prot · GU0983 · 2007-03-28 00:00:00 — När gick med i EU gjorde man en ensidig protokollsanteckning om att senare skulle ta ställning till ett EMU-medlemskap. Det betyder alltså att vi inte har något juridiskt bindande fördragsunderlag, utan det är helt ensidigt från sida. Det borde ligga i regeringens, och medlemsstaters intresse att också får ett formellt undantag, precis som och . har tidigare motionerat om detta, och därför ville vi stödja den motion som hade väckt. Att har gjort en ensidig protokollsanteckning innebär inte att vi har ett formellt undantag. Vi har inget formellt stöd för detta undantag i EU:s fördragstext. Rent juridiskt är vi alltså med. Enligt fördraget får ett medlemsland delta i det tredje steget när konvergenskraven är uppfyllda. Vi uppfyller dem i princip. Det är en formalitetsfråga om stabil växelkurs kvar. EU har accepterat ensidiga undantag. Men om man bland ja-sägarna och EU-anhängarna vill behålla någon form av stöd för EU som institution borde det vara av viss betydelse att man tar det ansvar man har fått av folket och faktiskt också gör ett juridiskt undantag och kräver det av EU i ett fördrag. Jag tror att det skulle gynna de partier som stod på ja-sidan, och jag tror att det skulle gynna EU-anhängarna i och med att svenska folket då skulle få större respekt för EU som institution. 108 (): Vi har haft den här debatten tidigare. Vi i anser att det ska finnas ett juridiskt bindande undantag från EMU. Vi har ju haft en folkomröstning , där en majoritet av svenskarna sade nej, vilket jag naturligtvis tycker är mycket glädjande. Med tanke på att den nya regeringen nu på har sagt ja till att öppna en ny diskussion om EU-konstitutionen vill jag härmed uppmana de borgerliga ledamöterna att ta tillfället i akt att i denna diskussion också föra in frågan om undantag från tredje steget i EMU. Det är i och för sig mot min vilja att vi ska öppna konstitutionsdebatten, men om den nu i alla fall kommer i gång måste den här frågan lyftas upp. Det är nu tillfället för detta finns. Då får väljarna i veta att man respekterar den folkomröstning som hölls. Man får respekt på samma sätt som och , som har juridiskt bindande undantag från tredje steget i EMU. Varför är man så rädd för att lyfta upp denna fråga i EU-sammanhang? Beror det på den nya regeringens aktiva roll i EU, där man vill tillhöra kärnländerna, att man inte vågar ta upp en fråga som är av svenskt intresse? En majoritet jag tror att det var röstade nej till EMU. Om man verkligen vill respektera denna majoritet, vad är då problemet med att lyfta upp frågan om ett svenskt undantag, så att vi får ett juridiskt bindande regelverk? Tror den borgerliga majoriteten att de andra EU-länderna skulle bli förvånade över att tar upp detta? Alla vet att har haft en folkomröstning om detta. Vad är problemet med att ta upp detta i en diskussion om EU-konstitutionen, som tycks komma upp även om jag anser att den borde vara död och begraven för länge sedan eftersom två länder i folkomröstningar har sagt nej till den? är EU-konstitutionen en annan diskussion. Men jag vill än en gång uppmana den borgerliga alliansen att ta upp denna fråga. Vi kan också konstatera att har gjort ett ganska bra resultat: 4,4 miljarder, som förmodligen går till skattesänkningar för de rika i . Men de går trots allt till staten. Hur skulle det ha varit om hade varit medlem i ? Hade vi fått några 4,4 miljarder från då? Det får de borgerliga ledamöterna gärna svara på. Jag tror nämligen att vi inte skulle ha fått det. Det finns all anledning att fortsätta att behålla den svenska modellen med den svenska kronan i detta avseende. utvecklas bättre, och vi kan ta hänsyn till de olika förutsättningar som finns. Därför är det bra att vi står utanför EMU. Jag hoppas att inte har något inflytande i den borgerliga majoriteten. Jag vet att det finns en diskussion i just om att man kanske ska öppna för en folkomröstning om EMU. EMU går det tydligen bra att folkomrösta om. Där svarade ju svenskarna fel förra gången. Men vill man inte folkomrösta om. Var konsekventa och verka inte för en ny folkomröstning för EMU, och se till att vi får ett juridiskt undantag från det i . 109 (): I detta ärende behandlas för . Normalt brukar utskottet även analysera och utvärdera penningpolitik . Men eftersom utskottet gav professorerna i uppdrag att utvärdera svensk penningpolitik över den längre tidsperioden 19952005, och denna utvärdering nu dessutom har remissbehandlats, kommer finansutskottet att i ett annat betänkande ta upp de frågor som väcks med anledning av utvärderingen, remissyttrandena samt avlämnade motioner. Det vi har att behandla är att ett enigt utskott föreslår att ska beviljas ansvarsfrihet, att balans- och resultaträkningarna fastställs och att godkänner fullmäktiges förslag till disposition av resultat. Precis som sade innebär förslaget att levererar till statsverket. I denna del är vi som sagt eniga i dagens debatt, så det blir nog inte så mycket av debatt. Däremot kommer vi att få tillfälle att diskutera svensk penningpolitik och ta ställning till de olika förslag som framfördes i utvärderingen men som också tillkommit . Vi kommer också snart att få ta ställning till utredningen om kapitalstruktur och vinstdisposition. Debattämnen i de frågorna kommer inte att saknas framöver. Vad gäller årsredovisningen för tycker jag att det är intressant att konstatera att trots den ökade användningen av kort fortsätter den utelöpande sedelmängden att öka. Jag kommer väl ihåg den debatt vi hade , då direktionen i ett förslag till vinstdisposition skisserade att motsvarande behövde fonderas för att täcka driftskostnader, som vid det tillfället uppskattades till ca . Normalt är det seignioraget, det vill säga avkastningen på den utelöpande sedelmängden, som ska täcka driftskostnaderna. Denna ansågs dock av direktionen vara en osäker källa, eftersom sedelmängden successivt skulle minska i färden mot det kontantlösa samhället. På s. 46 i årsredovisningen sägs att det samlade värdet på kontanter i cirkulation fortsätter att öka. Det beror sannolikt på den allmänna ekonomiska tillväxten. sjunker dock ökningstakten successivt, vilket beror på att andra betalningsformer blir alltmer attraktiva. Men siffrorna nu visar att sedelmängden snarare ökar än minskar, trots att vi har fått mycket mer av elektroniska betalningar, kontokort och kontantlös handel. Seignioraget uppgick till . Det är en avkastning som trots det låga ränteläget mer än väl räcker för att täcka driftskostnaderna. Men till detta får vi återkomma när utredningen om kapitalstruktur och vinstdisposition ska behandlas. I betänkandet finns också ett ord-för-ord-protokoll från utskottets offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken . Till skillnad från tidigare hade utskottet utfrågningen efter det att den penningpolitiska rapporten hade lämnats av . Det var en av frågorna som utvärderarna föreslog, att finansutskottet skulle ta lite mer tid på sig vid granskningen av inflationsrapporten. Det tog utskottet till sig direkt. Detta var en nyhet vid utfrågningen. Den andra nyheten var att började publicera en egen prognos för räntebanan, vilket riksbankschefen ansåg vara ett ytterligare steg mot ökad tydlighet och öppenhet för penningpolitiken. Därutöver ställdes många frågor till riksbankschefen, som går att läsa i vårt betänkande. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. 110 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. Det glömde jag bort vid mitt senaste tillfälle i talarstolen. Det är väldigt trevligt att kunna säga att vi från alliansen tycker att gjorde ett väldigt bra inlägg som vi till fullo stöder. Jag tänker koncentrera mig på den motion om EMU och tredje steget som talade om. Mig veterligen finns inte den frågan på agendan under den här mandatperioden. Det gäller både om man ska införa den gemensamma valutan eller ta upp frågan till en ny folkomröstning. Efter de studier som är gjorda kom man fram till att det inte finns någon anledning att ha något juridiskt bindande avtal i frågan. Vi är inte bundna av det efter folkomröstningen. Om man tar som exempel, som ändå är juridiskt bundet att inte gå in i den nya valutan, är de i så fall mycket listigare är vi. De har bundit sin krona till den gemensamma valutan. Det fungerar på det sättet väldigt väl. Att diskutera och gå över till en EU-debatt tänker jag inte göra, utan jag stannar där. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs justitieutskottets betänkande 2006/07:JuU6 Polisfrågor. 111 (): Jag vill först av allt säga något om polisverksamheten över huvud taget som den bedrivs . Jag vill berömma den som engagerad och utifrån de givna förutsättningarna ganska effektiv. Men bra kan bli bättre, och det har man också sagt från polisens sida. Ett omfattande effektiviseringsarbete bedrivs inom polisen. Såvitt jag förstår har de signalerna till verksamheten mottagits väldigt positivt. Frågor om samverkan med andra myndigheter har satts långt upp på dagordningen. Det närmande som sker bland annat i kommunerna är väldigt positivt. Polisens behov av goda relationer till allmänheten är stort. Att en relation i positiv bemärkelse kan odlas mot allmänheten underlättar givetvis polisens arbete. Chefs- och ledningsfrågorna har satts i fokus. Chefsutbildning på olika nivåer har inletts och bedrivs framgångsrikt. Det pågår ett ständigt utvecklingsarbete härvidlag, och det är alldeles nödvändigt. Upprustningen inom teknikområdet sker fortlöpande. Omfattande insatser har gjorts inom IT-området, men mycket återstår säkert att göra. Allmänhetens tillgång till polisen är viktig. Här kan den nya tekniken säkert komma väl till pass. Av den redovisning vi fick i samband med att rikspolischefen besökte utskottet framgick alldeles tydligt att det pågår ett intensivt och målmedvetet arbete att göra svensk polis effektivare och att på ett mer uthålligt sätt använda de resurser som ställs till polisens förfogande. Nya verktyg och nya arbetssätt införs för att underlätta och förbättra resultaten av polisens arbete. Så långt det över huvud taget är möjligt bör detta arbete underlättas genom att lagstiftningen reformeras på relevanta områden. Jag vill trots allt använda huvuddelen av min talartid åt att kommentera och utveckla de reservationer som vi har i betänkandet. Först och främst gäller det förundersökning i fråga om unga brottsoffer. I en s-motion från den allmänna motionstiden påpekades det att det är i allra högsta grad nödvändigt att förundersökning påbörjas skyndsamt när brottsoffren är . Motiven till förslaget är bland annat att det utsatta barnet ska kunna höras för att utredningen ska få tillgång till relevant information när den är som allra tydligast och mest närliggande. I och för sig finns en bestämmelse med en snarlik lydelse, men den avser hela utredningsarbetet. Socialdemokraterna anser sig ha fog för att påtala det här förhållandet eftersom det har funnits brister i undersökningsstadiet. Vi har konstaterat att JO vid ett antal tillfällen har uttalat kritik mot att tidsfrister inte respekteras och att behovet av skyndsam handläggning inte har tagits på fullt allvar. Vi har tidigare i vår grupp diskuterat att faställa en speciell, uttrycklig tidsfrist. Men vi har stannat vid att vi vill att regeringen ska titta närmare på frågan och att regeringen efter det genomför lämpliga förändringar i förundersökningskungörelsen. Den stora frågan i alla fall som jag ser det i motionsbetänkandet är frågan om den framtida polisutbildningen. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning i syfte att se över polisutbildningen och att undersöka om utbildningen kunde ske på fler orter i landet och om den skulle kunna inlemmas i högskolans regelverk. Utredningen skulle vara klar , men stoppades av alliansregeringen som i stället tillsatte en ny utredning med en ny utredare. Om det nu var viktigt att markera ett nytt regeringstillträde tycker jag att man i stället skulle ha kunnat utfärda tilläggsdirektiv till en sittande utredning. Men regeringen valde tyvärr att helt enkelt lägga ned den pågående och snart genomförda utredningen. Jag förstår inte riktigt fördelarna med att hantera frågan på det här sättet. En fråga som har ställts tidigare i interpellationer och i enkla frågor har gällt en förkortad polisutbildning. Den synes fortfarande vara aktuell. Redan i budgetpropositionen skrev regeringen om behovet av att överväga en kortare grundutbildning kompletterad med återkommande obligatorisk vidareutbildning. Det kan inte hjälpas, fru talman, men jag anser att det upplägg som man nu har lagt ut spår för kommer att skapa ett polisens A- och B-lag, som vi har sagt. Det tycker vi inte är bra. Det som talar för att de kommande förslagen ändå skulle ta fasta på behovet av att lyfta utbildningen till högskolenivå är de erfarenheter som den tidigare utredaren har redovisat i rapporten till regeringen. Vidare inser den som utreder frågan, , som har lång erfarenhet av polisverksamhet, behovet av en kraftigt reformerad polisutbildning. Men för egen del smyger sig nog misstanken på om att det i de nya direktiven finns en anvisning om att helt enkelt försöka undvika en akademisering av polisutbildningen i motsats till vad vi socialdemokrater önskade med den nu nedlagda utredningen. Om man granskar utredningsdirektiven för de två uppdragen kan man se att de är ganska likvärdiga utom på ett par punkter. Den ena är att alliansregeringen vill att den nuvarande utredningen ska granskas. Det skulle underförstått innebära för att återge vad polisutbildningens utredare sade att högskolans ram är för snäv för polisutbildningen. Jag har i likhet med utredaren svårt att förstå ett sådant synsätt. Kraven på framtidens polis antas öka högst avsevärt. Snabba samhällsförändringar och oklara framtida utmaningar borde tala för en bred och högskolemässig utbildning. , som organiserar nästan alla poliser i landet, har länge talat varmt för att utbildningen skulle lyftas till högskolenivå. Det är svårt att förstå att några inte förstår att respektera den uppfattning som de som är i främsta ledet har. De har ju den bästa insikten om vad som måste göras beträffande polisernas framtida kunskaper och kompetens i en för samhället så viktig fråga. Man har totalt velat gå förbi detta. Forskningen är förhållandevis blygsam på polisens område. Det väcker stor uppmärksamhet när någon enstaka avhandling läggs fram på polisverksamhetsområdet. En akademisering av polisutbildningen skulle leda till bättre förutsättningar att bedriva forskning i nära anslutning till polisutbildningen. Det finns ett klart behov av detta. Jag tror att den ambitionen kommer att gå om intet om inte polisutbildningen inlemmas i högskolevärlden. Ett annat viktigt argument för en akademiserad polisutbildning är att den skulle kunna förläggas till flera orter i landet. Vi har redan nu sett att den polisutbildning som bedrivs i och i mycket påtagligt har underlättat rekrytering och anställning av poliser där det tidigare var ganska svårt att klara den saken. Särskilt tydligt skulle jag vilja säga att detta är i . finns på talarlistan. Jag skulle redan nu vilja ställa ett par frågor till henne. är själv polis och har säkert många kontakter med sina tidigare kolleger. Hon har säkert också god insikt i hur polisen arbetar och vilka krav som ställs på polisiär kompetens och förmåga. Skulle inte en högskolebaserad polisutbildning vara till god nytta för blivande poliser och den komplicerade verksamhet som poliser numera konfronteras med? Den andra frågan gäller den nedlagda och den nytillsatta utredningen. Här har man förmodligen förskjutit resultatet av utredningens förslag . Anser att vi har råd med den uppkomna förseningen? Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till vår reservation nr 8 beträffande polisutbildningens akademisering. Vi står givetvis också bakom den andra reservationen, men med respekt för kammareffektiviteten yrkar jag bifall endast till denna. I detta anförande instämde (). 112 (): Jag vill börja med att säga att jag naturligtvis står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 8, som vi har tillsammans med Socialdemokraterna. Vi ska alltså behandla motioner från den allmänna motionstiden när det gäller polisfrågor. När man läser betänkandet slås man av att i stort sett allt utreds. Det kan i och för sig vara bra; det är viktigt att frågor utreds ordentligt för att vi här i kammaren ska kunna fatta bra beslut. I sammanhanget vill jag dock bara nämna att den förra majoriteten ofta blev påhoppad av dåvarande opposition för att vi utredde för mycket och för långsamt. Den nuvarande majoriteten uppfattade då att det bara var att tuta och köra. är rollerna lite ombytta. Man kan säga att en del saker i den här kammaren inte utreds alls, men i detta betänkandet utreds det mesta. Vi i tycker att polisen har en viktig uppgift för att förebygga brott och upprätthålla lag och ordning. Polisen ska ge våra medborgare service och trygghet, och det ska finnas i hela landet. Det är därför också viktigt för oss inom Vänstern att poliser ska ha en bra utbildning. Polisen ställs mycket ofta inför att bemöta människor i olika skeenden, situationer och sammanhang. Därför anser att en akademisering av polisutbildningen är både nödvändig och önskvärd, vilket vi också har fått bekräftat att anser. Utbildningen behöver bli längre och inte, som Socialdemokraterna hävdar och som stod i budgetmotionen , kortare. Ministern har talat om för oss att så inte är fallet. Däremot har hon aldrig erkänt att det står fel i budgetpropositionen. Så lite misstänksam kan man ju vara. Vi vill också ha en försäkran om att de mjuka frågorna får en större plats på det här viset, med en förlängd utbildning, en högskolebaserad utbildning. Det ger också bättre möjligheter till forskning inom polisverksamheten. Vi vill också se att den lyckade satsning som gjordes av den förra majoriteten, s, v och mp, med distansutbildningen blir kvar detta för att man lättare ska kunna rekrytera studenter från landsbygden och därmed också lättare kunna rekrytera dem tillbaka till landsbygden. Den utredning som tillsattes av den förra majoriteten, där högskoleutbildning skulle utredas, lades ned den skulle lämna sitt förslag. Och en ny utredare har utsetts. Detta får till följd att en nödvändig utbildning av poliser kommer att dröja. Det beklagar vi i djupt med tanke på att så många poliser kommer att utbildas . Man tyckte alltså från den borgerliga alliansen att den sittande utredningen inte täckte allt. Men då kunde man väl ha givit tilläggsdirektiv till den sittande utredaren och på det viset sparat både tid och framför allt resurser. har medverkat till den stora resursförstärkning som skedde till polisen under förra majoritetens tid, tillsammans med Socialdemokraterna och . Den skulle bland annat resultera i att polisen blev mer synlig. Visst har resultatet blivit bättre men inte tillräckligt. Vi i anser att det behövs en större översyn av polisens budget, så att resurstillskottet används så effektivt som möjligt. Detta är inte någon orimlig begäran från vår sida med tanke på att det när det gäller annan samhällsservice alltid ställs krav på effektiv resursanvändning, uppföljning med mera. Detta tar vi också upp i vår reservation nr 4. När det gäller att förse även landsbygdskommuner med poliser nämns det i betänkandet på två ställen att den lokala förankringen är viktig. Och den är väldigt viktig. Jag kommer själv från en landsbygdskommun. Jag har också nära relationer till poliser som jobbar på landsbygden. Det här är viktigt för oss. Det dras in på service. Det verkar som att man saknar kunskap om hur det ser ut och vilka lokala förhållanden som finns på olika ställen här i landet. Poliser rör sig till exempel på väldigt stora geografiska ytor, som innebär att en förflyttning från plats till plats tar väldigt . Det är jätteviktigt att det händer någonting i de här frågorna så att även landsbygdsbefolkningen känner trygghet när det gäller tillgången på poliser. Vi i har i vår motion räknat upp ett antal exempel på hur man ska komma till rätta med problemen. Det handlar definitivt inte bara, som man gärna vill göra gällande i den här debatten, om antalet poliser, utan det krävs också nya arbetssätt, nya idéer för att det ska hända någonting. Det kan ju inte vara så som jag fick höra när jag var i på ett möte med högsta polisledningen, att har man flyttat ut i bushen får man i stort sett skylla sig själv. Det var svaret jag fick. Detta tycker jag sänder helt fel signaler till befolkningen. Men även poliskåren, som jobbar på landsbygden, tar väldigt illa upp. står det i betänkandet att polisstyrelsen ska titta på vilken särskild metodik och åtgärd som behövs för att säkra att även landsbygden har poliser. Det är bra. Alliansens företrädare, ni kan vara säkra på att vi kommer att följa den här frågan väldigt noga! Jag vill avslutningsvis säga att vi i detta land i stort sett har en väldigt bra polisverksamhet och i stort sett har väldigt bra poliser. Men man brukar också säga så här: Även solen har fläckar. Det finns saker som kan bli bättre, och där vill vi i gärna bidra. En del av dessa bidrag får vi avslag på av den nya regeringen. 113 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Polisen är, har alltid varit och kommer nog alltid att vara en verksamhet som engagerar många, och det är väldigt bra. Polisen är ju, för att travestera en slogan som hade , samhällets skyddsombud. Det är många som har synpunkter på och åsikter om vad polisen gör och vad de borde göra, vad som ska prioriteras och på vilket sätt polisen ska organiseras, utbildas och styras. Det finns också en hel del synpunkter på vilken utrustning polisen ska ha, ja till och med vilka hundar man bör välja för att eftersöka till exempel barn som har sprungit bort. Det är i grunden väldigt positivt att vi, både vi här i kammaren och andra, engagerar oss i polisens uppdrag. Det är ett väldigt viktigt uppdrag. Det främsta och det allra viktigaste är tyvärr det som man oftast talar allra minst om. Då menar jag faktiskt polisens uppgift att förebygga och förhindra brott. Det är faktiskt polisens primära uppgift. Det är där polisen framför allt måste bli bättre för att minska antalet brott i samhället och framför allt för att bryta kurvan, som går uppåt, när det gäller våldsbrott. Men för att förebygga brott krävs det insatser från ganska många olika aktörer. Det krävs framför allt att enskilda människor känner en stor tilltro till polisen och vill bidra och hjälpa till genom att ha en bra dialog med just sin polis. Då måste det finnas en polis som det är lätt att få kontakt med, helst en polis som man känner redan i förväg. Då kan människor enkelt ge polisen tips, uppslag och idéer om vad som händer i närsamhället. När människor känner förtroende för polisen och vet att polisen verkligen kommer och hjälper till när man behöver vågar vanliga människor också visa civilkurage och agera när det kan behövas. Men då krävs det, fru talman, att det finns poliser i hela landet, även i glesbygd, dygnet runt, . Så är det inte . Även andra i samhället, som frivilligrörelsen, idrottsklubbar, religiösa samfund och företag, har sin roll att fylla. När de bjuds in till samarbete med polisen visar det sig att det finns ett stort engagemang och mycket kunskap om den lokala problembilden och den lokala brottsligheten. Men då krävs det polisiär närvaro i lokalsamhället, och det saknas på många ställen i . Slutligen vill jag också nämna kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet. Många kommuner har bildat brottsförebyggande råd. Och vi hörde i justitieutskottet för sedan att man i jobbar väldigt aktivt med att förebygga brott, speciellt bland unga. Där har man också projekt som går ut på att ungdomar ska våga och vilja vittna i rättegångar. Det finns många projekt på lokal nivå som har till syfte att minska brottsligheten och öka tryggheten.