter av nuvarande stöd. PTS rapport med förslag till bredbandsstrategi utgör ett bra underlag för utredarens arbete. andra fråga gäller om jag avser att ansöka om medel ur för att klara utbyggnaden av bredband. Det korta svaret på denna fråga är att det inte är jag eller regeringen som direkt söker medel. Som information kan även nämnas att de svenska strukturfondsprogrammen för programperioden 20072013 har tagits fram regionalt i breda partnerskap, och det är med utgångspunkt i regionala analyser och regionala prioriteringar som strukturfondsmedlen ska fördelas. Medel söks som regel av enskilda projektägare. Det kan också nämnas att ansvaret för att göra prioriteringar mellan olika projekt ligger på de av regeringen utsedda strukturfondspartnerskapen, som har en majoritet av förtroendevalda. De regionala programmen lämnades in till regeringen . Regeringen har noterat att det enligt de flesta av dessa finns utrymme att besluta om medel till bland annat investeringar i bredband. Regeringen har beslutat om överlämnande av programmen till för godkännande och de är nu alla, till skillnad mot vad som anges i det skrivna svaret, godkända av EU. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 52 HANS (): Jag vill börja med att tacka infrastrukturministern för svaret. Det är bra att vi är överens om några saker. Det är bra att vi är överens om vikten av en fortsatt utbyggnad av bredbandsnätet. Det är också bra att vi är överens om att det bidrag och den satsning som den socialdemokratiska regeringen genomförde har gett effekt när det gäller utbyggnaden av bredband. Däremot känns det inte alls bra när ministern inte vill ge några pengar till fortsatt stöd utan i stället vill avvakta en utredning. Av svaret verkar det dessutom som om hon faktiskt inte tror att det behövs något stöd för att åstadkomma en utbyggnad så att alla kan få tillgång till bredband. Det här måste man utreda, menar . I väntan på det är regeringen inte beredd att skjuta till några nya statliga pengar så att utbyggnaden kan fortsätta att rulla på. Jag tycker att det här är en märklig inställning. Ute i kommunerna är problemet uppenbart. De statliga pengarna har tagit slut långt innan utbyggnaden är färdig. Därför stannar utbyggnaden upp runt om i landet. Det finns otaliga exempel på det. När jag slog upp min egen lokaltidning, , kunde jag läsa om Skatan. Det är ett litet samhälle där invånarna väldigt gärna vill ha bredband men där de kommersiella aktörerna på marknaden säger att det förmodligen aldrig kommer att kunna bli bredband där på rent kommersiella grunder. En förutsättning för att man ska kunna bygga ut är statligt stöd. Så här ser det tyvärr ut i stora delar av landet. Om vi är så överens, som ministern säger, om alla fördelarna med bredband, och vi också är överens om att alla ska ha tillgång till bredband, vore det rimliga att regeringen fortsatte den satsning på bredbandsutbyggnad som den socialdemokratiska regeringen inledde men inte hann slutföra innan regeringsskiftet. Annars är risken stor att den slogan som myntades om bredband till alla i stället blir bredband till av befolkningen. Den tekniska utvecklingen går snabbt. Den påverkar samhället på så vis att den som inte har tillgång till bredband ställs utanför en viktig del av samhällsutvecklingen. Därför är det oerhört olyckligt att utbyggnaden stannar upp . Tycker verkligen infrastrukturminister att det är rimligt att låta utbyggnaden stanna upp i väntan på en utredning, som i bästa fall kan resultera i ett beslut ? Det innebär att vi får en period av totalt dödläge på området. 53 (): Herr talman, ledamöter, övriga åhörare i detta gamla land och statsrådet! Jag tycker att svaret är bra. Det tycker jag utifrån det fullödiga svar som statsrådet gav. Men icke desto mindre behöver vi i fundera över hur det egentligen ser ut utifrån den satsning den förra socialdemokratiska regeringen gjorde tillsammans med och . Den gav vid handen att där det var enklast att etablera bredband och snabb uppkoppling för våra medborgare där finns snabb uppkoppling. Där det är allra svårast att få till är det svårt att se att det finns någon uppkoppling. Varför började man inte där det kanske är oländig terräng och där dessa möjligheter inte finns? Det är en fråga vi kan ställa oss. Men jag tror inte att vi vinner på att gnabbas om vem som gjorde rätt eller fel . Vi ska hellre gå framåt. Det är därför utredningen är ett utomordentligt bra initiativ, herr talman. Det ger oss i en möjlighet att hålla koll på att regeringen inte glömmer bort de landsändar som inte har snabb uppkoppling. Det är ett gytter . ISDN är ett begrepp, och sedan finns det många andra därtill, kanske ett hundratal, i detta som vi lite klumpigt och snabbt kallar bredband. När jag kliver av tåget i möts jag av olika skäl naturligtvis inte av samma löpsedel som här i . Här kan man ibland mötas av en löpsedel där det står Priskrig på bredband. Lika frågande är man varje gång. När man kliver av i kan man möjligen läsa Storband till Jössejazzen, den årliga jazzfestivalen. Den hålls en gång . De som är jazzintresserade vill ladda ned musik lagligt naturligtvis. De har inte den möjligheten i norra kommun. Det är naturligtvis en orättvisa. Det finns andra aspekter än jazz. Vi medborgare har olika förpliktelser att fullfölja. Bland annat ska vi deklarera. Om vi äger husdjur några gör det måste vi snabbt koppla upp oss mot den centrala djurdatabasen för att klara våra åtaganden. Det finns en uppsjö av användningsområden för snabb uppkoppling. Läkar- och sjukvården är också en viktig del. Så här ser ut . Statsrådet visar för oss i att man har förstått problemet och att man är beredd att ta tag i det. Jag är övertygad om att flertalet ledamöter kommer att hålla koll på statsrådet och hennes kolleger i frågan. oroas över alla de hinder som finns och har funnits, framför allt när det gäller att starta och etablera nya företag i hela landet. Det är ingen självklarhet. Vi kanske kommer att se satsningar på gruvnäringen i områden där det absolut inte finns vare sig bredband, telefon eller elektricitet framdraget. Men de kommer snabbt som ögat att etableras om en verksamhet finns där. Vi önskar att verksamheter ska kunna etableras även i områden där det finns möjligheter, där det bor människor, där det står tomma hus. Där finns resurser. Vi vet att många människor tycker om att bosätta sig på landsbygden för att skriva. Vi vet att för företagandet , för de nya jobben i , är det viktigt att satsa på hela landet. Vi ser med tillförsikt fram emot detta. är ett varmt parti. Vi tycker om att träffas, och vi tycker om när människor träffas gärna i bygdegårdar och hemma vid köksborden. Det är jätteviktigt. Men ibland kan vi inte träffas, och då behöver vi snabb uppkoppling för att kunna utbyta erfarenheter och dokument mellan varandra virtuellt och med hjälp av ettor och nollor. 54 Statsrådet (): En sak kan och jag vara överens om, nämligen att teknikutvecklingen går snabbt. Det är avgörande att en utredare, , får i uppgift att se över hur situationen i ser ut , 2007. Under de senaste sex sju åren har det inträffat stora förändringar inom teknikutvecklingen. Politiken ska inte fastna i tekniken. Däremot har den här regeringen bestämt sig för att sätta upp ett politiskt mål, nämligen att alla orter, den största delen av hela detta stora avlånga land, ska ha hög kapacitet . Det är ett mål som den tidigare socialdemokratiska regeringen inte orkade eller hade mod att utmana. I det sammanhanget är det viktigt att avgöra vad det är för kapacitet vi pratar om. Vad krävs för de nya turistföretagarna i inland? Vad är det för kapacitet vi pratar om? Vilken teknik ska vi använda för att tillgodose deras behov att nå kunder på andra sidan jordklotet? Sådant är viktigt att ha med oss när vi så tydligt ska sätta ett kapacitets- och tillgänglighetsmål för alla delar av landet. Det är det svaret jag vill ha. Det är precis i enlighet med vad angav i sin rapport. Det är också viktigt att blicka tillbaka och våga erkänna att när offentliga medel träder in på marknaden påverkar det marknaden. Det är viktigt att veta vad marknadens roll är . Den här regeringen har de facto vidtagit ett antal regelförändringar, och ett antal andra efterfrågade regelförändringar är på gång. Då ställer jag krav på att marknaden också faktiskt reagerar marknadsmässigt, det vill säga tar större ansvar för en större grupp av presumtiva kunder. Jag är, precis som , mycket medveten om att det finns delar av detta land där det inte finns någon marknad eller ett intresse. Målet är att nå dessa områden. Vår utredare ska svara på hur vi ska nå runt till alla delar av landet. Vilken kapacitet pratar vi om? Krävs det offentlig finansiering? Hur ska den finansieringen se ut? Staten är en del av en finansiering . Det finns andra delar, precis som frågade om och jag redogjorde för. De strukturfonder som hänvisar till är en del av vad de programmen innehåller i princip alla utom ett par. Det här visar att man runt om i landet har prioriterat att hitta möjliga medfinansieringar för att ständigt skapa bättre förutsättningar för livskraftiga miljöer och bra teknik. 55 HANS (): I motsats till vad sade tycker jag inte att svaret är bra på alla punkter. undrar varför man inte började utbyggnaden i glesbygden, där det var svårast. Svaret är väldigt enkelt: Vi har varit överens över alla partigränser om att det inte finns någon anledning för staten att gå in och lägga sig i utbyggnaden i de områden där det kan ske på kommersiella grunder. Vi har inte varit riktigt överens, för har i oppositionsställning drivit på och velat att vi skulle satsa mer pengar på att bidra till bredbandsutbyggnaden där det inte går att göra kommersiellt. Det är därför jag blir så förvånad. När man kommer i regeringsställning och dessutom får den ansvariga ministerposten säger man: Stopp och belägg! ska vi fundera hur vi ska göra framöver. Jag har full respekt för att man vill utreda och fundera över hur stödet ska se ut . Men jag kan inte begripa varför man säger som man nu gör: Vi lägger en död hand över det här eller två vi ska utreda och fundera, och sedan kommer vi tillbaka. Varför inte låta det här rulla på under tiden medan man utreder? Jag tycker att det är mycket märkligt. I interpellationssvaret uppehåller sig ministern väldigt mycket vid vikten av att ha en ändamålsenlig reglering på det här området och att ge olika aktörer tillgång till det fasta accessnätet. Jag håller med om att det är en viktig fråga. Men grundproblemet som jag vill diskutera är att vi i stora delar av landet har ett accessnät som inte har tillräcklig kapacitet för att bredband ska kunna fungera. Det krävs helt enkelt nya ledningar. För att åstadkomma en utbyggnad av nya ledningar på många områden krävs det ett statligt stöd. Jag tror inte att man kan komma ifrån det. Därför känns det så olyckligt att det blir på det här viset, att det nu stannar upp. Menar vi allvar med det vackra talet om en levande landsbygd och att hela landet ska leva måste vi se till att utbyggnaden fullföljs. Det är viktigt både för privatpersoner och för framför allt företag i glesbygden. Jag hade inte förväntat mig att en minister från ett parti som i alla möjliga sammanhang försöker framställa sig som det parti som värnar glesbygden skulle vara den som tog beslutet att inte ta något beslut utan låta satsningen dö ut i och med regeringsskiftet. Jag tycker att det är ytterst tråkigt. 56 (): Om det hade varit så enkelt att det handlat om hastigheter skulle vi säga icke godkänt om den satsning som den förra regeringen initierade. De planer som många län satsade på och redovisade för PTS är icke acceptabla om det ska vara lika villkor över hela landet. Det är en sak att jag kan ringa från en ort i norra till men en helt annan sak att kunna ladda ned tunga filer eller skicka tungt material med hjälp av uppkoppling. Så är icke fallet . Och så är icke fallet med en enda av de planer som skickades in från länen. Det är alltså icke godkänt för den förra regeringen. Jag vill nämna det, eftersom jag menar att det inte är så enkelt med den höga hastigheten. Fiberkabel är egentligen det som krävs. Så långt vi kan se i vår livstid räcker det, men det skulle kosta avsevärt mycket mer pengar än vad den socialdemokratiska regeringen hade tillfört till sin satsning. Jag har inte sett hur man har följt upp det och att man skulle haft pengar till fiberoptik i fortsättningen. Det är det enda som är acceptabelt om vi ska kunna ha en snabb uppkoppling över hela landet med lika villkor. Det var inte anledningen tidigare heller. Jag tycker att man gör det lite för lätt för sig från s-hållet. Om jag ser framåt finns det däremot möjligheter med hjälp av marknaden, men inte bara med hjälp av marknaden. Det finns även människor som inte vill ha snabb uppkoppling och som inte ens vill ha elektricitet, beroende på elöverkänslighet eller andra utgångspunkter. Det kommer sannolikt aldrig att ske att vi uppnår exakt , och det beror kanske ytterst på att vi medborgare är olika och har olika krav. Vi ser med tillförsikt fram emot utredningen, för vi behöver den. 57 Statsrådet (): Alliansregeringen har lagt ett mycket tydligt politiskt mål, att ska större delen av landet ha en hög kapacitet. Det är ett politiskt mål som socialdemokratiska regeringar inte har orkat eller vågat ta sig an. Det innebär att den tidigare socialdemokratiska regeringen inte har haft en strategi för att människor ska få bredband i alla delar av landet och inte heller en strategi för att kunna nyttja marknaden eller se när staten ska träda in med finansiering. Det är inte ansvarsfullt att hantera skattepengar på det sättet. Det är innevarande års budget och stöd till bredbandsutbyggnad i det här landet som jag själv och alliansregeringen ansvarar för. Det är utbyggnad och det som vi gav i uppdrag att följa upp som vi nu fortsätter med. Det är vikten av att kunna identifiera: Vad behövs det för offentliga åtaganden för att vi ska kunna skapa en hög kapacitet, och för att identifiera vilken kapacitet som krävs, för att kunna skapa en bra företagssituation och möjligheter i alla delar av landet, möjligheter för alla hushåll i landet att ha bra kapacitet? Det måste vi också identifiera: Vad är det? Det innebär att det arbete som utredaren har att göra ska göras , så att vi har svar på frågorna: Hur ska vi kunna gå vidare? Vilka åtgärder krävs det från den offentliga sidan? Vilka skattepengar behövs det för att vi ska kunna skapa bra tillgång till bredbandskapacitet i alla delar av landet? Det är ett politiskt mål. Det är ett mål som den socialdemokratiska regeringen inte har orkat eller velat ta sig an.