prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Det är orimligt att tänka sig att Plymouthbröderna ska få fortsätta att bedriva skolverksamhet en sekt som anser att deras barn inte får äta med andra barn. Vad är det för skola vi får när vi låter varje sekt ha sin egen skola? Nej, det handlar om att ha en bra och likvärdig skola för alla, och det står i motsättning till den utveckling av privatskolor som vi ser . 81 Utbildningsminister () replik: Det är något märkligt med detta. håller ett långt anförande där han råskäller på privata alternativ. Jag ställde några preciserade frågor om hur det hela ska gå till i stället. svarar med att hålla samma anförande en gång till. Jag frågade vilka regler de vill ha i stället. Det finns inga svar på det. Är det så att alla de skolor som redan finns får finnas, men att några nya inte får finnas, att de som finns är bra, men de som skulle kunna uppstå är dåliga? Är det svaret? Det är i så fall ett mycket märkligt svar. Dessutom motsvarar det nu sade om konfessionella skolor inte alls det som lade fram i utskottet i går. Då sade de att det nya borgerliga programmet är bra. Genomför det fortare, sade de. Men det där får de väl reda ut. Den budget som lägger fram skulle, precis som statsministern sade, sluta i ekonomiskt kaos för . En räntechock utan like skulle uppstå om budgetförslag genomfördes. vet ni att det inte kommer att ske, och därför kan ni prata om det som om ni är alla goda gåvors givare, som om alla ska få allt. talar man om risken för ett nytt populistiskt parti i . Det behövs inget nytt sådant. Det finns redan: . 82 () replik: Låt mig ta upp den tråden som den sista mellan oss i den här debatten. Att det skulle leda till ekonomiskt kaos har alltid varit överhetens försvar mot berättigade krav på rättvisa och en välfärd som omfattar alla. Det vore inte möjligt att genomföra rättvisa eftersom det skulle innebära att vi fick stora ekonomiska problem. Sedan har man låtsats som om man haft några ekonomiska teorier på sin sida som inneburit att rättvisa är omöjligt. Däremot är det fullt möjligt för regeringen och att sänka skatter med 60 miljarder för de rikaste och fortsätta med ytterligare skattesänkningar , vilket ökar klyftorna mellan kvinnor och män, mellan rika och fattiga, mellan högavlönade och lågavlönade, mellan pensionärer och arbetande, mellan friska och sjuka. Det är fullt möjligt att genomföra orättvisor. Det blir aldrig något ekonomiskt kaos av att de fattiga får betala, av att de rika får det bra, utan de går alltid att genomföra enligt de ekonomiska teorier som bekänner sig till. Det är mycket märkligt! 83 Socialminister () replik: ondgjorde sig i sitt inlägg över valfrihetsreformer för äldre. Jag funderade därför när i värld möjligheten att själv bestämma upphör. När upphör rätten att själv få avgöra hur man till exempel som äldre ska vårdas eller hur man vill bo? Sedan insåg jag att det var jag skulle ställa den frågan till. Det blir dock tämligen ointressant eftersom ingen i samhälle, oavsett ålder, kommer att få bestämma särskilt mycket själv eftersom det då finns en enda vård- och omsorgsgivare. Här har vi lite olika uppfattningar. Vi anser att vård och omsorg ska finansieras gemensamt och ges efter behov. Det kan emellertid finnas olika utförare, vilket innebär att jag som patient eller boende eller vad det nu kan vara kan få välja det som jag tycker passar mig bäst, den profil som jag vill ha. Vi tror att det är bra för personalen eftersom de därmed kan byta arbetsgivare. Vi tror att det är bra för kvalitetsutvecklingen eftersom man kan lära av varandra. Om det visar sig att någon gör på ett visst sätt och presterar bättre resultat kan andra lära av det. Om alla gör lika går utvecklingen inte lika fort, den blir inte lika positiv och kvaliteten förbättras inte på det sättet. Min uppfattning är att linje även på detta område inte bara skulle leda till att vi fick minskad valfrihet för den enskilde. Den skulle dessutom innebära att kvalitetsutvecklingen begränsades och personalens möjligheter att byta arbetsgivare upphörde. 84 () replik: Jag försökte i mitt anförande beskriva hur valfriheten var en paroll för den borgerlighet som ibland styrde i kommuner, och 19911994 också i riksdag, men hur man nu lämnat den. På Söder i , där jag bor, är detta väldigt tydligt. Man förbjuder kommunala verksamheter att i egen regi lägga anbud. Där är alltså valfriheten reducerad till att bli en valfrihet att välja vilket företag som ska tjäna pengar på mitt vårdbehov, vilket företag som ska tjäna pengar på mitt omsorgsbehov. Det är så valfriheten formuleras enligt den nya borgerliga politiken. Borde man inte i stället satsa på en välfärd för alla, se till att den håller hög kvalitet och ge valfriheten tillbaka till dem som verkligen behöver den? De äldre i äldreomsorgen borde få bestämma om egen tid tillsammans med personal . Det kräver kanske några fler anställda inom äldreomsorgen och det kanske kostar lite pengar, men om man låter bli att sänka skatten för de allra rikaste är jag säker på att vi har råd med det. Eller också kunde man satsa på valfriheten att inom få välja att jag skulle prioritera att få hjälp med att komma ut i stället för den städning som jag fått tillåtelse till genom ett nådigt beslut av biståndsgivaren. Men den valfriheten talar ni inte om, utan det handlar om valfriheten att välja vilket privat företag som ska göra vinst på mitt omsorgsbehov. ska ni subventionera överklassnära tjänster som städning i hemmet. Varför ser du inte motsättningen, ? Varför ser du inte skillnaden mellan att satsa på generell välfärd som fördelas efter behov och som alla som behöver får del av och att satsa på ett fåtal rikas konsumtion? 85 Socialminister () replik: Jag tror att man kan göra olika saker . Det handlar bland annat om att förstärka kvaliteten inom till exempel äldreomsorgen. Där är valfriheten i sig en kvalitet, och den bidrar dessutom till att utveckla kvaliteten och innehållet i de tjänster som äldre efterfrågar. Det är bra för personalen. När det gäller möjligheterna till avdrag för hushållsnära tjänster vet mycket väl att det här har existerat under en väldigt . Det har naturligtvis inte varit avdragsgillt, men det har lett till att vi har en sektor som har vuxit sig ganska stark utan att man betalar skatt och utan att den som arbetar inom sektorn omfattas av ett rimligt försäkringsskydd. Det blir någonting som bara de med rymlig plånbok eller rymligt samvete, ibland en kombination av det, kan kosta på sig. 86 () replik: Vi kan ju inte låta de kriminella bestämma gränserna för vår beskattning. De 133 miljarder som undandras beskattning genom skattefusk, enligt en rapport som presenterades i går, skulle innebära att vi tar bort skatter, sänker skatter och anpassar oss efter dem som fuskar. Nej, det är naturligtvis orimligt. Det är det ni gör , genom att subventionera tjänster som påstår tidigare i stor utsträckning har varit en sektor som omfattas av svart arbetskraft eller dåliga arbetsförhållanden. Det är fullständigt fel väg att gå. Satsa i stället på generell välfärd! När vinstintresset kommer in öppnas alltid för plånboksstyrning av verksamheten. Vi ser det inom skolan, inom äldreomsorgen, på bostadsmarknaden och inom sjukvården. Vårt alternativ är det motsatta. Det handlar om att fördela välfärd efter behov, om att solidariskt betala. Det gäller även de rikaste de får till och med betala mer än vad de konsumerar, för de har råd med det. På det sättet utjämnar vi skillnader och gör till ett rättvisare och bättre land. 87 (): När man är mitt i en brinnande högkonjunktur är det rätt läge att tänka lite mer långsiktigt, att försöka tänka lite längre än näsan räcker. Jag tycker att vi därför bör fundera på: Vad är det som långsiktigt ska göra till ett bättre land att leva i? Det är inte bara att titta på vad som gäller denna budget och . Några sådana områden tänker jag prata om. Jag tycker att vi långsiktigt ska stärka konkurrenskraften för de små företagen i . Jag är besviken på det som regeringen har gjort , liksom en majoritet av svenska småföretagare. Vi föreslår därför en kraftig sänkning av arbetsgivaravgifterna det som småföretagarna efterlyser mest av allt. En sänkning för de små företagen har vi möjlighet att finansiera det kostar . Det skulle vara mycket bättre än att slå ut skattesänkningar på inkomstskatterna eller att gynna hushållsnära tjänster eller överklassnära tjänster, som var inne på. Jag tycker att man ska satsa mycket mer på forskning och småföretag och på kopplingen mellan småföretag och universitet och högskolor och satsa mer på de framtidsbranscher som vi vet kommer att vara viktiga för det land som vill vara med. Det gäller miljöteknik och andra framtidsbranscher där vi har kunskaper som kan utvecklas, och där vi vet att många företagare har idéer och möjligheter, teknik, kunskap och produkter som kan bli ännu bättre och som vi behöver koppla ihop med den kunskap som finns på universiteten. Vi behöver satsa på studenterna. Jag tycker att det är fel att hålla igen där och trycka ut dem i arbetslivet så mycket som möjligt. Jag tror att studenterna behöver en hygglig inkomst för att kunna koncentrera sig på att långsiktigt förkovra sig och bidra till när de kommer ut, i stället för att tvingas arbeta de går på högskola och universitet. Det är i så fall bättre att ha en del av tiden på universitet arbetslivsorienterad och att jobba då. Det har man i , som är ett väldigt bra exempel på en koppling mellan näringsliv, arbetsliv och universitet som fungerar och som gör att man kan mer om de företag som man verkligen utbildar sig för när man kommer ut. Jag tycker att man måste ge fler människor möjlighet till nya livschanser. talar ständigt om dem som misslyckas i skolan. Men varför ger han dem inte mer möjligheter att få nya chanser, att komma igen och få en bra utbildning på komvux? Nej, där skär man ned, försämrar reglerna och ser till att kommunerna stöter ut människor från nya möjligheter att komma igen. Jag tycker att vi måste hålla ihop , med en långsiktig strategi som tar ansvar för framtiden. Den går inte ut på att göra de fattiga ännu fattigare och de rika ännu rikare. Vi måste hålla ihop ett där det känns att vi kan leva tillsammans i någon form av gemenskap och ta ansvar för helheten tillsammans. Det får vi inte om man skapar ökade klyftor på det sätt som ni nu gör. Då får vi i stället ett samhälle som är hårdare, kallare och svårare att leva i för många. Jag tycker att vi ska ge småbarnsföräldrarna bättre möjligheter. Jag tycker att vi ska ställa om och investera i moderna, hållbara lösningar. Har du tid att leva? Vad är lycka? Vad är meningen med livet i det samhälle vi lever i? Det här är ganska svåra frågor, men numera finns det bara ett svar, kan man tycka. Vi har fått en värld där alla länder strävar efter samma mål: mer konsumtion, mer prylar och mer pengar. Aldrig någonsin i mänsklighetens historia har människor så till den grad inriktats på samma sak. Livets mening tycks vara att ha. Alla är överens. står katastrofen och väntar bakom nästa hörn. Mänsklighetens samlade behov av att konsumera håller på att ta oss fram till en brant där vi aldrig har varit förut. har vi påverkat och förändrat vår lilla del av världen på olika sätt. gör vårt gemensamma handlande att hela världen förändras. Förutsättningarna för livet och för natur och ekosystem ändras med en hastighet som de flesta arter på jorden har mycket svårt att klara av och anpassa sig till. Vi behöver diskutera andra värden än konsumtion. Vi behöver fundera på: Kan vi göra tid till någonting, till livstid, tid att leva, som vi kan värdera upp, med kultur, besinning och gemenskap? Går det att hitta andra värden? som går kommer den dagen tidigare när vi redan har förbrukat allt det som återskapas på vårt klot. beräknas det ha skett . Det finns uträkningar för det där. För hade vi alltså gjort slut på de sista av årets resurser som har återskapats, med kvar . Vi konsumerar nu för mycket av skog, fossila bränslen och jordens och havens tillgångar. Det är framför allt vårt omättliga behov av energi som genom en bieffekt är i full färd med att förändra jordens klimat. utdöms i rapporten som det åttonde mest slösaktiga landet på jorden. Världsnaturfonden, som har gjort det här arbetet, uppmanar oss politiker att se över infrastrukturen. Om investeringarna går åt rätt håll, , kan vi nog trots allt vända på det här. fick vi reda på att och klimatpanel får dela på fredspriset. Det är synnerligen väl valda pristagare. Det finns ingen större freds- och säkerhetsfråga än förändringen av vårt klimat. På bara någon generation kan vi få se att hundratals miljoner människor tvingas fly från sina boplatser, sina regioner och sina länder på grund av förändringarna i klimatet. FN:s forskare har samlat de här kunskaperna. har spridit medvetandet om klimatfrågan som vår tids ödesfråga. Vår roll som politiker är dock en annan. Vi ska våga fatta de nödvändiga besluten. I förrgår anklagade ärkebiskopen den för att den ännu inte har fastslagit ett klimatmål. Han och flera andra säger att vi inte kan vänta . Det handlar om en ansvarslös senfärdighet som vältrar över bördan på nästa generation. Frustrationen ökar över att alldeles för lite görs. I går sade att planer motverkar klimatmålen. I stället borde man satsa mer på spårtrafik i enlighet med mest omfattande förslag. Men i stället för att öka järnvägsinvesteringarna väljer regeringen att i budgetpropositionen successivt minska insatserna från 7,1 miljarder till 6,5 miljarder . Det är bara motorvägarna runt som får ökade anslag när styr infrastrukturen. Redan nu har tvingats skjuta 71 olika järnvägsinvesteringar på en osäker framtid. Vi borde göra det motsatta. Vi borde fördubbla kapaciteten på järnvägssystemet. Det kräver en enorm prioritering en satsning och koncentration på att göra det som är rätt långsiktigt i stället för det som är enklast kortsiktigt. Vi borde satsa på höghastighetståg mellan storstäderna och låta tåget konkurrera ut flyget på de kortare avstånden. Det är fullt möjligt, men vi måste våga satsa på det och göra det nu inte vänta till någon osäker framtid. Vi måste satsa på att göra om byggsektorn och energisektorn, så att vi får förnybar energi och snålare hus i stället för dem som läcker som såll. Hur många väckarklockor behöver ringa innan vi får en regering som är beredd att på allvar göra något för att minska utsläppen? Ska de som är valda beslutsfattare verkligen behöva vara de sista som begriper att nu måste vi ändra politiken? Det behövs ett politiskt ledarskap i . Byt politik, inte klimat! 88 Statsminister () replik: Jag var själv närvarande vid det europeiska råd som fattade de mest långtgående progressiva beslut som mänskligheten har sett när det gäller klimatpåverkan och växthusgasreduktion. Jag förstår faktiskt inte den typen av anklagelse. Nya utvecklades i full insikt om att ett parti som lever med sin tid måste förmå att lära om och lära nytt, att påverkas av hur människor ser på sin samtid. På tre punkter ska jag ge ett erkännande av förändringar vi noterar hos i och med årets motion. Det första finns mycket frankt formulerat på s. 56 i er motion, angående skatter. föreslår bland annat höjda skatter på arbete och på energi och klimat. Det har förts en diskussion om huruvida och alliansregeringen är på väg att ansluta sig till grön skatteväxling. är på väg att överge den. I stället för bred skatteväxling gäller nu bred skattehöjning på såväl arbete som klimat. Det andra erkännandet gäller att nu efter många års diskussion om att stå fri och vara annorlunda har placerat strikt till vänster i politiken. Det är dagsläget i relationsdramat på vänsterkanten. Det är ett viktigt besked att den som röstar på ger inflytande till och att den som röstar på ger inflytande till . Det tredje gäller er budget. Ni har inte råd med riktigt lika mycket som , men ni är en god bit på väg. Vi föreslog 20 miljarder, varav 15 miljarder var ansvarsfullt finansierade, för att få fram jobben. Här finns 10 miljarder till småföretagare, 25 miljarder till klimatet, 2 miljarder till biståndet, mer till kulturen, mer till studenter mer till snart sagt varje grupp. Var ska detta tas? Var ska det tas, ? Är det bara de som jobbar som ska få betala mer i ? 89 () replik: Det är intressant att höra att statsministern läser vårt budgetalternativ. Jag tror att det finns mycket att hitta där. När det gäller frågan om skatteväxlingen kan jag berätta att när ni nu har tittat på den överenskommelse om en skatteväxling på 3 miljarder som vi gjorde med Socialdemokraterna under den förra mandatperioden så har vi passat på att ta nästa steg. Vi satsar på att förändra skatteväxlingen. De miljöskatter som vi plockar in nu använder vi till att investera och bygga om samhället så att vi ska kunna skapa ett samhälle snabbare och som FN:s klimatpanel säger är nödvändig för att vi ska kunna efterlämna något som är hyggligt till våra barn. Om ni är lite snabbare den här gången och följer efter också den rörelsen skulle jag applådera. Det är detta som är nödvändigt för att vi ska få ett hållbart samhälle. Vi måste satsa mycket mer, större och snabbare för att ställa om energisektorn och transportsystemet. Vi måste föra över från vägar och flyg till järnväg och spår i storstäderna och också bygga om bostäderna. Den typen av förändringar vore det kul om ni noterade. undrar också vem som ska samarbeta med vem och så vidare. Vi har ganska god tid på oss. Men ett klart besked är att vi vill att det ska finnas ett bra alternativ före nästa val, så att väljarna får besked . Man ska också ge ett klart och tydligt besked för att väljarna ska ha ett regeringsalternativ att ta ställning till. verkar inte detta vara den mest akuta frågan för svenska folket för tillfället. är det en stor majoritet av svenska folket som i första hand tänker på att vi måste få bort den borgerliga regeringen, för ni sköter det för bedrövligt illa. Men jag tror att frågan vad vi ska ha i stället också snart kommer. 90 Statsminister () replik: Det är svårt att träffa väljare som tror att man blir av med en regering utan att få en annan i stället. Det kanske är en eller annan som tycker att det regeringslösa tillståndet skulle vara skönt, men till slut måste man svara på frågan vilken regering som ska komma i stället. Vi ska naturligtvis följa relationsdramat. Jag inser också att det är långt till nästa val. Låt oss återkomma till det. Jag tycker att det är allvarligt, och bekräftar det, att ni överger den gröna skatteväxlingen för en bredbasig skattehöjning, där ni inte tror att kraftigt höjda skatter på arbete leder till att vi får mindre arbete. kan man i och för sig ibland när man lyssnar på få intrycket att det är det som är syftet. Jag har lärt mig en sak i mina samtal om klimat och miljö över världen, och det är att den som är utan resurser klarar inte klimatutmaningen. Det är därför fattiga delar av världen säger: Kom och hjälp oss! De behöver hjälp med finansiering, med resurser och biståndsmedel, för annars kommer de inte att kunna möta de klimatförändringar som redan är på plats och de förändringar som behöver göras . Att göra sig själv fattigare löser inte klimatproblemen, . 91 () replik: Om vi gör de rätta investeringarna och satsar på ett hållbart transportsystem och ett hållbart energisystem blir vi inte fattigare utan rikare. Då kommer alla att vinna på det. Problemet är inte att det akut behövs ökade skattesänkningar. De har ni verkligen lyckats genomföra . Men det finns ett akut problem som världen skriker om och som FN:s klimatpanel, och alla andra som jobbar med de här frågorna skriker om. Man säger: Det krävs politiska åtgärder och investeringar för att bygga om samhället. Lyssna på dem också, så kan ni nog säkert förstå att det behövs åtgärder även i . 92 Näringsminister () replik: efterlyser ambitiösa mål. Jag kan upplysa honom om att vi på energiområdet kommer att behöva spara . Vi ska ha förnybart och biobränsle enligt den överenskommelse som finns på EU-nivå. vet jag att inte tycker om EU-systemen, men detta är det som har skrivit under och drivit fram i gemenskap med andra EU-länder. säger att han sänker arbetsgivaravgifterna. Det är inte sant. Du omfördelar arbetsgivaravgifter. Du tar nämligen bort sänkningen för ungdomarna. Du tar bort sänkningen av arbetsgivaravgifterna för tjänsteföretagen, för de äldre de som är födda och löneskatten för äldre och egenföretagare. När du gör så ger du arbetsgivaravgiftssänkning rakt av också till de stora företagen, men du missar det som är poängen med vår arbetsgivaravgiftssänkning. Vi siktar in oss på att få tillbaka de människor som står utanför arbetsmarknaden in i arbetslivet igen. Det är det som är poängen med de riktade arbetsgivaravgiftssänkningar som vi gör. Nästa fråga handlar om klimatpolitiken. har stora ambitioner. När vi kom i regeringsställning fanns det inte en enda krona till havsmiljösatsningar. Vi har lagt ökade resurser på detta. Jag tycker att och det som händer där borde bli en larmklocka för oss alla om att vi borde göra något. De resurser som finns i vår budget tar bort. Det tycker jag är en otroligt underlig miljöpolitik. Jag har ytterligare en fråga, som handlar om infrastrukturen, som vi har pratat om . Vi pratar om skötsel och underhåll. Jag tror att det är väldigt viktigt: Om man ska hushålla med våra resurser måste man hushålla också med det som vi har investerat i. tar bort pengar till skötsel och underhåll. Varför gör man det? bor i en trakt där vi vet att det är otroligt dåliga vägar. Skogsindustrin klagar över att de inte kan ta fram virke och sälja därför att vägarna är för dåliga. Frågan är: Måste man ha stadsjeep för att ta sig fram på dessa vägar? 93 () replik: När det gäller miljöfrågan kan jag berätta att vi gör satsningar som är utöver dem som har varit tidigare. Men när ni hade en presskonferens om er stora satsning på visade det sig att det var 40 miljoner som det handlade om. För sedan presenterade du er stora satsning på klimatområdet, 1 miljard. Det visade sig efteråt att ni skär ned med 2,7. Och netto blir det stora neddragningar. Ni skär också ned på området biologisk mångfald. Ni gör inga höjningar av järnvägsanslagen trots att säger att det är nödvändigt för att genomföra de planer som finns. Vi skulle behöva öka det ännu mer, men det är ni helt ointresserade av. Ni gör ytterligare satsningar på vägnätet, framför allt på motorvägar. Bara Förbifart , som ni vill göra, kostar . Det är enorma pengar. När det gäller småföretagen gör vi precis det som småföretagarna i vill, precis det de efterfrågar. Det handlar om generella insatser som gynnar småföretagarna som gör att de vågar investera och satsa, som gör att de kan anställa människor . Det är inte det här plottrandet på en grupp här, på en grupp där och framför allt på områden som inte är konkurrensutsatta jämfört med andra länder. Jag tycker att det är en förfärligt dålig småföretagarpolitik som ni står för. Det tycker också småföretagare. 94 () replik: Man kan titta på vår budget och de satsningar som vi gör. Det är en klimatmiljard. Utöver det satsar vi resurser i forskning och i energisparande, och det är nya satsningar på förnybart. Det är stora kraftfulla satsningar. Jag trodde att skulle vara för det. När vi gör de här satsningarna på havsmiljön, som ligger inom ramen för klimatmiljarden och som är mer än , säger nej till det. Det ser vi vartenda år vi är i . Sedan gäller det skötsel och underhåll. Du måste först sköta det du har innan du kan investera i nytt. Jag kan bara beklaga att inte förmådde att se till att täppa igen de stora hål som vi hade i infrastrukturbudgeten . måste vi reparera det. Jag tycker bara att det vore hedervärt om erkände att skötsel och underhåll inte är någonting för . Men då innebär det att det inte bara är och andra som behöver stadsjeep. Då är det många som kommer att behöva stadsjeep för att kunna ta sig fram på det vägnät som är så illa skött i efter ert regeringsinnehav. 95 () replik: