prot · GV0946 · 2007-12-18 00:00:00 — fick för sveda och värk, vilket är betydligt mindre än hon skulle ha fått om hon varit anställd av det företag där hon blev trakasserad och blivit tilldömd skadestånd av Arbetsdomstolen. Jag tycker, liksom fackförbundet , att det hela är skrämmande och orimligt. Jämställdhetslagen har till syfte att främja kvinnors och mäns lika rättigheter i fråga om arbete, anställning och andra villkor och utvecklingsmöjligheter i arbetslivet. Enligt 16 a § får en arbetsgivare inte diskriminera en arbetssökande eller arbetstagare på grund av kön eller genom sexuella trakasserier. Inhyrd eller inlånad personal omfattas emellertid inte av denna paragraf. Det finns alltså en lucka i lagen. Bemanningsbranschen växer snabbt, och den fortsätter att växa. Fler kommer att vara anställda i bemanningsbranschen . Villkoren inom branschen har visserligen förbättrats, mycket tack vare det kollektivavtal som facket och branschen undertecknat, men det finns, som sagt, revor i lagstiftningen. Det är viktigt att lagstiftningen hänger med och tar hänsyn till nya anställningsförhållanden på arbetsmarknaden. Anställda vid bemanningsföretag har, på samma sätt som alla andra på den svenska arbetsmarknaden, rätt att känna trygghet på sin arbetsplats. Ingen ska behöva känna att det finns risk för trakasserier för att man är inhyrd. Sådant skapar rädsla och otrygghet. Det som hänt är ovärdigt den svenska arbetsmarknaden. Jag reagerar starkt mot denna diskriminering, som är en konsekvens av lagens brister. Vi socialdemokrater vill därför se en lagändring så att även inhyrd personal omfattas. Jag vill således fråga ministern: samtliga diskrimineringslagar att ändras så att den inhyrda eller inlånade kommer att ha samma skydd i lagen som den som är anställd av företaget? Delar ministern min uppfattning att det är bra att det finns en stark fackföreningsrörelse som synliggör dessa diskrimineringsfall? 262 Integrations- och jämställdhetsminister (): Den situation som beskriver är ovärdig, och ett antal personer har drabbats. Som jag sade i mitt första inlägg är det tänkt att den nya lagen ska täppa till de brister som tidigare funnits i lagen. När du, , säger att ni socialdemokrater vill att lagen ska ändras, att denna lucka ska täppas till, måste jag beklaga det faktum att detta direktiv fanns . Det fanns alltså gott om tid för den socialdemokratiska regeringen att lägga fram en proposition till för att täppa till de hål som finns och som drabbar en hel del inhyrd personal. Det skulle ha varit gjort , efter det att man begärt att få frågan uppskjuten av kommissionen. När jag tillträdde 2006 hade fortfarande ingenting gjorts. Jag beklagar det. Sedan jag tillträdde har vi skyndsamt jobbat med frågan, och kommer en proposition. Därmed hoppas jag att lagen ska finnas på plats . Jag håller med dig, det är ovärdigt, och det är synd att ingenting gjordes tidigare. 263 (): Jag vill tacka ministern för det engagemang hon visar. För dem som arbetar inom bemanningsbranschen är det bra att den moderatledda regeringen uppmärksammat att det finns luckor i lagstiftningen. Ministern säger att en ny diskrimineringslagstiftning kommer att innebära ett starkare skydd mot diskriminering. Bland annat kommer de brister som finns i dagens lagstiftning att rättas till och kryphål tätas så långt det bara är möjligt. Jag är glad att ministern tänker fylla igen luckan i lagen och fånga upp dem som hamnar utanför. Jag undrar dock om ministern tänkt på att det finns fler grupper som är drabbade. Jag är rädd för att de sexuella trakasserier som uppmärksammas bara är toppen på ett . diskrimineras människor på arbetsmarknaden på grund av deras etniska bakgrund, funktionsnedsättningar och även könstillhörighet. En del blir inte kallade till anställningsintervju eftersom arbetsgivaren inte kan uttala deras namn. Enligt den rundringning som gjorde är fyra av sex företag beredda att sortera bort städare med invandrarbakgrund från bemanningslistan om kunden så önskar. Många sållas bort för att arbetsgivaren stirrar sig blind på vad den arbetssökande inte klarar av att göra. Jag tänker på de funktionshindrade, och vi kan se att arbetslösheten nu ökar i den gruppen. Många sållas också bort på grund av sitt kön, exempelvis för att arbetsplatsen inte rymmer fler omklädningsrum. Min fråga, fru talman, blir därför hur statsrådet ställer sig till dessa diskrimineringsproblem och hur hon kommer att verka för att rätta till dem. Är det rätt att ett svenskt städbolag ska kunna sopa diskrimineringslagen under mattan? 264 Integrations- och jämställdhetsminister (): Mitt besked är att vi ska skärpa lagen. Det ska kosta att diskriminera, och alla ska ha skydd av samma lag, det vill säga även den inhyrda personalen. Samma diskrimineringsgrunder som gäller för de tillsvidareanställda kommer att gälla också för dem som inhyrs. Samma diskrimineringsgrunder kommer alltså att gälla för alla. Jag tackar för frågan. Det är alltid trevligt att kunna ge klara besked i denna typ av debatter. Det kommer en proposition där vi hoppas kunna komma till rätta med dessa problem. Därefter skärps lagen så att det kommer att kosta. Det kommer visserligen inte att innebära att trakasserierna och diskrimineringen upphör, men då har vi åtminstone ett redskap och kan visa dem som drabbas att här går samhället in och säger att diskriminering är oacceptabelt. Dessutom blir det alltså kostsamt för den som diskriminerar eller trakasserar. 265 (): är det fullt tillåtet för chefer att sexuellt trakassera inhyrd personal, vilket är fruktansvärt. ser vi hur bemanningsbranschen ökar, och därför är det bråttom att ändra diskrimineringslagstiftningen. Lagen ska självklart gälla alla på alla arbetsplatser. Efter dagens debatt utgår jag från att ministern noga kommer att följa utvecklingen av olika anställningsförhållanden samt bemanningsbranschen och de anställdas rättigheter på arbetsmarknaden. Jag utgår också från att ministern är beredd att ta initiativ till ytterligare förstärkningar om det visar sig nödvändigt genom att vi upptäcker fler luckor och kryphål i lagstiftningen. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på interpellation 2007/08:251 om pengar till jämställdhetspolitik 266 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de pengar som anslagit för att öka jämställdheten faktiskt också används till detta område. Låt mig först konstatera att jämställdhetspolitiken har genomgått en historisk förändring. Den kraftiga anslagsökningen har inneburit en strukturförändring av politikområdet. Möjligheterna att främja särskilda jämställdhetsinsatser inom andra politikområden har ökat väsentligt. Mot den bakgrunden har det varit viktigt för mig och regeringen att utforma en struktur och forma en samlad politik på området. Utgångspunkten för arbetet har varit att utnyttja anslagna medel på ett strategiskt och ansvarsfullt sätt. Som jag sagt innebär det att hela anslaget för jämställdhetspolitiken förmodligen inte kommer att utnyttjas under innevarande år. Jag kan inte säga exakt hur stor del av årets anslag som kommer att tas i anspråk. Det är viktigt att komma ihåg att jämställdhet omfattar hela regeringens politik. Det innebär att insatser måste samordnas och riktas mot andra politikområden, vilket understryker betydelsen av att jämställdhetspolitiken har en samordnande och pådrivande roll. Jämställdhetsintegrering utgör den strategiska grunden för arbetet, vilket innebär att jämställdhetspolitiken huvudsakligen genomförs och finansieras inom ramen för andra politikområden. Tidigt klargjorde jag att den mest prioriterade frågan inom jämställdhetspolitiken är arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Regeringen har fattat beslut om en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Handlingsplanen utgör en mycket kraftfull satsning och omfattar 56 åtgärder inom sex insatsområden. Regeringen avsätter för att genomföra handlingsplanen. En betydande del av insatserna i handlingsplanen finansieras med medel från jämställdhetspolitiken. beslutade regeringen att stödja Kommuner och Landstings, SKL:s, höga ambitioner på jämställdhetsområdet. Regeringen stöder SKL med som bland annat ska användas till ekonomiskt stöd i form av utvecklingsmedel, utbildning av jämställdhetsstrateger och vidareutveckling av befintliga ledningssystem i verksamhet i syfte att integrera ett jämställdhetsperspektiv i dessa. Målgruppen är kommuner, landsting, regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan där kommunstyrelsen eller motsvarande fattat beslut om att inleda eller vidareutveckla ett systematiskt arbete för att implementera jämställdhet i delar av eller hela sin verksamhet. Huvudsyftet med satsningen är att kvalitetssäkra offentligfinansierad verksamhet på och landstingskommunal nivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för kvinnor respektive män, för flickor respektive pojkar. fattade regeringen beslut om att ge Verket för förvaltningsutveckling, Verva, i uppdrag att genomföra en förstudie med syfte att utforma ett karriärutvecklingsprogram för kvinnor i staten. Utvecklingsprogrammet ska utformas för en period av längst och innehålla satsningar som vänder sig både till statliga myndigheter och till statligt anställda. Regeringen har även gett för arbetsliv och socialvetenskap, Fas, i uppdrag att initiera ett forskningsprogram om kvinnors hälsa. Uppdraget beräknas till med början . Vidare avser regeringen att utarbeta en samlad strategi när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Syftet är att skapa förutsättningar för analys, uppföljning och samordning av insatser. Avslutningsvis vill jag säga att regeringen avser att ta ytterligare initiativ inom jämställdhetspolitiken, vilket innebär att anslaget till jämställdhetspolitiken kommer att tas i anspråk . 267 (): Jag ska börja med att tacka statsrådet för svaret, även om jag måste erkänna att jag tyckte att det var lite diffust. Bakgrunden till min interpellation är att statsrådet i en intervju med redovisade att Jämställdhetsdepartementet skulle avstå från att använda mer än hälften av budgeten . Sabuni var i intervjun inte säker på om pengarna skulle kunna användas för jämställdhet ens . Vid en tidigare interpellationsdebatt redovisade statsrådet några åtgärder, men ingen sammanhållen jämställdhetspolitik som utgår från jämställdhetsmål. Min fråga var därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de pengar som har anslagit för att öka jämställdheten faktiskt ska användas på detta område? I svaret på min interpellation räknar statsrådet upp tre åtgärder för ökad jämställdhet som regeringen nu har föreslagit. Den första är en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, presenterad . Denna plan redovisades också vid min förra interpellationsdebatt och var alltså känd . Men den kommer förmodligen inte att bli verklighet förrän tidigast . Den andra är ett förslag om att anslå administrativt stöd till Kommuner och Landsting. Det är nytt, men också det får effekt tidigast . Den tredje är att regeringen , förmodligen torsdagen , beslutade om en förstudie som ska göras av Verva. När detta eventuellt leder till någon praktisk handling vet vi ännu inte. Dessutom redovisar statsrådet att regeringen gett för arbetsliv och socialvetenskap, Fas, i uppdrag att starta ett forskningsprogram om kvinnors hälsa, något som också redovisades och som förmodligen inte kommer i gång . som man redovisar det här forskningsprogrammet ska vi komma ihåg att samma regering har lagt ned , , som forskade om mäns och kvinnors villkor och hälsa kopplat till arbetslivet. Slutligen anger statsrådet att årets anslag kommer att tas i anspråk . Men det går inte att utläsa om det kommer att leda till jämställdhet. Min fråga kvarstår. Även om har haft svårt att ange det skulle jag vilja veta hur stor del av årets anslag som egentligen har tagits i anspråk, fru talman. Finns det några pengar som kommer att tas i anspråk? Ur de förslag som har redovisats för mig kan jag bara utläsa att detta kommer att genomföras 2008. Alltså får 2007 anses som ett förlorat år vad gäller jämställdhetsområdet. Kan vi inte få reda på hur mycket pengar som använts kommer vi inte heller att veta hur mycket som är kvar för att sedan kunna göra en ordentlig uppföljning. Anledningen till att jag är kritisk till denna politik är att regeringen inte har tagit jämställdhetsmålen på allvar. säger att handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor är en av de mest prioriterade frågorna och i alla fall hennes mest prioriterade fråga inom jämställdhetspolitiken. Det är ett viktigt mål, och jag håller med henne om att det är en högt prioriterad fråga. Men att presentera den och säga att det är den mest prioriterade frågan för regeringen visar hur stort anslag man egentligen har haft i frågan. Man har väntat till näst med att komma med det som man anser mest prioriterat. Då kan man börja fundera på när de andra frågorna kommer, som är lågt prioriterade. Jag har två frågor. Vad innebär det här för årets anslag har man tagit några pengar i anspråk? Kommer det att ha genomförts någonting som jämställdhetsministern egentligen har haft för avsikt att genomföra? 268 Integrations- och jämställdhetsminister (): Vi avstår inte från att använda anslaget. Som jag har sagt tidigare fanns det inget alliansprogram på jämställdhetsområdet. Vi har fått jobba ihop ett program. Vi har fått bygga ett departement. Där ökade anslagen till jämställdhetsåtgärder tiofalt. Jag kan tala om för , som säger att 2007 är ett förlorat jämställdhetsår, att vi redan har fattat beslut som kostar 40 miljoner . Man kan läsa om detta på hemsidan. Det är lika mycket som anslaget som din regering använde under de tolv senaste år ni satt vid makten. Var de åren också förlorade jämställdhetsår? Det kan du svara på. Vi har använt 100 miljoner, som går till SKL för arbete med jämställdhetsintegrering. Jag menar att det är viktigt att den service som samhället erbjuder medborgarna ska falla lika ut för män som för kvinnor. Ordningen är sådan att när man råkar få anslag över, som vi har, kan man aldrig få garantier att få använda de pengarna. Men självklart försöker alla departement, eller i alla fall det här departementet, göra vad vi kan för att vi ska ha möjlighet att använda pengarna. Men återigen: Året har gått åt till att formulera politiken och lägga fram viktiga strategiskt långsiktiga åtgärder. har vi använt ett anslag som är lika stort som det din regering använde. 269 (): Det svaret måste jag erkänna att jag inte blev mycket klokare av. Jag hävdar på fullaste allvar att jämställdhetspolitik är viktigt. Anslaget som man anger i regeringsförklaringen talar om huruvida man tycker att det är viktigt. Jag uppfattade att stod och sade att man skulle verka för jämställdhet. Men det var tydligen inte så högt prioriterat. Man återkommer och talar om vad man ska göra 2008. Man har gjort av med 40 miljoner, säger , lika mycket som den föregående regeringen. Men vi skulle aldrig ha redovisat budgeten på det här sättet. Vi skulle ha redovisat de olika områdena. hade redovisat vad man hade gjort där, man hade gjort en redovisning på och så vidare. Det är nämligen där man genomför de största verksamheterna, med genuspedagoger i förskolorna och så vidare. Där hade vi också kunnat visa vad vår del av jämställdhetspolitiken är. När regeringen väljer att redovisa vad man gör genom att redovisa just de här satsningarna utgår jag från att det är det här man anser är jämställdhetspolitik. Men statsrådet har också tidigare angett att till exempel avdragen för hushållsnära tjänster skulle vara någon typ av jämställdhetspolitik. Då blir min fråga: Om inte det är redovisat, är det då fortfarande statsrådets uppfattning att det är en del av jämställdhetspolitiken? I svaret framgår också att huvudsyftet med satsningen till Kommuner och Landsting är att kvalitetssäkra offentligfinansierad verksamhet på och landstingskommunal nivå. Innebär det att även privat verksamhet som sjukvård och friskolor kommer att omfattas? Hur tänker i så fall jämställdhetsministern säkerställa att de religiösa friskolor där man inte har jämställdhet som ett tydligt mål kommer att omfattas av dessa pengar? Jag tycker i alla fall att det är viktigt att man om man har fått ett stort anslag som man har gjort ett stort politiskt nummer av också redovisar inför vad man har gjort av pengarna. Jag är inte beredd att släppa det. Jag vill gärna veta hur mycket av anslaget som har tagits i anspråk . sade du 40 miljoner. Var det hela delen ? Jag måste tolka det så. Jag vill fortsätta att diskutera jämställdhetsfrågor. Jag försöker nu ta debatten på en något så när balanserad nivå. Jag hoppas att vi kan mötas för att åstadkomma någonting tillsammans. 270 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag uppfattade att skrev i sin interpellation om de särskilda jämställdhetsmedlen, det anslag som jag ansvarar för. Jag försöker nu besvara hur det anslaget har använts. ville du tydligen mer än så. Jag kan gärna redovisa det. Hela arbetsmarknadspolitiken och de reformer som genomförs där menar jag är en stor jämställdhetsfråga. Ska kvinnor bli självständiga är ekonomisk självständighet en grund för det. Grunden för jämställdhet handlar om ekonomisk självständighet. Man sänker trösklarna in till arbetsmarknaden och gör det lättare för alla vuxna och friska att arbeta. Vi vet att en högre andel kvinnor än män är arbetslösa. Man ser till att socialförsäkringssystemet görs om. Vi vet att framför allt kvinnor är sjukskrivna. Det handlar om att erbjuda rehabilitering så att människor kan komma tillbaka till jobbet och inte glömmas bort i sin sjukdom och pensioneras . Det är en jämställdhetsåtgärd. Vi genomför reformer på skolområdet där vi vet att pojkar ligger efter flickor. Det är en jämställdhetsåtgärd. Det är likadant inom vården. Om det var vad du ville att jag skulle berätta om hade jag gärna gjort om detta svar. Men din fråga gällde jämställdhetsanslaget, som är de 400 miljonerna. Självklart sker det väldigt mycket i jämställdhetsriktning på alla sakdepartement. Året är inte slut. Vad jag kan säga är att vi har fattat beslut om 140 miljoner. Men eftersom året ännu inte är slut kan jag inte säga exakt hur mycket pengar som blir över. Det kommer att bli en del anslag kvar för detta första år. Däremot kommer pengarna att användas för andra, tredje och fjärde året. Vi har behövt bygga upp politiken. När man går från 40 miljoner till 400 miljoner krävs det en annan sorts politik än den som ni har kunnat bedriva. En annan sorts politik tar också tid att bygga upp. Det är just den tankegången jag försöker förmedla till dig. Om du vill ha en seriös debatt tycker jag att du också ska försöka lyssna. Jag kan säga till dig att vi har använt 140 miljoner som årets anslag. Hur mycket det blir i slutänden totalt kan jag inte ge svar på. 271 (): Anledningen till att jag gick in på hur vi hade redovisat var att jag fick frågan av jämställdhetsministern huruvida Socialdemokraterna hade haft ett anslag på . Jag försökte redovisa att vi verkar för jämställdhet på de andra politikområdena. Jag upplevde att jämställdhetsministern hävdade att det var så bra med den budget som ni hade gjort eftersom ni hade anslagit så mycket mer pengar än den socialdemokratiska hade gjort tidigare. Då ville jag gärna veta hur mycket pengar man hade använt. kommer det siffror om 40, 400 och 140 miljoner. Jag är fortfarande inte riktigt säker på hur mycket som har gått åt. Vad har i så fall pengarna gått till? Handlingsplanen kommer i varje fall inte att genomföras . beslutade regeringen att stödja SKL. Jag vet inte om de pengarna har överförts. I så fall är det de 100 miljoner som kommer att gå åt verksamhet. Det fattade beslutet blir förmodligen också genomfört . Det gäller likaså pengarna för forskningen. Det blir också . Jag uppfattade inte att det finns någonting redovisat i svaret till mig om vad man har gjort . Det var därför jag ställde frågan. Hur mycket pengar är det kvar? Vad har man gjort ? Jag upplever inte att jag har fått något riktigt svar på vad man har gjort . Jag förstår också att jämställdhetspolitiken är mycket större än så. Problemet är att jag inte ser att ni har bedrivit jämställdhetspolitik vare sig inom skolan, inom arbetsmarknaden eller inom socialpolitiken. Jag tycker att hushållsnära tjänster är ett slag mot kvinnor. Det är bara för de välsituerade i samhället. Jag tycker inte att sänkt a-kassa för deltidsarbetslösa kvinnor är ett bra förslag, tvärtom. Rätten till heltid skulle vara ett bättre förslag. 272 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag ska försöka att vara tydlig. är slut kan du inte få en exakt siffra. Du kan redan på hemsidan se att det är 40 miljoner. Sedan är det de 100 miljoner som vi har överfört från årets anslag till att använda när åtgärderna för jämställdhetsintegrering sätter i gång. Vi har använt årets anslag för att finansiera det. Vi har finansierat ett antal åtgärder som vi har fattat beslut om på området mäns våld mot kvinnor. Det gäller bland annat ett uppdrag som vi har gett till att arbeta med. Vi har finansierat en virtuell ungdomsmottagning som ska byggas upp av landstingen för att unga människor ska kunna få kontakt med sakkunniga om de inte vågar gå till de verkliga ungdomsmottagningarna. Det finns beslut att läsa om på hemsidan, och det går att se exakt vad vi gör för pengarna. Vad jag ville få dig att förstå är att från årets anslag vet jag att det är 140 miljoner som kommer att användas. Men jag kan inte ge dig slutsiffran, eftersom året inte är slut. Vi har inte beräknat allting vi har fattat beslut om. Den siffran jag kan ge dig direkt nu är 140 miljoner. Det finns pengar som kommer att användas för åtgärder som sätter i gång . Men det viktiga var väl i varje fall att dessa pengar används till jämställdhet så långt som möjligt. Det är vad vi försöker att föra diskussion om. Hur kan vi få möjlighet att använda dessa pengar även om åtgärderna inte genomförs ? Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på interpellation 2007/08:257 om genusperspektivet i regeringen 273 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat statsministern om han avser att verka för att kvinnor och män får samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattande. frågar även om det är statsministerns bedömning att det ställs hårdare krav på kvinnor i regeringen, som statssekreterare och i samhällslivet i övrigt, och om statsministern avser att ta något initiativ i sammanhanget. Slutligen frågar om statsministern har någon uppfattning om vilka strukturella hinder det finns i samhället som gör att det blir hårdare tryck på kvinnor i ledande positioner och om statsministern avser att vidta några åtgärder. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag håller med om att det ställs hårdare krav på kvinnor i framträdande positioner än på män. Regeringens politik inriktas på att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser mellan könen. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Sedan den nya regeringen tillträdde har jämställdhetspolitikens resurser förstärkts kraftigt, och en rad åtgärder har redan genomförts bland annat för att skapa förutsättningar för att fördelningen av makt och resurser mellan kvinnor och män ska bli mera jämställd. Låt mig nämna några av dessa insatser som regeringen fattat beslut om . För att öka andelen kvinnor på ledande poster i samhället är det angeläget att rikta insatser mot såväl individuella som strukturella hinder. Regeringen har därför beslutat att ge Verket för förvaltningsutveckling, Verva, i uppdrag att genomföra en förstudie med syfte att utforma ett karriärutvecklingsprogram för kvinnor i staten.