prot · GU09125 · 2007-06-13 00:00:00 — Det är en svår konstitutionell fråga hur regeringen ska förhålla sig till detta. Vi ska vara medvetna om att som förslaget ligger nu kan regeringen avlyssna oskyldiga människor utan något som helst kontrollsystem. Så ser det ut. Regeringen kan utan kontrollsystem avlyssna människor. Då ställer man sig frågan: Varför ska det ske just i ? har ett , elfte september och så vidare och vi kritiserar dem ständigt för bristande rättssäkerhet i form av Guantánamobasen och Patriot Act. Hur kommer det sig att har ett system med domstolsprövning, men inte ? Vore det inte klokt att åtminstone undersöka möjligheten att ha det i ? Hur kommer det sig att president ska behöva vända sig till domstol eller åtminstone avge ett yttrande medan eller, , inte ska behöva göra det? Det är också frågor som jag gärna skulle vilja ha svar på. Jag tycker också att det är viktigt att man noga understryker att det inte handlar om att man ska vara för eller emot avlyssning totalt sett. Jag har fått frågan: Hur kan du vara kritisk mot det här? Du var ju för förslaget om preventiv avlyssning och buggning. Det är sant. Det var jag. Det är just så man måste ställa sig frågan. Det kanske det gör. Då får man gå vidare. Är avvägningen rätt? Är integriteten rätt? Ju större omfattningen är desto mer måste integriteten tillvaratas och rättssäkerheten stärkas. säger att detta omfattar och att vi ska utvidga det med . Jag tvivlar inte på uppgifterna. Jag har också hört dem från FRA. Förstår ni vad det innebär, ni som tycker att det är naturligt? Det innebär att man ska utvidga avlyssningsmöjligheterna 20 gånger. Det är 2 mer. Tänk om polis och åklagare skulle säga: Vi ska öka avlyssningen med 2 . Vad skulle reaktionen bli då? Jag vill understryka att vi anser att detta är nödvändigt. Annars kommer inte FRA att kunna ha sin verksamhet . Vi stöder detta helhjärtat, men vi ska vara medvetna om att vi talar om en utvidgad omfattning med 2 . Varför stöder vi då detta? Jo, därför att det annars kommer att försvinna så som tekniken utvecklas. Möjligheten att avlyssna ökar alltså med 2 . Ingen kan svara på om det i själva verket blir mer eller mindre. Det kan vi inte veta, men vi ska vara medvetna om att möjligheten till avlyssning blir mycket större. Vi anser alltså att behovet finns. Låt oss understryka det en gång för alla. uttryckte det mycket klart. Vi sätter säkerhet först. Vi anser också att man måste ha möjlighet att gå över till att avlyssna inte bara i luften utan också på mark, det vill säga de återstående . Vi anser att det ska vara en tillgodosedd rättssäkerhet och rätt avvägning. Vi har kommit en bit på väg. Vi har satt upp ett antal förutsättningar. Vi hoppas att man nu använder den möjligheten med lika konstruktiva diskussioner som . Det går så mycket bättre när diskussionerna förs i utskottet. Jag hoppas att vi kommer fram till en överenskommelse till slut. 144 () replik: Det är mycket känslor och personkommentarer i inlägg i den här frågan. citerar medierna som tydligen betyder väldigt mycket. Tidningsartiklar verkar avgöra Socialdemokraternas ställningstagande i viktiga lagstiftningsfrågor här i inte de direkta förhandlingar och kontakter som sker mellan oss ledamöter. Det beklagar jag. Den här frågan är viktig och känslig. Den har beretts . Den behöver komma till skott. Det är inte reglerat på ett bra sätt . Det behöver förbättras. Vi är överens om att det behöver utvidgas till tråd. Den socialdemokratiska regeringen, där ingick, hanterade den här frågan , men kom aldrig till skott. Orsaken är uppenbar. sågar och underkänner totalt sin egen regerings mångåriga beredningsarbete i frågan som undermåligt. Varför tillsatte inte vi, säger , en parlamentarisk utredning. , när jag är i opposition, kräver jag det. Varför påtalade du inte det när du satt i regeringen om det var så illa skött som du säger? Det förstår jag inte. Vi tycker att ni tillsatte utredningar och att det är bra berett och att det är dags att fatta beslut. Du har hävdat att alliansen sade blankt nej till er begäran att utreda domstolsprövning i den här frågan dagen efter det att vi hade sagt att vi var beredda att göra det. Det är möjligt att du kommenterade tidningsuppgifter. Om du får klara besked i dialogen mellan parlamentariker och andra som säger att vi är beredda till detta, hur kan du då dagen efter säga att vi inte var det? Det tycker jag inte är att strida med blanka vapen. 145 () replik: Jag börjar med frågan om parlamentarisk utredning som talade om . Det är riktigt att vi tillsatte en utredning om arbetet med att förändra yttre militärt hot till yttre väpnat hot. Det var 11 september-utredningen. Jag har kritiserat att man utan att ha något ordentligt underlag nu plötsligt flyttar detta till yttre hot i stället. Det finns det inget underlag för över huvud taget. Det är den mest allvarliga kritiken. Man har alltså möjlighet att gå till yttre väpnat hot. Man har ett ordentligt utredningsmaterial. Varför inte fortsätta och se? Det kanske ska flyttas till yttre hot. Det är mycket möjligt, men det vet vi inte. Det är i första hand det som behöver utredas. Jag har inte på något sätt underkänt att vi skulle lägga fram detta. Jag var mycket tydlig med det och sade att vi kommer att fortsätta det här arbetet. Men vi kan inte slarva igenom det när vi ser att det inte håller, särskilt med tanke på den ökning av omfattningen av avlyssning som det innebär. Därför sade vi att vi arbetar vidare med detta. Vi får inte en förbättrad lag, men får vi en lag när det gäller FRA. Det gäller att den lagen blir så bra som möjligt. Vi tyckte att det var värt att fortsätta det här mycket svåra arbetet. Det kanske är ett av de svåraste lagstiftningsarbeten som någonsin har haft med tanke på omfattningen. Därför ville vi fortsätta arbetet. Jag kan bara konstatera att inställning till frågor om brottsbekämpning i preventivt syfte och integritet är fullständigt obegriplig. Här står en person från ett parti som har sagt nej till i stort sett samtliga förslag om buggning, preventivt tvångsmedel och till och med dna-lagstiftning. Hur får man ihop den logiken? Svara på det, ! 146 () replik: Integriteten är en hjärtefråga för oss i . Det har jag uttryckt tidigare. måste vi klara ut det här, . Du säger alltså att det är rätt att 11 september-utredningen föreslog att vi skulle ha begreppet yttre väpnat hot. Efter det gjorde din regering en departementsskrivelse inom Försvarsdepartementet. Den skrivelsen kom 2005 och den föreslog att begreppet skulle vidgas till yttre hot. Den har remissbehandlats. Det är den som ligger till grund för vårt beslut här . Jag kanske är helt fel ute. Min uppfattning är att det är vad den skrivelsen sade. Det är utrett, och det är remissbehandlat. Låt oss klara ut det. Du menar alltså att den departementsskrivelse som lades fram och remissbehandlades inte föreslog att begreppet skulle vara yttre hot. Jag hävdar att det är så. Låt oss glömma de personmotsättningar som uppenbarligen står som spön i backen. Som det har sagts tidigare stod vi väldigt nära varandra . Vi sade att vi är beredda att utreda domstolsprövning i vissa fall. Hur kunde du dagen efter gå ut och säga att alliansen hade sagt blankt nej till domstolsprövning? Jag är inte van att förhandla i på det sättet. Man ska respektera varandra och köra med blanka vapen. 147 () replik: Jag håller helt med om att man ska köra med ärliga kort. Det är det inte om en försvarsminister inför en stor samling människor uttalar att det inte finns på kartan, som förhandlingar pågår. Om det var obetänksamt eller planerat, vet vi inte. Men det är faktum. Det handlar inte om tidningsuppgifter, utan det är något som återgavs gång på gång. Om man uttrycker sig på det sättet är det en mycket stark förolämpning mot er som förhandlar. Man visar att man menar något helt annat. Frågan om att ändra från yttre väpnat hot till yttre hot var just en av de frågor som vi diskuterade. Vi ansåg att vi nog borde gå vidare med den. Vi tog heller inte slutlig ställning till det. Min inställning var redan då att detta inte var tillräckligt berett, men låt oss gå på den förändring som var utredd, nämligen från yttre militärt hot till yttre väpnat hot. Låt oss sedan fortsätta arbetet med att se om vi kanske ska gå till yttre hot. Jag hade exakt samma inställning då, under den socialdemokratiska regeringen, som jag har . Låt oss nu i stället gå till yttre väpnat hot, och låt oss fortsätta det arbetet, som kan sluta i slutsatsen att vi bör göra den här förändringen. Men en departementspromemoria här ansåg jag inte vara tillräckligt då, och jag har precis samma uppfattning . 148 () replik: Det är väl uppenbart att det i hög grad är själva processen under den här våren och kanske mindre det sakliga innehållet i förslagen som har gjort det omöjligt med en uppgörelse. Jag tycker ändå att det är lite märkligt att när försvarsministern redovisar att han i egenskap av gruppledare blev approcherad i ett försök att få stöd för de planer som den dåvarande regeringen hyste så var det tydligen okej, men den här gången så var det uppenbarligen fel att vända sig till den socialdemokratiska gruppledaren. I stället är det uppenbart att man skulle ha vänt sig till försvarsutskottets ordförande och naturligtvis justitieutskottets ordförande. Jag tycker inte riktigt att det är konsekvent. återkommer till detta med möjligheterna att kringgå bestämmelserna om hemliga tvångsmedel. Jag vill bara uppmärksamma talmannen och kammaren på att det finns en tydlig reglering i försvarsunderrättelselagen i den ändring som vi nu föreslår ska genomföras i 4 §. Där sägs att försvarsunderrättelseverksamheten inte får vidta åtgärder som syftar till att lösa uppgifter som lyder under annan lag, till exempel hör till polisens verksamhetsområde. Man får inte ägna sig åt brottsbekämpande, och man får inte ägna sig åt brottsförebyggande verksamhet. Den kringgångsmöjlighet som pekar på finns helt enkelt inte. Vidare är det korrekt att regeringen inte behöver söka tillstånd från när den bestämmer sin inriktning, men det är fel att säga att det inte finns någon kontroll. Kontrollen, som den är formulerad i lagen, avser alla myndigheter och hela den verksamhet som FRA bedriver, oaktat om det sker på uppdrag av regeringen eller inte. är det en fråga som jag måste få ställa till . Han återkommer gång efter annan till att det här förslaget inte var tillräckligt berett och att det var skälet till att Socialdemokraterna nu har fastnat för sitt ställningstagande. Men om det var så, varför gick man då i konkreta förhandlingar med sikte på justering i utskottet, om det ändå var kört från början? 149 () replik: Det var många frågor. Det är inte säkert, herr talman, att jag hinner svara på alla. Jag börjar bakifrån. Jo, det var så att jag tyckte från början att det här naturligtvis borde ha tagits tillbaka. Det hade varit ganska enkelt. Då hade man från regeringen gjort det som var det absolut bästa. valde man i stället att låta det här gå via utskottet, och det är man alldeles fri att göra. Men om man agerar på det sätt som man sedan gjorde och inte bryr sig om de här förhandlingarna, då har man så att säga grävt en grop åt sig själv. Det tycker jag var beklagligt, men det var ändå ett faktum. När det gäller frågan om enskilda så är det bara att läsa propositionen. Det finns ju förutsättningar för att avlyssna enskilda. Det vet vi ju också: På det sätt som det här fungerar så är det möjligt, och då har vi två parallella system. Det är enskilda personer som kan avlyssnas. Det är ganska naturligt med tanke på att det är just avlyssning av människor det är fråga om. Som jag sade tidigare: Att ange någon verksamhet är inte särskilt svårt. Att synnerliga skäl är någonting som kan tolkas på olika sätt, det är någonting annat. Det kan användas på olika sätt. När det handlar om den sista frågan om regeringen är det så att den har möjligheter att få använda sig av avlyssning. Att det sedan finns en viss form av formell kontroll, det är någonting annat. Men vi ska vara medvetna om att kontrollen i det förslag som föreligger är betydligt sämre för tillståndsprövning än den kontroll som finns i och . Det tycker vi är en brist, men det finns ju ändå en möjlighet att rätta till de sakerna . 150 () replik: pekar här på möjligheten att få detta till stånd. Man kunde naturligtvis inte arbeta in en domstolsprövning i förslaget som det förelåg, men det fanns ju en möjlighet att utreda detta. Jag vill gärna säga, för min egen del, att enligt min uppfattning fanns detta på kartan. Det var inte bara en möjlighet utan också någonting som jag tror att de som önskade en bred överenskommelse i grunden också hade accepterat. återkommer till uttrycket att vi ska avlyssna enskilda. Återigen: Att välja ut enskilda, i betydelsen att man väljer ut en person som har ett visst mobiltelefonabonnemang eller ett visst dataabonnemang den möjligheten står inte till buds. Däremot kan enskilda, om det är av yttersta vikt för verksamheten, utgöra sökbegrepp, men det är bara undantagsvis som den möjligheten finns. Jag tycker att det är bra att , som i sitt anförande sade att regeringen utan någon som helst kontroll kommer att kunna genomföra sin inriktning av underrättelseverksamhet, nu erkänner att det faktiskt finns en kontrollfunktion också avseende regeringen. 151 () replik: Vi kan ju fortsätta tvista om det här med enskilda, herr talman, men det är ju precis på det sättet som du säger, : Det finns alltså undantag när enskilda personer kan vara föremål för den här sökningen. Jag är glad att du ändå uttrycker dig på det sättet. Det vore önskvärt att fler gjorde det på det sätt som du uttrycker dig här. Jag vill ändå använda min sista replik till att säga att jag tycker att arbetet har förts bra i försvarsutskottet. Jag tvivlar inte en sekund på de seriösa avsikterna från många borgerliga riksdagsledamöter i det här fallet, på samma sätt som vi har varit helt ärliga i våra avsikter från början. Vi har varit väldigt tydliga med de olika förslagen. När och jag hade vår presentation av detta sade vi också mycket tydligt att det kan innebära någon förskjutning, men om man menar allvar med de här sakerna, ta då den chansen! Men det gjorde man inte. Man lät hela den här frågan bli föremål för diskussion i utskottet som man gjorde uttalanden som fullständigt tillintetgjorde de möjligheterna. Vi står inför en mycket märklig situation. Det finns en mycket bred majoritet för det här förslaget, men oenighet om det sätt som man har agerat på. Vi får väl nu i stället se till att vi använder tiden framöver till att försöka hitta den bästa möjliga lösningen i stället för att bara gå tillbaka. Det har varit många diskussioner om historieförklaringen. Jag hade inte den minsta avsikt att ägna åt det, men efter att ha hört talare efter talare ge sin historiebeskrivning så ansåg jag ändå att det var nödvändigt att beskriva hur det hade gått till och det sätt som vi har agerat på inte bara höra på hur andra felaktigt påstår att vi har gjort. Låt oss i stället använda tiden framöver i den konstruktiva anda och den seriositet som har funnits hos , och många andra till att se till att vi får ett bra förslag och att vi kan få den verksamhet som vi så väl behöver, men att vi därigenom också kan få ett förslag som är förenligt med den rättssäkerhet och de grundläggande rättsprinciper som vi står för. 152 (): Jag kan instämma i mycket av kritiken när det gäller det förslag som har framförts här . En av delarna i den proposition som vi nu diskuterar oroar mig som ledamot i justitieutskottet extra mycket. Det jag talar om är ändringen i lagen om försvarsunderrättelseverksamhet som ger rätt att spana efter bland annat brottslighet som kan sägas utgöra ett yttre hot. Till att börja med anser att försvarsunderrättelseverksamheten bör vara inriktad på militära hot medan andra typer av hot bör hanteras inom ramen för en annan verksamhet. Detta anser vi därför att det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med en tydlig gräns mellan det civila och det militära. Försvarsministern har ju gått från kammaren, men han har i den senaste månadens debatt hävdat att vi kritiker blandar ihop brottsbekämpning och underrättelseverksamhet från försvaret. Jag tror dock att det är han själv som är den som är mest skyldig till detta. Regeringen skriver i propositionen att bestämmelserna måste anpassas så att kartläggning av terrorism och annan internationell brottslighet av sådan kvalificerad art att den kan anses utgöra yttre hot mot landet inte utesluts från tillämpningsområdet för försvarsunderrättelseverksamheten. Det är dock viktigt att framhålla att det även i fortsättningen är polisen som har ansvaret för att leda och bedriva bekämpningen av sådan kriminalitet. Vad de myndigheter som ägnar sig åt försvarsunderrättelseverksamhet i fortsättningen kan göra är att bidra med underrättelser. Enligt 8 § i den föreslagna lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten får man rapportera uppgifter som berör en viss fysisk person om uppgifterna rör försvarsunderrättelseverksamheten, vilket internationell kriminalitet av stor omfattning och kvalificerad art alltså föreslås göra. Enligt regeringens förslag till ändring i 4 § i lagen om underrättelseverksamheten får man sedan rapportera uppgifterna vidare till berörda brottsbekämpande myndigheter. Det innebär i praktiken att propositionen öppnar upp för nya verktyg i brottsbekämpningen. Även om signalspaningsmyndigheten inte är den som kommer att ägna sig åt själva brottsbekämpningen finns det stora möjligheter att rapportera brott vidare till polis och åklagare. Försvarsministern och de borgerliga stödpartierna har alltså definitivt blandat ihop brottsbekämpning och försvarsunderrättelseverksamhet. Utökningen av mandatet för försvarsunderrättelseverksamheten innebär, även utan den förändring som säger att spaning i kabel är tillåten, att signalspaningsmyndigheten kan ägna sig åt spaning på flera personer och filtrera ut flera meddelanden för analys. Lagförslaget inkräktar alltså på den grundlagsfästa rätten att få kommunicera fritt utan statlig insyn. På grund av detta och på grund av de skäl som andra företrädare för , och anfört anser jag att propositionsförslaget i första hand bör avslås. I andra hand bör det bordläggas . 153 (): har lämnat kammaren, men jag gick egentligen upp i talarstolen för att vända mig till honom. Jag har varit i , men när jag ställer mig i talarstolen gör jag det med utgångspunkten att jag har fakta med mig. Det är skrämmande att en före detta justitieminister kommer med hårresande påståenden och överdrifter. Han talar om massavlyssning. Man lyssnar på vad människor säger och läser vad de skriver i sina mejl, påstår han. Med det utgångsläget hade jag givetvis också sagt nej till förslaget. Det är hårresande. Det är skrämmande. Han skrämmer upp människor. Han skrämmer upp sig själv. Jag förstår därför inte varför han var så nära att faktiskt säga ja. Det vore för mig helt omöjligt att ens tänka tanken. Jag tycker att hela frågan blivit en blandning av buggningsärendet, alltså den hemliga avlyssning som det talades om förra året, och signalspaningen som vi debatterar. Det talas om avlyssning, men det handlar inte om avlyssning och definitivt inte om massavlyssning. Flera har nämnt ordet avlyssning. Buggning innebär avlyssning av en brottsmisstänkt förutbestämd person där en fysisk person, en spanare, sitter och lyssnar på ett pågående eller ett inspelat samtal. Det innebär också att ett mänskligt öra utvärderar ifall samtalet har ett kriminellt innehåll som kan leda till gripandet av en grov brottsling, ett narkotikasyndikat eller liknande. Vidare innebär buggning användning av hemligt installerade mikrofoner i privata eller offentliga miljöer eller avlyssning av telefonsamtal. Vi kommer i att tvingas fatta beslut också i sådana svåra frågor. Den typen av hemliga tvångsmedel var beredd att fatta beslut om förra året då han var ansvarig minister för . Det handlade dessutom om att tillåta avlyssning av tidningsredaktioner. drev då frågan till bordläggning genom att kräva åtgärder för att slå vakt om den personliga integriteten och förstärka rättsskyddet. När det gäller buggningen har det jobbats fram en rad åtgärder för att tillmötesgå ett rättssäkert förslag, och det kommer att presenteras . I det här fallet handlar det om signalspaning, som är någonting annat. Det är en teknisk inhämtning av signaler i ett globalt nätverk som sker i realtid och helautomatiskt. Innehållet kan inte inspekteras i inhämtningssystemet. Det går alltså inte att med ett mänskligt öra höra ett telefonsamtal eller med ett mänskligt öga läsa ett mejl. Enbart behörig analytiker som arbetar med ett visst underrättelseuppdrag kan ta del av det material som inhämtas för uppdraget. Den behöriga analytikern måste registrera sig vid varje enskilt tillfälle både vid ut- och inloggning och signera med en kråka som sparas för kontroll i efterhand. Nytt uppdrag måste godkännas av ansvarig myndighet. Den helautomatiska sökningen inriktar sig på begrepp och företeelser som kan utgöra hot mot svensk säkerhet. I ett gigantiskt flöde av signaler som piper förbi i det trådbundna nätverket och som passerar landets gränser letar man efter bokstavskombinationer och kryptiska symboler som kan indikera ett terroristhot eller ett militärt hot. har tagit lärdom av behovet av integritetsskydd och av behovet av starkt rättsskydd för landets invånare och slår vakt om dessa frågor. Det tycker jag är bra. Socialdemokraterna har vaknat upp och kommit med en rad förslag på åtgärder för att förstärka den personliga integriteten. Det tackar jag för. Konstruktiva förslag och en bred uppgörelse i en fråga som berör landets säkerhet är bra. När och alliansregeringen nu vägt in de önskemål som Socialdemokraterna krävt undrar jag vad det då är som gör det omöjligt att enas. Det enda svar jag ser är att och vill demonstrera sin makt och låter denna fråga bli symbol för en meningsskiljaktighet som egentligen inte finns. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:1351 EU:s tobakssubventioner av () till jordbruksminister () 2006/07:1352 Möjligheter för unga att bli självförsörjande av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:1353 Ekonomiskt stöd till abortsökande av () till socialminister () 2006/07:1354 och av () till utrikesminister () 2006/07:1355 Besök av statschef av () till statsrådet () 2006/07:1356 Statlig tjänst utannonserad av () till statsrådet () 2006/07:1357 och miljön av () till miljöminister () 2006/07:1358 Handläggningstiden för överklaganden av () till miljöminister () 2006/07:1359 Analys av regeringens försämringar för småföretagare av () till näringsminister () 2006/07:1360 Mödrahälsovård för utlandsfödda kvinnor av () till socialminister () 2006/07:1361 FN och människors rätt till religionsfrihet av () till utrikesminister () 2006/07:1362 Insyn i friskolor av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit