prot · GV0932 · 2007-11-28 00:00:00 — Den motion som refererar till innehöll relevant kritik. Däremot kan jag konstatera att det inte finns något svar på regleringsfrågan. Vi i majoriteten har ett svar på regleringsfrågan, men oppositionen står utan ett svar. 178 Kulturminister (): De senaste årens utveckling av televisionen har kännetecknats av snabba och genomgripande förändringar. Det kan vi nog vara överens om. Vi är långt ifrån den situation som rådde ännu , då många enbart hade tillgång till , och . Som tv-tittare kan vi välja mellan svenska och utländska kanaler. Vi kan titta på olika nyhetsprogram, sport och nöje, kultur och fakta. I utbudet finns lättillgängliga underhållningsprogram men också smala nischkanaler där debatten fördjupas och nya röster kommer till tals. Den här utvecklingen välkomnas av regeringen. Yttrandefrihet, mångfald och kvalitet är viktiga ledord för mediepolitiken. Det är också med stor tillfredsställelse som jag kan konstatera att det finns ett rikt utbud av smalare kvalitetsprogram liksom nischkanaler även i det privata tv-utbudet. Jag är övertygad om att även public service stärks om det finns alternativ och mångfald också på det området. Övergången från analogt till digitalt i marknätet som fullbordades har varit ett steg mot ökad mångfald. Också för dem som inte kan eller vill ta emot kabel och satellit har det digitala marknätet inneburit fler alternativ och fler möjligheter. har det varit tydligt att den nuvarande ordningen för reglering, tillståndsgivning och åtkomstkontroll i marknätet har haft grundläggande brister. överträdelseärende mot i fråga om Boxers monopol är det mest uppenbara exemplet på att förändringar måste ske och att dagens proposition bör antas av kammaren. Regeringen för en aktiv politik för att ge goda och långsiktiga spelregler på mediemarknaden, och vi gör det utan att vilja detaljstyra. För mig är det andra sidan av myntet om vi vill ha mångfald och alternativ. Då ska inte regeringen, som , ansvara för tillståndsgivningen. Riksdag och regering ska ange spelreglerna, men vi ska inte styra tv-utbudet det ska ytterst tv-tittarna göra. Därför föreslår regeringen att Radio- och med undantag för public service-företagen ska ansvara för tillståndsgivningen. Därför tar vi bort onödig detaljreglering till exempel när det gäller fri-tv och betal-tv. Verkets uppgift är att se till att sändningarna ska tilltala olika intressen och smakriktningar, att det ska finnas utrymme för såväl nationella som lokala och regionala tv-kanaler och inte minst att det finns flera programföretag oberoende av varandra. I arbetet med propositionen har konsumenternas, tv-tittarnas, perspektiv varit viktigt. Vi vill ha konkurrens på lika villkor mellan olika programföretag. Vi vill också att det ska vara enkelt för tittarna att ta del av de tjänster som erbjuds. Övergången till digital-tv har gått bättre än många hade befarat. Jag vill i sammanhanget passa på att rikta ett tack till alla som har arbetat hårt för att övergången har kunnat ske så smidigt som den trots allt har gjort. Vi vet att många, inte minst äldre, har tyckt att det har varit bevärligt med boxar, kort och alla inställningar. När vi nu slopar Boxers monopol har det därför varit viktigt att alla betal-tv-kanaler ska kunna tas emot med ett gemensamt programkort. I propositionen föreslås därför att en förutsättning för sändningstillstånd ska vara att programföretagen kommer överens om teknisk samverkan när det gäller programkort och åtkomstkontroll. Målet med regeringens förslag är att främja både konkurrens och lättillgänglighet. Med stor tillfredsställelse har jag noterat att flertalet programföretag har välkomnat förslagen i propositionen. Det ger goda förutsättningar för att de ska kunna enas om en samverkanslösning som främjar tillgänglighet och konkurrens. Regeringen föreslår också att får ett särskilt uppdrag att i samråd med Radio- och samt studera den fortsatta utvecklingen på telemarknaden. Regeringen har haft en rad överväganden att ta hänsyn till i arbetet med den proposition som nu har att ta ställning till. Som helhet är jag dock övertygad om att vi med propositionen når de mål som satts upp och att vi rättar till de uppenbara brister som finns . Med propositionen tas det ytterligare ett viktigt steg i utvecklingen där yttrandefrihet, mångfald och kvalitet stärks. 179 () replik: Jag undrar lite grann när kulturministern beskriver det som att de flesta programföretagen välkomnade de här förslagen. Det vi fick höra på den utfrågning vi hade innan vi skulle justera det här betänkandet i utskottet var snarare en beskrivning av att gilla läget. När jag hör en sådan ordalydelse tolkar jag det som att de är satta i en situation som de inte kan påverka. Då gillar de läget och ser vad de kan göra. De berättade att programföretagen bara hade haft ett enda möte tillsammans, både stora och små. De små redovisade att de också hade haft ett separat möte. Detta var enda gången de hade diskuterat samfällt hur de skulle kunna gå vidare med den här frågan och hur de skulle ta tag i den. En farhåga som kom fram i utfrågningen var just det här med kartellbildningar. Det är inte oväsentligt, för det kan drabba tittarna, de som vill välja vad de ska titta på. De kunde heller inte garantera teknikutvecklingen, och det är också oroande. För mig känns det som att utfrågningen gav vid handen att ingenting kunde sägas utan att man får se hur utvecklingen blir. Jag skulle gärna vilja höra en kommentar om dels kartellbildning, dels teknikutvecklingens möjligheter och dels nyansskillnaden mellan att programföretagen välkomnar de här förslagen, som kulturministern sade, eller mer gillar läget. 180 Kulturminister () replik: Det är uppenbart att de företag som deltog i hearingen är konkurrenter. Det ska vi inte bortse från. Man kan säga gilla läget eller välkomna, men trots allt står de inför en situation som de i någon mening också har varit delaktiga i att driva fram. I fråga om det här ska betraktas som en kartellbildning eller inte, kan man notera att Lagrådet, som är väldigt noga när de går igenom de olika förslag som kommer från regeringen, har lämnat det här helt utan erinran. Det finns vissa marginella, redaktionella synpunkter, men annars har man godkänt hela detta upplägg. Jag är övertygad om att det här kommer att fungera. Garantier för den tekniska utvecklingen har vi inte. Det har vi inte heller när det handlar om huruvida reklam kommer att kunna vara en huvudsaklig inkomstkälla, för att anknyta till den diskussion som vi hade tidigare. Om man har en box med hårddisk kan man låta alla reklaminslag passera. Utvecklingen har gått oerhört snabbt. För att vi ska både kunna tillmötesgå den kritik som har kommit, och den dom som är på gång i , och kunna värna konsumentintresset är det här den absolut bästa lösningen. 181 () replik: Jag brukar normalt sett gilla marknadslösningar och välkomnar dem oftast. I det här läget har jag känt att det finns en tvekan, om det är rätt att gå fram med det här förslaget. Det hade behövts , det vill säga: Återkom, fundera vidare, samla programföretagen och se om de är så långt i utvecklingen gemensamt att de kan komma fram med en teknikutveckling och en sådan utveckling som gör det möjligt och enkelt för konsumenterna, alltså vi som tittar. Därav vår tvekan från sida. 182 Kulturminister () replik: Den här frågan var egentligen den första som jag fick i knät när jag tillträdde . Redan då var trycket hårt på att komma fram till en lösning. Man kan alltid skjuta upp förslag, och den förra regeringen var väldigt duktig på det. Jag vet att är rätt engagerad i inte minst miljöfrågor. Skulle man avvakta exempelvis bilindustrin för att de ska kunna komma överens om lösningar lär kanske inte så mycket ske, och då behövs det ett politiskt tryck. Det gör det också i den här frågan. 183 i (s) replik: Först har jag bara en liten fundering över vad kulturministern sade när det gäller Lagrådet. Det står här att regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande. Lagrådet har haft synpunkter på lagtextens utformning, och det har man rättat sig efter. Det är klart att det är Lagrådets uppgift. Det är ju inte att ha synpunkter på den tekniska utformningen eller på hur man löser tekniken. Det lägger sig knappast Lagrådet i. Däremot har regeringen själv bett att titta på de här sakerna, och de har haft en hel del synpunkter och funderingar och frågor. Man har bland annat lyft fram att det finns konkurrens genom andra plattformar, satellit, kabel-tv, ip-tv. Man varnar för att det finns risk för att det kan bli en kartellbildning. Innebär ökade betalkanaler minskade frikanaler? Man plockar framför allt upp den fråga som jag har lyft fram här, framför allt i mitt huvudanförande: Vad händer med frekvenserna? Kulturministern sitter i regeringen. Regeringen ska fatta beslut om detta. Har kulturministern fått några garantier för att bolagen faktiskt ska kunna göra denna teknikutveckling som man anser är en nödvändighet och ett måste för att det över huvud taget ska vara någon konkurrensneutralitet mellan de olika plattformarna? Det handlar alltså om att få så mycket frekvens i marknätet att man kan övergå till en annan teknik, från MPEG-2 till MPEG-4. 184 Kulturminister () replik: i debatten här gjordes det vissa tillbakablickar när det gällde huruvida de gamla och de nya hade kritiserat det tidigare beslutet. Det går väl ändå i någon mening att säga att om man inte hade hastat fram det här, vilket man inte gjort i flera av våra grannländer, hade vi suttit i en annan situation. Då hade övergången till MPEG-4-boxar inte inneburit den här stora nya investeringen och den kostnad som många hushåll kommer att få. Det här kommer att bli en nödvändig lösning . Det är alldeles givet att det är så. När det gäller Lagrådet konstaterar man att man lämnar det här utan erinran. Jag ser det som att man faktiskt godkänner och bejakar, kan det väl sägas, det förslag som har tagits fram. Sedan finns det aldrig garantier, som jag också sade i min replik till . Den tekniska utvecklingen går väldigt fort. Men det är trots allt regeringens främsta önskan nu att värna konsumenterna som vi måste förhålla oss till att vi är medlemmar i . Då har vi också att rätta oss efter de gemensamma överenskommelser som vi har. Därmed är den här propositionen ändå en optimal lösning vad gäller de olika överväganden som vi måste göra. 185 i (s) replik: Jag får inget svar när det gäller frekvenserna. Det kanske jag inte skulle förvänta mig heller, för regeringen kommer att ta beslut om detta. Men att vi har genomfört övergången innebär inte att den här frågan är löst. Hade vi gått direkt på MPEG-4 i det läget hade vi ju tagit ett helt annat frekvensområde i anspråk . För att göra en mjuk övergång, precis som vi gjorde när vi övergick från det analoga till det digitala, fordras det ett bredare frekvensutrymme. När man sedan har genomfört komprimeringstekniken kan man kanske släppa ut det, men jag blir orolig. Jag tror att kulturministern åtminstone delvis hörde vad jag sade om vad tjänstemän och talesmän i olika sammanhang har sagt. Därför blir jag inte mindre orolig för tv-bolagens och marknätets skull när jag hör att ambitionen från regeringens talesmän i detta fall ändå är att marknätet ska disponeras av andra än tv-bolag. 186 Kulturminister () replik: Det är riktigt som säger. Den här frågan kommer vi att återkomma till när det gäller frekvensutrymmet och hur det ska fördelas. Förhoppningsvis gör vi det . Det är väl känt att telekombolagen kommer att vilja ha hela utrymmet. Tv-bolagen vill också ha hela. Det här är en begränsad resurs. Därför måste vi göra överväganden för att få det hela så effektivt som möjligt. Precis som var inne på går också komprimeringstekniken framåt. Ingen kommer att bli helt lycklig. Men det är, dessvärre, en del av politikernas vardag att fatta beslut som tyvärr inte alltid gör alla glada men som ändå är nödvändiga . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Ändring i tullagen, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU5 Ändring i tullagen, m.m. (prop. 2007/08:21). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § Vissa kapitalskattefrågor Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU6 Vissa kapitalskattefrågor (prop. 2007/08:12). 187 (): I det här betänkandet har en reservation. Vi har det för att vi tror att betydande belopp riskerar att undgå svensk beskattning utifrån de regler som gäller . Frågan gäller vikten av att lösa värdetillväxten på svenska och utländska aktier så att de ska kunna beskattas i samband med att en skattskyldig flyttar från . Vi menar att dagens regelsystem inte är tillfyllest, och skärpningen av den så kallade tioårsregeln kommer heller inte att räcka. har tittat på det här också. Man menar att det inom ramen för EG-fördraget finns möjlighet att införa generella regler för beskattning vid utflyttning. Man hänvisar också till ett arbete som utlandsenheten i har gjort. Där har man tittat på hur svenska fåmansbolag har överlåtits till fåmansbolag som är hemmahörande i EES-området. Den här verksamheten accelererar likaväl som att underprisöverlåtelser ökar i omfattning, för att man ska kunna kringgå till exempel låneförbudet i aktiebolagslagen. Många av de här anledningarna ligger till grund för den reservation som har. Vi tycker att det är viktigt att man i ska kunna prioritera den här frågan. I svaret från utskottsmajoriteten skriver man att den här frågan bör övervägas. Man skriver också att de regler som gäller enbart är en temporär lösning. Men jag tycker att det är en lite för lös skrivning. Jag hoppas att svarar på frågan om de här reglerna kommer att genomföras och i så fall när. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservationen. 188 (): När det gäller regeringens förslag om förändringar i vissa kapitalbeskattningsfrågor finns det några argument som är av särskild vikt att framhålla. Det främsta skälet till förändringarna är givetvis att det måste ske vissa anpassningar för att skattebasen inte ska urholkas samt att vår lagstiftning måste anpassas till EG-rätten. Förändringarna syftar huvudsakligen till att se till att vi inte förlorar betydande belopp för vår svenska ekonomi. Enligt min mening måste vi ha bra lagar och regler och skatter så att nyföretagande och småföretag uppmuntras. Mot bakgrund av rättsutvecklingen föreslås då ett antal anpassningar på kapitalbeskattningsområdet. Bland annat i syfte att EG-anpassa de svenska skattereglerna föreslås att möjligheterna för fysiska personer att till underpris överlåta tillgångar till ett svenskt företag, som överlåtaren äger andelar i, utan att beskattas ska utvidgas till att även omfatta överlåtelser till utländska juridiska personer inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Och för att de svenska skattereglerna ska bli effektivare föreslås vidare att den så kallade tioårsregeln ska utvidgas till att även omfatta utländska delägarrätter och andelar som förvärvats då den skattskyldige var obegränsat skattskyldig i . Det innebär att begränsat skattskyldiga blir skattskyldiga i för vinster vid avyttring av vissa utländska delägarrätter och andelar. Som en följd av EG-rättens krav på lika behandling föreslås att kapitalvinster och förluster vid sammanläggning eller delning av utländska investeringsfonder ska omfattas av de skatteregler som gäller för svenska investeringsfonder. Det innebär att om utländska fonder sammanläggs eller delas ska kapitalvinst inte tas upp till beskattning och en kapitalförlust inte dras av. En sammanläggning eller delning ska godkännas av tillsynsmyndigheten i utlandet. I syfte att skapa neutrala skatteregler vid vissa uppköpsförfaranden inom bolagssektorn föreslås att vinst vid avyttring av andelar som avnoterats i anslutning till ett förfarande om inlösen, fusion, fission, likvidation eller konkurs ska beskattas som om andelen fortfarande varit marknadsnoterad. För att minska möjligheterna till omotiverade skattefördelar föreslås att en kapitalvinst vid avyttring av kapitalförsäkring ska vara skattefri och att en förlust vid avyttring inte ska få dras av. När det gäller motion kan jag konstatera att hon i detta fall försöker öppna en redan öppen dörr. Det framgår klart och tydligt i regeringens proposition att vissa delar, som mycket riktigt var inne på, är av temporär grund. Eftersom regeringen systematiskt håller på att se över dessa frågor behöver vi inte bifalla motionen, som utskottsmajoriteten mycket riktigt har kommit fram till. Det finns inte skäl till det. Jag vill därför yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 6 angående vissa kapitalbeskattningsfrågor. 189 () replik: Jag är mycket medveten om att väldigt mycket i det här betänkandet handlar om anpassning till EU, precis som sade i sitt anförande. Men vi har också ägnat många timmar åt att debattera skattefusk, skatteundandragande. Det här vore ett effektivt sätt att fånga upp reavinster som är gjorda i aktier innan pengarna försvinner utomlands och vi tappar kontrollen över möjligheten att faktiskt få in de pengarna till staten. Det är precis det som pekar på i sitt svar till regeringen. Jag ställde en fråga. Jag fick väl delvis ett svar. Överväga någonting i departementet kan man göra väldigt mycket, men min fråga var om detta kommer att genomföras och i så fall när. 190 () replik: Det är svårt för mig att säga exakt , men det här arbetet pågår. Jag kan garantera att när det gäller den här typen av frågor är vi överens. Det är naturligtvis viktigt att vi har en lagstiftning där man inte kan undkomma skatt på olika sätt. Jag tycker att det klart framgår av vad utskottet skrivit att vi delar din synpunkt i det här fallet. Jag tror inte att vi har något motsatsförhållande. Det är naturligtvis så att praxis kommer att förändras. Förmodligen kommer det också att göra att vi måste rätta in vår lagstiftning när vi hittar de olika hål som de som är mindre nogräknade utnyttjar. Tyvärr ligger de i framkant och utnyttjar den brist i lagstiftningen som finns. När det upptäcks tycker jag att man ska vidta åtgärder för att förhindra detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 13 § Skattelättnader för förmån av hushållstjänster Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU7 Skattelättnader för förmån av hushållstjänster (prop. 2007/08:13). 191 (): Regeringen är flitig på skatteområdet. ska ta ställning till en lång rad förslag på förändringar av skatter. Gemensamt för de flesta av dem är att de ökar klyftorna i samhället och att det skapas nya orättvisor. Förvärvsavdraget gynnar höginkomsttagare. Skatten på förmögenheter tas bort, vilket bland annat ger de 200 rikaste i ytterligare var i plånboken. Skatten för dem med stora lyxvillor sänks kraftigt. En familj som har råd att köpa hushållstjänster kan få skatteavdrag på . Sammantaget går av alla inkomstförstärkningar till de tre rikaste tiondelarna av befolkningen, medan de av svenskarna som har lägst inkomster får försämrade eller oförändrade villkor. De sänkta skatterna finansieras dessutom genom försämringar och neddragningar i trygghetssystemen. Det är så man ökar klyftorna. Det är så nya orättvisor växer fram. Förslaget med avdrag också för den som har hushållstjänster som förmån motiveras förstås av högerns företrädare med att det ska skapa nya jobb. Men man kan undra hur effektiv politiken egentligen är. SCB:s statistik visar att 153 000 nya jobb skapades under den socialdemokratiska regeringens sista år vid makten, utan orättvisa skattesänkningar, utan försämringar för sjuka, utan att a-kasseavgiften höjdes så kraftigt så att 350 000 svenskar inte längre har råd att vara med. Samma statistik visar att sedan den borgerliga regeringen tillträdde har takten i jobbskapandet halverats. Trots gigantiska skattesänkningar för dem som har det allra bäst har takten i jobbskapandet halverats, trots försämringar för sjuka och arbetslösa. Trots eller kanske på grund av de nya klyftorna har takten i jobbskapandet halverats. Det är mot den bakgrunden som det förslag som vi nu debatterar ska ses. Vi socialdemokrater var och är kritiska till det avdrag för hushållstjänster som regeringen införde , och vi är kritiska till den utvidgning av avdraget som föreslås till dem som har hushållstjänster som förmån. Det är ytterligare ett förslag som ökar orättvisorna. Det är de med de allra högsta inkomsterna som köper mycket tjänster. Att subventionera just den här typen av konsumtion ger närmast automatiskt fördelningspolitiska problem. Internationella erfarenheter visar också att det är så. I länder där man har haft systemen lite längre, som i , är det den rikaste tiondelen av befolkningen som köper hälften av tjänsterna. Det är därmed också den rikaste tiondelen som får hälften av subventionen. Om det blir likadant i , och ingenting tyder på motsatsen, hamnar ytterligare nästan 1 miljard i plånböckerna hos de absolut rikaste svenskarna. Den utvidgning av avdragsmöjligheten som föreslås förstärker den bilden ytterligare. Det lär inte vara undersköterskor, lärare, poliser eller anställda i handeln som får hushållstjänster som löneförmån. Vi är också kritiska till att det fortfarande i det här förslaget är fritt fram att göra avdrag för hushållstjänster som man har köpt utanför . De som har råd med en lägenhet på den spanska eller ett sommarhus på kan göra avdrag för sina utlägg för matlagning, städning och trädgårdsarbeten i sin utländska fastighet. Ett grillparty i sommarhuset vid ger knappast några nya jobb i , men det ger en rejäl skattesänkning för den som har råd. Vi socialdemokrater var kritiska till att systemet som helhet var utformat på ett sådant sätt så att det gav mer krångel, mer byråkrati och fler gränsdragningsproblem. rapporteras också om hur systemet används för nya former av fusk. Enligt radioprogrammet kunde hälften av de företag som kontaktades av journalisterna tänka sig att bistå med falska fakturor för att tjänster som inte omfattas av avdrag skulle bli avdragsgilla. rapporterar om att av de 600 ansökningar som inkommit om skattereduktion för hushållstjänster finns det exempel där man påstår att det kostar att fälla ett träd som inte ger rätt till avdrag men att klippa gräs som man får avdrag för. Flyttfirmor tar mer betalt för städningen med avdragsrätt än för flytten som inte ger avdrag. Byggfirmor utför garagestädningar till höga kostnader, och man kan bara spekulera vad de egentligen gjorde med eller i garaget. Det är anmärkningsvärt att regeringen i den här propositionen inte gör någonting för att ändra reglerna så att fusket kan stävjas. Det är anmärkningsvärt att de borgerliga ledamöterna i skatteutskottet efter den senaste tidens politiska debatt om skattefusk låter regeringen få igenom ett förslag utan att på något sätt se till att reglerna blir bättre, och fusket kan bekämpas. När regeringen följer upp sitt, som jag tycker, dåliga förslag om avdrag för hushållstjänster med ett nytt gör man inte någonting för att förbättra systemet. I stället förstärks de negativa sidorna. Regeringen gör ingenting åt krånglet. Regeringen gör ingenting åt de absurda gränsdragningsproblemen. Regeringen har inte gjort någonting för att sätta stopp för det fusk man öppnade för när avdragsmöjligheterna ursprungligen infördes. Den borgerliga regeringen fortsätter att förstärka orättvisorna. Den utvidgning av avdragsmöjligheterna som man nu föreslår kommer att fortsätta öka klyftorna. Det är återigen de med höga inkomster som vinner. De resurser som borde gå till gemensam välfärd, till barn och gamla, satsas i stället på de mest välbeställda. Jag tycker att det är fel väg för . har råd med rättvisa. Jag yrkar därför bifall till reservationen. 192 (): Jag vill först kommentera någonting som majoriteten skriver i betänkandet på s. 12. Man skriver att man vill bryta utanförskapet och införa åtgärder som kan bidra till att sysselsättningen varaktigt ökar, och detta måste välkomnas.