prot · GU0951 · 2007-01-19 00:00:00 — Men det är otroligt svårt att reglera detta, väldigt svårt att hitta rimliga ståndpunkter. Jag tror att lösningen ändå är att hålla sig något till den struktur som vi har haft när det gäller familjelagstiftningen och att försöka göra den mer neutral än vad den har varit. Men jag har ingen bestämd uppfattning när det gäller flera. Det är intressant hur man gör i andra länder givetvis, men behov av mer än en vuxen har de allra flesta barn. Så gäller det att se till vilka som ska vara juridiska föräldrar och vilka som ska vara andra viktiga relationer. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:205 om skilda valdagar 49 (m): har frågat mig om jag avser att, innan presenterar sina ställningstaganden, vidta några åtgärder som möjliggör för någon eller några kommuner att på prov anordna det lokala valet än det till . har vidare frågat om jag avser att se över om det finns några möjligheter att redan nu vidta åtgärder för att underlätta att valdagarna skiljs åt för det fall en majoritet av öppnar för den möjligheten. Frågan om skilda dagar för ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige har diskuterats . Exempelvis hade författningsutredning i uppdrag att se över frågan. Någon politisk enighet i den delen kunde dock inte nås i utredningen, varför något förslag inte lades fram. Därefter har fått i uppdrag att bland annat göra en utvärdering och översyn av hela det svenska valsystemet. I den delen av uppdraget ingår även att utreda hur valen till respektive landstings- och kommunfullmäktige tidsmässigt förhåller sig till varandra. ska redovisa sitt uppdrag . Enligt min bedömning är det inte lämpligt att nu föregripa diskussioner om hur den här delen av valsystemet eventuellt bör reformeras. Jag avser alltså att avvakta resultatet av utredningens arbete innan jag är beredd att ta ställning till om skilda valdagar bör införas och om det i så fall bör föregås av den typen av försöksverksamhet som förespråkar. 50 HANS (): Som nytillkommen lyssnare kan jag meddela att förmiddagen har belyst en mängd olika dagspolitiska problem med rätt många exempel hämtade från , vilket gläder en ledamot från den södra delen av landet. Så blir det även i det här fallet när vi ska diskutera behovet av skilda valdagar. Utgångspunkten för den här interpellationen är en händelsekedja i . lämnade in en motion till om att man skulle få försöka bli provkommun ifall möjligheten öppnas för skilda valdagar. I motionen framhölls exempelvis att genom att separera de lokala och regionala valen från de nationella visas de nära och viktiga frågorna en större betydelse än vad som är fallet . Allt behöver inte drunkna i den politik som beslutas och fastställs i via riksdag och regering. Med skilda valdagar finns det anledning att tro på ett djupare engagemang. Kommunfullmäktige i behandlade och avgjorde frågan . Sedan har brev ivägskickats till både statsministern och som var den minister som tillsatte . Jag tillhör dem som tror att många av de viktiga politiska frågorna är de lokala och regionala. Jag tror också att många av de politiker, de förtroendevalda som möter den enskilda medborgaren oftast är den lokala och den regionala politikern. Just därför tror jag att det vore viktigt att man fick ett fokus just mot de lokala och regionala frågorna. Det sker bäst, menar jag, genom att man skulle separera de nationella valen från dem till lokal och regional församling. Det kan man göra på olika sätt, men jag tror ändå att det vore nyttigt. Vi ser att när det väl går till allmänna val i så blir fokus väldigt mycket på regeringsskifte, maktskifte och vem som ska bli statsminister. Det är oerhört viktigt. Jag, herr talman, kan glädja mig åt att det också blev ett skifte i föregående års val, att vi fick en helt ny regering och att vi fick en ny statsminister, även om det kanske smärtade talmannen. I den debatt som vi förde 2006 blev det väldigt mycket fokus på de nationella frågorna. Det är inget konstigt i det, men jag tror att det vore bra om man utöver det fick ett fokus mot de lokala och regionala frågorna, vilket kan ske genom separering. ser jag att justitieministern påpekar att hon inte så länge pågår vill vidta några steg eller åtgärder i någon riktning. Det kan jag väl i någon mening ha en förståelse för. Jag vill ändå understryka att jag tror att det är behövligt med en separering av de lokala och regionala valen från de nationella. Om det skulle vara så att säger att man inte kan tänka sig det i hela landet men skulle kunna tänka sig att pröva det på något eller några håll vill jag härmed till justitieministern och alla övriga som lyssnar anmäla att jag tror att skulle kunna vara en av de kommuner som i så fall skulle kunna tänka sig att försöka vara en provkommun. Min förhoppning hade dessutom varit att det kanske skulle finnas fler kommuner i , kanske hela , så att alla 33 kommuner och valet till skulle kunna separeras från det nationella valet. 51 (m): Jag delar uppfattningen att den lokala politiken är viktig. Det brukar framför allt framhållas av tidigare aktiva kommunalpolitiker. Till min glädje har jag dock noterat att också väljarna delar den uppfattningen. Det som har hänt är ju att röstsplittringen ökar. Människor väljer i ökad utsträckning olika i lokala val och i riksdagsvalet, vilket visar att det även med den gemensamma valdagen uppenbarligen finns en förmåga jag har aldrig tvekat om den hos väljarna att se att det är olika frågor som diskuteras. Så finns då frågan om man skulle öka och ge ett större fokus och ett större intresse för de lokala frågorna om man skilde valdagarna åt. Det finns fördelar, och det finns nackdelar. Det är just därför det är så bra att vi har . Jag tror att och jag kan vara överens om att just när det gäller hur valsystemet ser ut och vad vi har för grundläggande regelverk för demokratin i det här landet ligger det ett värde i en viss konservatism och en viss hållning där man faktiskt ser till att alla är med på båten. Det är ju inte regler som vi ändrar fram och tillbaka och hur som helst. är en utredning där jag tror att man har verktygen och möjligheten att i lugn och ro diskutera igenom fördelar och nackdelar och kan försöka hitta den breda uppslutning som måste finnas för radikala förändringar. Det är bra att och andra visar intresse för de här frågorna, för det kommer naturligtvis också att vitalisera ledamöterna i . Det är frågor som bör diskuteras återkommande, för vi vill alla ha ett högt valdeltagande och ett otroligt engagemang kring den frågeställning som valet innebär. ser vi att intresset för de lokala frågorna ökar. Medborgarna har uppfattat betydelsen av vad som sker i kommunfullmäktige och i landsting . Det är något som jag ser väldigt positivt på. Det återstår att se om det finns behov av förändringar i regelverken när det gäller valsystemet. Jag vill i vart fall för min del se vad kommer fram till innan jag är beredd att ta ställning och lägga fram förslag i de delarna. 52 HANS (): Jag tycker att det är värdefullt och bra att det förs en konstitutionell debatt i . Jag tycker att det har varit lite för lite av det. Jag har sett som en fara att vi parkerar alla de rätt svåra och komplicerade men också oerhört intressanta frågorna i en utredning och sedan säger att i avvaktan på den utredningens resultat parkerar vi debatten. Så tycker jag inte att det borde vara. Jag tycker att det meningsutbyte vi har i kammaren är ett exempel på att vi måste föra en offentlig debatt kring det. Jag noterade att för sedan i likhet med öppnade för möjligheten att föra en diskussion om kommunala nyval, vilket jag också tycker är en alldeles utmärkt idé. Det har det utbrutit en pressdebatt om på ledarsidorna. Jag tycker att debatt borde föras också kring för- och nackdelar med skilda valdagar, precis som säger. Naturligtvis medför alla konstitutionella förändringar både för- och nackdelar. Det är därför det gäller att göra en klok avvägning. Så länge vi håller oss inom det demokratiska systemet kan man säga att det där finns olika verktyg, som alla har bieffekter av både positiv och negativ karaktär. Därför är det oerhört viktigt att vi för en konstitutionell debatt i vårt land. Ett av inslagen i den konstitutionella debatt vi bör föra i är behovet av skilda valdagar, för att få fokus på det jag tror för många medborgare är de riktigt viktiga politiska frågorna, nämligen vardagsfrågorna. De hanteras i mycket stor utsträckning lokalt och regionalt. Jag ska inte förlänga debatten ytterligare. Justitieministern har gett ett rätt klart besked i sitt interpellationssvar, nämligen att hon inte har för avsikt att vidta några åtgärder förrän utredningen är presenterad. Jag tycker att också jag har gett ett rätt klart besked om var jag politiskt står i frågan om behovet av skilda valdagar. Därför skulle jag vilja meddela herr talman att jag avstår från den sista repliken. Vi ska ju hinna med att diskutera tingsrätten i , som också är en viktig Skånefråga. Jag skulle dessutom vilja överlämna till justitieministern motions- och fullmäktigehandlingar från . Där har man i all ödmjukhet, som den lilla kommun den är nere i , tagit beslutet att anhängiggöra sin önskan att få vara en av försökskommunerna ifall möjligheten öppnas för försök med skilda valdagar för kommuner och riksdag. 53 (m): Jag ska med intresse läsa beslutet från . Det är bra att det finns ett engagemang ute i kommunerna för hur vi på olika sätt ska öka intresset för den lokala demokratin och faktiskt också få ett engagemang som återspeglas i valen. Jag tror att diskussionen kommer att fortsätta, med och andra, för det finns uppenbarligen ett intresse på många håll för de här frågorna, inte bara i . Men jag har noterat att står först i kön om det skulle bli någon typ av försöksverksamhet . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:208 om nedlagd utredning om polisutbildning 54 (m): har frågat mig varför lagts ned bara en månad innan resultatet skulle ha presenterats. Hon har vidare frågat mig mot vilken bakgrund jag kommer att värdera behoven av polisutbildning om man inte utgår från den nu nedlagda utredningen. Hon har avslutningsvis också frågat mig hur jag kommer att tillgodose behovet av poliser och polisutbildning i . Vi i alliansen ser som en av våra viktigaste uppgifter att öka människors trygghet. Vi har därför sjösatt den mest ambitiösa satsningen någonsin på rättsväsendet. Vi har bland annat annonserat en kraftig ökning av antalet poliser med målet att det ska finnas 20 000 poliser . Denna ambitionsökning kommer att ge tydliga resultat i form av ökad polisiär närvaro och synlighet såväl i landet som helhet som i . Polisens förmåga handlar naturligtvis inte bara om ekonomiska och personella resurser. En lika viktig förutsättning är att enskilda poliser har hög kompetens och god förmåga att bemöta människor. Det är mot denna bakgrund som regeringen tillsatt en ny utredning om den framtida polisutbildningen. Den tidigare utredningen har utfört ett viktigt arbete och det blir ett självklart bidrag till den nya utredaren. Det framgår också uttryckligen av direktiven att den nya utredningen ska ta till vara de kunskaper och erfarenheter som den tidigare utredningen gjort. Skälet till att det tillsätts en ny utredning är helt enkelt att direktiven till den förra var alltför snäva. Regeringen anser att frågan om hur utbildningen av poliser ska vara utformad är så viktig att den måste utredas på ett mer förutsättningslöst sätt och det har vi säkerställt genom de nya direktiven. oroar sig avslutningsvis i sin interpellation för hur polissituationen kommer att se ut i . Mitt engagemang är inte begränsat till eller någon annan del av landet. Regeringens ambition är att se till att vi får fler poliser, synliga poliser, i hela landet. Jag är därför glad att kunna konstatera att en rad kommuner är intresserade av att etablera polisutbildning. är det angeläget att utredningen kommer i gång och jag kommer givetvis att noga ta del av de överväganden och förslag som utredaren presenterar. 55 (): Tack så mycket för att vi får möjlighet att debattera den här frågan. Jag är orolig för att det inte blir någon polishögskola i och kanske inte ens i över huvud taget eftersom regeringen nu har valt att lägga ned den utredning som pågått. Jag undrar om det är rekord att lägga ned en utredning bara en månad innan den skulle ha lagt fram sitt förslag. Jag har all respekt för att en högerregering vill sätta sin prägel på utredningar, att man vill ha sina egna utredare och så vidare. Jag har full förståelse för att man vill byta ut och tillsätta nya utredare i de utredningar som precis har startat. Men det måste väl ändå ta priset att man bara en månad innan utredaren ska få presentera sitt förslag om hur polisutbildningen ska gå till i det här landet lägger ned utredningen bara för att förskjuta detta i tiden, bara för att lägga en dimridå över att man inte vill ha en akademisk utbildning för poliser och bara för att återigen ska få vänta med att få en polisutbildning. Det är viktigt för hela landet att det finns polisutbildningar i hela landet. Det har visat sig att många poliser det gäller bland annat i som utbildat sig också stannar kvar i området. Vi i behöver också en polisutbildning. Det finns många i , i , och i andra delar av som vill utbilda sig till poliser. Där skulle man naturligtvis kunna utbilda människor från hela landet. Jag känner en oro över att man nu vill skjuta frågan och lägga dimridåer över den. Man verkar inte särskilt angelägen om att det ska vara en akademisk utbildning längre. Vi har haft en ambitiös utbildningssatsning över huvud taget i man ska ha akademiska poäng och så vidare. Konsekvensen kan nu bli att de som poliserna ska sätta fast har högre utbildning än poliserna själva. Jag tycker att det vore klädsamt om också högerregeringen skulle vilja ha en akademisk utbildning för polisen. Det är tråkigt om man inte kommer fram till den slutsatsen. talar om helheten, och det är just för att man även vill se om man kan korta ned utbildningen och att den inte ska ge akademiska poäng. Det är det som jag nu tolkar som helhet. Det tycker jag vore att dra ned på ambitionsnivån. Dessutom måste jag kommentera detta med den ambitiösa satsningen. säger att man ska satsa så ambitiöst. Ja, det hörde ju väljarna i valrörelsen, och i vårbudgeten föreslog ni 1,7 miljarder mer än den socialdemokratiska regeringen. Antagligen var det en och annan väljare som trodde på er. Det är ganska trist att högerregeringen när den sedan trätt till inte har levt upp till sina löften och dragit ned på ambitionsnivån. Ni sade att ni ville ha 1,7 miljarder mer. blir det 200 miljoner mer än det som den socialdemokratiska regeringen satsade. Det är en väldigt låg ambitionsnivå för en regering som påstår att det är den viktigaste frågan. Vi har en väldigt hög ambitionsnivå, säger . Det är alltså de 200 miljonerna hon menar. Det tycker jag är att föra väljarna bakom ljuset. Ambitiösa mål hörde vi om i valrörelsen, men av det bidde det en tummetott. Även när det gäller högskoleutbildning för poliser får vi vänta och se om det blir någon utbildning över huvud taget. Blir det en utbildning med akademiska poäng? Blir det någon utbildning i , i ? Det skulle jag vilja veta . 56 (m): är bekymrad över att det inte ska bli någon polisutbildning i . Jag har noterat att det från socialdemokratiska ledamöter mest är bekymmer för om det ska bli en polishögskola än här, än där, som man som partigrupp föreslår neddragningar av polisanslagen i förhållande till vad vi föreslår. Det är väl så att det i stället för fler utbildningsanordnare är en neddragning som hade varit nödvändig om man hade genomfört den socialdemokratiska politiken. Om det är rekord i att lägga ned utredningar vet jag faktiskt inte. Bakgrunden är följande. fick i uppdrag att utreda den framtida polisutbildningen med ett väldigt snävt direktiv som i princip bara berörde formfrågan. Vilka åtgärder krävs för att polisutbildningen ska bli en högskoleutbildning? Det man inte valde att göra var att utvärdera den utbildning vi har . Vad är bra, vad är dåligt? En sak är att vi vet att flera polismyndigheter finner skäl att själva lägga på de nya aspiranterna för att de tycker att de inte har lärt sig tillräckligt. Ingen har analyserat heller vad de tycker saknas och vad det kan bero på, vad skälet är. Det finns ingen analys och inget uppdrag att fundera över: Vad kommer poliser som ska verka att behöva för kompetens? Kan det vara rimligt att ha en och samma utbildning för alla som ska arbeta inom en så bred verksamhet som polisverksamheten är? Rekryteringen berörs av i underlaget, men hon hade inget uppdrag att ta fram förslag för att ta itu med de problem som finns när det gäller att få en större mångfald representerad i poliskåren. Det är en rad väldigt avgörande kvalitetsfrågor där jag känner att om man ska introducera en ny utbildning ska man ha ett underlag också i de frågorna. Därför har jag valt att ta resultat och lägga in det i den utredning som tillsätts, vidga direktivet till att omfatta frågor som inte har hanterats och framför allt försöka få ett verksamhetsperspektiv på det hela. När det gäller den mytbildning som bedrivs i agitationen om att det inte skulle handla om högskolepoäng har man, det kan jag bara säga, läst direktiven väldigt dåligt. Jag är rätt angelägen om att den som läser kurser och utbildningar som motsvarar akademisk utbildning också ska få de fördelar det innebär att ta poäng. För mig är inte huvudfrågan formen och organisationen eller var utbildningen ligger utan dess innehåll. Det fanns ingen möjlighet att åstadkomma en ny utbildning genom vare sig den gamla eller den nya utredningen så snabbt att en ny reformerad polisutbildning skulle komma i åtnjutande av den storsatsning som den nya regeringen nu gör. Därför är jag rätt så glad över att dagens polisutbildning har många förtjänster och är bra. Vi har också utbildningskapacitet som räcker för den utbildningssatsning som vi gör. Det innebär inte att jag inte vet att det finns många goda argument för polisutbildning på fler än ett håll. En representant för har varit uppe i talarstolen och redovisat sina skäl. har väldigt mycket agiterat för Faluns synpunkter. Norrlandsproblematiken känner vi till, och är, som påpekar, en region som har många förtjänster. Där har det också från olika håll lagts fram förslag som är väldigt intressanta. ska vi inte glömma bort i det här sammanhanget som också har bidragit med intressanta underlag när det gäller polisutbildning. Det är en fördel som finns i det underlag som har tagit fram att flera högskolor har gjort egna analyser och inspel i den här frågan, som vi kommer att ha nytta av i den polisutredning som pågår. 57 (): Jag tycker att det kunde vara klädsamt om justitieministern kunde hålla sig till sanningen. Jag tycker att det är lite trist att få höra att det är neddragningar när den socialdemokratiska regeringen faktiskt höjde anslagen. Ni gick till val på att höja anslaget med 1,7 miljarder. berör över huvud taget inte att det bara blev 200 miljoner. Det bidde en tummetott av det stora ambitiösa vallöfte som ni hade. Ni påstår att vi gjorde neddragningar i vår budget. Det är inte sant, och det är trist att en justitieminister inte håller sig till sanningen. När det sedan gäller utbildningen ser jag det som att det här är att lägga dimridåer och förskjuta det . Man vill inte sätta i gång med en ny polishögskola, utan man vill skjuta det framåt i tiden. blir det skjutet framåt. Vi kanske måste vänta ända till 2010. har goda förutsättningar och har mycket goda förutsättningar att kunna bedriva en mycket bra polisutbildning och har en god infrastruktur med många områden runtomkring som man kan dra nytta av när det gäller kriminalvården, försvaret och så vidare. Därför tycker jag att det är tråkigt att vi ska få vänta ytterligare innan det kommer till fler utbildningar. Jag vill också kommentera den satsning som den socialdemokratiska regeringen gjorde. Det handlar om en helhet. Den socialdemokratiska regeringen satsade på både kriminalvården, domstolsväsendet och åklagarmyndigheten. Man ser helheten i det. Det är ambitiöst, käckt och bra att säga lite plakatpolitik att vi ska ha fler poliser och så, men man måste också se till att de människor som polisen måste anhålla inte ska behöva vänta på att tas om hand av domstolsväsendet, inte vänta på att få en dom. Det kan faktiskt undergräva tilltron till rättsväsendet i om man inte har helheten utan bara tar till plakatpolitiken, som jag nu ser att högerregeringen använder sig av, även om det bara är ord. Det blev ju bara en tummetott. Det är bara 200 miljoner mer än vad den socialdemokratiska budgeten innehöll . Jag vill återkomma till utbildningen. Utredningen lades alltså ned bara en månad innan den skulle lägga fram sitt förslag. säger här att den inte var tillräckligt bred. Men utredaren hade också i uppdrag att se på helheten. Hon hade ett uppdrag att titta på de utbildningar som finns . Jag tycker att det är jättetrist att man nu försöker lägga dimridåer över det här och skjuta det och faktiskt inte vill ha akademisk utbildning för poliser. säger här i sitt inlägg att ni visst vill ha akademisk utbildning. Det kanske är ett löfte om att det faktiskt blir akademisk utbildning för polisen. I så fall skulle jag vilja att ger det löftet i sitt nästa inlägg. Det kan vara ett förtydligande att det faktiskt är akademisk utbildning det handlar om. Även poliser behöver den typen av utbildning , inte bara alla andra i samhället. Poliser är värda att också få akademisk utbildning. Om vi får det löftet blir jag i alla fall lite nöjd, men jag är fortfarande väldigt missnöjd med att det här drar ut . 58 (m): säger att den socialdemokratiska regeringen satsade på polisen. Det är sant, men den regeringen har faktiskt avgått. Det jag pratar om är vad socialdemokraterna i har för planer och hur man lägger fram förslagen här. Det är så att samtliga partier i vänsterkartellen, den tidigare regeringens underlag, lägger mindre än regeringen på polisanslaget. Men det ska sägas att man inte ens om man lägger ihop vad och vill göra för besparingar kommer i närheten av vad Socialdemokraterna vill göra. Faktum är att socialdemokraterna i föreslår en rejäl neddragning i förhållande till den satsning som vi föreslår. Det är väldigt svårt att i korta inlägg föra en diskussion om budgettekniken, men påståendet att de mer än 800 miljoner som den här regeringen lägger på polisen innevarande år skulle vara 200 miljoner faller på sin egen orimlighet. Det har jag diskuterat tidigare, och det finns det ganska bra underlag för. Faktum är att Socialdemokraterna inte är beredda att lägga de resurser som vi lägger på polisverksamheten. gällde inte interpellationen budgettekniken utan framför allt frågan varför vi har valt att ändra utredningens direktiv när det gäller en framtida polisutbildning och hur vi ser på frågor som rör utbildningen. Där är det på det sättet att vi har haft problem med att acceptera att man utan ett egentligt underlag när det gäller innehållet i utbildningen ska lägga fram ett förslag till om en modernisering av polisutbildningen. Det är mer än att bara omvandla utbildningen till en akademisk utbildning. Det är mer än så. Det handlar faktiskt om att fundera över vad poliser om tio, behöver för kompetens och hur man åstadkommer den. Det handlar om att fundera över hur vi kan rekrytera personer till polisverksamhet så att polisen bättre än speglar den allmänhet den ska tjäna. Det handlar om att faktiskt fundera på hur den verksamhetsinriktade delen av utbildningen blir bättre utformad så att den praktik i utbildningen som redan finns får en modern utformning och så att man tar vara på kopplingen mellan praktisk verksamhet och utbildning på ett vettigt sätt. Det är inte utrett. Det finns inget underlag. Då är det rimligt att faktiskt ta fram det underlaget inför ett beslut om en reformering.