prot · GU09108 · 2007-05-16 00:00:00 — Jag vet inte om jag var otydlig eller om hörde fel eller ville höra fel. Jag sade inte att inte ett enda hektar till behövs. Men jag sade att vi innan vi diskuterar någon ytterligare avsättning, om det nu blir aktuellt, i rimlighetens namn måste säkerställa det som vi redan har beslutat om. Det är detta som är så typiskt för vänsterpolitiken. Det är hektaren som är det viktiga. Då kan man skriva på ett papper att man har skyddat si och så mycket. Hur skyddsvärt det är talar ni aldrig om. Det är detta som jag tycker är lite bekymmersamt. är välkommen i utvärderingen av det som vi har avsatt och det vi kommer att avsätta. Vi har en bra bit kvar tills de är avsatta. Jag tror inte ens att är beredd att sätta till 1 miljard extra framöver för att vi ska nå fram till detta till 2010. Eller har ni så mycket pengar i er pengapung? Det viktiga är att målet ligger fast och att vi lever upp till målet. Takten får bestämmas av hur vi rent ekonomiskt klarar det. Dessutom måste vi upprätthålla kvaliteten. Kvaliteten är viktig i detta. 34 () replik: har faktiskt mer pengar i sin budget än alliansregeringen. Vi avskaffar inte förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. På det sättet har vi faktiskt mer pengar. Det är svaret på frågan. Dessa pengar vill vi gärna satsa på ett rättvist miljöutrymme och en hållbar utveckling. Det är helt sant. Vi talar visst om skyddsvärd skog och om hur vi ska kunna skydda den. Om vi inte gör det bra , vill inte alliansen då göra det bättre? Vi vill sträva efter att få större sammanhängande skogspartier. Det räcker inte för alla arter att ha en liten plätt. Därför ser vi naturligtvis att statliga tar ett stort ansvar, men man måste göra det tillsammans med markägare. Är det så att säger att det bara är på frivillig väg som skogsägare ska lämna ifrån sig sin skog? Frivilligheten, det såg vi vid avverkningen, gick inte så bra. Det är av skogsavverkningen som inte sker enligt bestämmelserna. 35 () replik: Jag ska med intresse följa Vänsterns budgetar framöver. Ska ni leva upp till detta innebär det att ni skulle ha 1 miljard extra , 2 miljarder och 3 miljarder . Jag ska som sagt med stort intresse följa det. Tillbaka till det skyddsmål som vi har satt upp. Vi har satt upp som mål att vi ska ha . 400 000 av det ska ha formellt skydd från statens sida som vi på ett eller annat sätt inhandlar, via kommuner eller länsstyrelser. 500 000 ska avsättas på frivillig basis. Det stora bekymret under den förra mandatperioden var att man enligt mitt sätt att se inte har använt människors egen vilja att hjälpa till i detta. Man skulle alltså i alldeles för stor utsträckning köpa in mark och skydda den i stället för att gå avtalsvägen med markägare. De allra flesta markägare är väldigt positiva till tanken att kunna bidra till detta om man får en rimlig ersättning för att man avstår möjligheten till inflytande över den egna marken. Det har man missat grovt initialt i det här arbetet. Då var det pekpinnar man kom med. talade man inte ens med markägaren, utan man åkte ut, inventerade och kom fram och sade: Det är biotopskydd här, punkt slut. Om man vill ha människorna mot sig, då var det precis rätt väg. Detta har alliansen tagit på mycket stort allvar och kommer att använda avtalsmöjligheter i större utsträckning för att uppnå målet. Målet är vi överens om, och det ska vi leva upp till. Till skillnad från er talar vi inte bara om hektar utan också om kvalitet. 36 () replik: sade att det är viktigt att lyssna på människor, att det är viktigt med underifrånperspektiv och att förändra politiken när smärtgränsen är nådd. Det kan jag hålla med om, och jag hoppas att det också kommer att gälla andra områden, till exempel arbetsmarknadspolitiken. Jag vill också passa på att tacka för det som jag uppfattar som ett starkt stöd för det socialdemokratiska jakt- och viltvårdsprogrammet. Jag måste uppfatta det också som ett stöd för vår reservation om ersättning för rovdjursrivna tamdjur. Men jag har en fråga där jag skulle vilja ha ett förtydligande. Det är vad menar med väsentligen fler. Vilka rovdjur är det som avses? Är det järv eller kungsörn möjligen? Slutligen till den fråga som jag efterlyste svar på, nämligen om ormar. Det är de facto ändå ett problem att ormar smiter, trots det regelverk som finns. Människor är rädda. Jag tror att det finns människor som faktiskt skulle tycka att förslag om att gräva ned dem skulle vara bra. är det inte vårt förslag, utan det handlar mer om tillsyn och uppföljning, att hitta sådant som gör att regelverket följs. 37 () replik: Jag tycker ändå att det förtjänar att hållas fram det säger. Jag upplever också att det när det gäller jakt- och viltvårdspolitiken finns en stor samsyn mellan alliansen och Socialdemokraterna. Det välkomnar jag, det sade jag tidigare. Det tycker jag att vi ska slå vakt om, och vi ska se till att vi får en ännu bättre jakt- och viltvårdspolitik. Vilka rovdjur det ska gälla ja, jag kan inte peka ut vilka det är. I den mån en rovdjurspopulation lokalt sett blir störande, oavsett vilka det är det må vara kungsörn, björn, järv eller varg ska det finnas möjlighet för människor som känner rädsla och oro att ingripa. Då kan man inte sitta i och säga: Vi har inte kommit upp till det som har bestämt. Vi gör ingenting. Om man har den strategi som har varit förhärskande under åtminstone två mandatperioder får vi en väldigt taggig inställning, och det tjänar inte rovdjuren på, definitivt inte. Välkommen från socialdemokratin att ta det lokala ansvaret med utgångspunkt i de familjer som lever mitt i detta och ge dem ett utrymme så att de kan ingripa när trycket blir för stort. Jag behöver inte peka ut något speciellt. När det gäller ormarna är det enda möjliga svaret på frågan, som jag ser det: Då är det bättre att förbjuda människor att ha orm. Är det vad Socialdemokraterna är ute efter? 38 () replik: Nej, vi vill inte förbjuda människor att ha ormar, men vi tror att man kan jobba väldigt mycket mer med att möta den rädsla som finns. Det sker de facto incidenter . Ormar rymmer, är på drift och är ett hot mot människors liv. Vi tror att det finns andra vägar med ökad tillsyn, med uppföljning och revidering av regelverken. Men det är klart att vi inte vill förbjuda ormarna. 39 () replik: Då närmar vi oss varandra även på den punkten, vilket jag tycker är trevligt. Vi är uppenbarligen ändå överens om att det ska ligga kvar på den nivå det är , nämligen på kommunerna. Jag tror inte en sekund att det skulle bli bättre av att man flyttar upp det på annan nivå. Jag läste upp bestämmelserna . Tydligare regelverk är det nästan omöjligt att åstadkomma. I så fall är det individerna som har orm som man får titta på. Vi kan se att alliansregeringen har agerat kraftfullt när det gäller exempelvis innehav av hundar som går till attack. Det är inte djuren som det är fel på. Det går inte att förbjuda vissa hundraser. Det är människor som inte kan hantera detta. Lever man upp till de bestämmelser som jag läste upp då sker det inte olyckor, då är det inga ormar som rymmer. Jag tycker att man skulle kunna applicera samma tankesätt här som när det gäller hundar. Det är inte djuren det är fel på, oftast är det människor, när tamdjur åstadkommer skada. 40 (): Den biologiska mångfalden är en förutsättning för ekosystemets fortlevnad och ett varaktigt liv på jorden. Vi som människor ingår i ekologiska sammanhang, och vi har ett ansvar att bruka utan att förbruka. Vi måste vårda ekosystemen och bör inte tillföra andra levande varelser ett onödigt lidande. Skyddet av den biologiska mångfalden, precis som har framförts här innan, är en hörnsten i alliansregeringens miljöpolitik. Det är säkerligen inte sista gången vi diskuterar biologisk mångfald i den här kammaren under den här mandatperioden. Det görs en översyn av miljömålen då många av de här frågorna kommer att diskuteras. Jag kan konstatera, precis som gjorde innan, att synen i de olika partierna stämmer ganska väl överens och gjorde det också under förra mandatperioden när vi diskuterade till exempel miljökvalitetsmålen inom biologisk mångfald. Det var en bred samsyn, och förhoppningsvis kan vi ha en sådan även fortsättningsvis. All mänsklig verksamhet är beroende av de ekologiska sammanhangen. När vi skadar de ekologiska sammanhangen skadar vi också oss själva och kommande generationer. Vi kan inte bedöma de fulla effekterna av våra handlingar, vilket innebär att vi måste utgå från försiktighetsprincipen i vårt arbete. Vi får inte rubba de naturliga ekosystemen, så att de sedan inte går att återställa till sin ursprungliga balans. vill att arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer ska försvaras. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Vi vill att människor ska ha tillgång till en god natur och en rik kulturmiljö och också en rik biologisk mångfald. Det handlar om hälsan men också om möjligheten till fantastiska naturupplevelser. Biologisk mångfald är gener och arter och deras samverkan och vad de gör för nytta för ekosystemen. Men detta är också viktigt när det gäller att rena vatten och luft, binda jorden och pollinera våra grödor. Biologisk mångfald utgörs av den mosaik av naturtyper och livsmiljöer som finns i landskapet. Det är odlad mark, vattendrag och sjöar liksom våtmarker och skogar för att nämna några. Vi i har åtagit oss att både bevara och nyttja den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt, i enlighet med FN:s konvention för biologisk mångfald. Vi kan konstatera att öppna landskap med hagmarker och ängar är uppskattade inslag i vår natur. Många av oss kanske tar för självklart att de har funnits och alltid ska finnas. Och de utgör livsmiljöer för en rad växt- och djurarter. I de flesta fall är det generationer av jordbrukare som har format det öppna landskapet och främjat den biologiska mångfalden genom det arbete som de har gjort. För att man ska kunna få en så bra avkastning på sin mark som möjligt har man också haft ett hållbart bruk där man har tagit hänsyn, och man gör så även . Men är det många av jordbrukare som känner en frustration. De upplever att många av de här miljömålen det är en lagstiftning som vi har varit med och fattat beslut om som gäller miljömålen i fråga om den biologiska mångfalden står i kontrast till varandra, att de står i motsättning till varandra. Jag tror att det är viktigt att vi tar till oss det i den fortsatta översynen och funderar på hur vi får ett större förtroende bland gemene man för de miljömål vi sätter upp. Jag var på tidigare och diskuterade stenmurar och vilka konsekvenser de får för jordbrukare och deras möjlighet att bedriva ett jordbruk som är rationellt och också har en så minimal miljöpåverkan som möjligt. Där vill man flytta eller ta bort en del stenmurar för att kunna minska mängden tid man använder på sina åkrar och minska mängden diesel som man förbrukar. är man förhindrad att göra det på grund av de regler som vi har satt upp. Det är viktigt att vi tar till oss de signalerna och funderar igenom hur vi når fram till miljömålen och hur vi gör så att de inte står emot varandra. Odlingslandskapet utgör av yta, men här trivs hälften av landets alla växter och djur. En stor del av rödlistade djur- och växtarter finns i jordbrukslandskapet, och de flesta av dem hör hemma just i de här naturbetesmarkerna och ängarna. Det krävs alltså, som jag var inne på, att vi har ett fungerande jordbruk för att vi ska kunna ha en fortsatt rik biologisk mångfald. Det krävs också ett nära samarbete mellan jord- och skogsägare, berörda myndigheter och ideella organisationer för att man ska kunna skapa den här hållbara utvecklingen och för att man ska kunna se till att vi har en bra svensk miljö- och naturvård. Den variation som finns i odlingslandskapet gynnar många växt- och djurarter. Men tyvärr är den här variationen på väg att växa igen. Därför är det arbete som alliansregeringen har satt i gång med en regelförenkling för alla landets företag, även för jord- och skogsbruk, en viktig del också när det gäller bevarandet av den biologiska mångfalden. Har vi inte ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk har vi inga öppna landskap i fortsättningen. Det är därför också viktigt, som alliansregeringen har pekat ut, att vi vill förbättra och stärka konkurrensvillkoren för jordbrukare. Blir de utkonkurrerade har de inte möjlighet att bedriva sitt jordbruk. Då gör vi också den biologiska mångfalden en otjänst. Det område som har debatterats både i den här debatten och innan debatten och som också har varit ganska centralt i diskussionen kring den biologiska mångfalden är skogen. Skogen är en rik träråvara som är en viktig exportråvara för svensk industri. Men skogen har också betydelse för våra möjligheter att ställa om till ett samhälle där vi minskar vår påverkan på växthuseffekten och där vi kan öka vårt användande av förnybara bränslen. Det hållbara skogsbruket är också en förutsättning för en ekonomisk tillväxt i . Vi behöver ha en politik som ger näringen möjlighet att utvecklas. En välskött skog är viktig inte bara utifrån det här virkesproduktionstänket utan också med tanke på naturvärdena i skogen. Ett uthålligt skogsbruk och en långsiktig virkesförsörjning kräver utbyte av både kunskap och information. Som man har varit inne på tidigare i debatten har vi fastställt ett miljömål om levande skogar här i . skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion till 2010. Där kan vi se att miljömålet är nått när det gäller den privata delen, de privata avsättningarna om . Men vi har inte nått det när det gäller den andra delen, de som staten skulle ha ansvar för. Även om det har varit uppe tidigare i debatten måste jag påpeka att vi ska ha med i beräkningen att anslaget för biologisk mångfald är det största enskilda anslaget i miljöbudgeten. Vi ligger kvar på den nivå som vi hade 2006. Det är en oerhört viktig del i det hela. Jag ska också påpeka att de som äger skog och som är privata skogsbrukare har ett mycket starkt fokus på ett långsiktigt hållbart skogsbruk. De har ett stort miljöintresse, men det handlar givetvis också om att man ska kunna få en avkastning på det kapital som man har för att man ska kunna få en utveckling och också kunna bedriva ett hållbart skogsbruk. Det är då man får bästa möjliga avkastning. Om vi skulle göra några enskilda stora satsningar där vi förstatligar stora marker och stora mängder av vår skog skulle det vara en otjänst för den biologiska mångfalden. Det skulle också vara en otjänst för den svenska tillväxten. Med ett tydligt underifrånperspektiv och ett nära samarbete mellan lokala aktörer, markägare, myndigheter och miljörörelser är jag övertygad om att vi kommer att nå långt i arbetet för biologisk mångfald . 41 (): har under många decennier slagit vakt om den biologiska mångfalden. Vi tog till exempel initiativ till grundande. Vi har slagits för de orörda älvarna och har arbetat för skydd och förvaltning av skog, mark, hav och djur. Men man kan, som bekant, inte leva på gamla meriter utan måste oförtrutet arbeta vidare. Det gör vi också, tillsammans i alliansen, både nationellt och internationellt. Vi välkomnar överenskommelser inom det här området över blockgränserna då vi anser att de här frågorna är så angelägna. Situationen är nämligen oroande. Den utarmning som sker riskerar att påverka den viktiga balans som finns. Under den förra mandatperioden fanns det en stor samsyn mellan och alliansen. I viktiga miljömålsfrågor anslöt sig till alliansens förslag och linje. Det gällde också Östersjösatsningar. Vi öppnar givetvis också för både v och s att ansluta sig i de här viktiga frågorna. I redogörelsen för det här ärendet finns det i bakgrundsbeskrivningen några meningar som är angelägna och väl värda att citera: Biologisk mångfald och samspelet i olika typer av ekosystem är av grundläggande betydelse för människans livsvillkor. Biologiska resurser och ekosystemets tjänster är viktiga förutsättningar för livet och en hållbar utveckling. Den biologiska mångfalden utgörs av naturtyper, vilket flera föregående talare har nämnt. Det handlar om naturtyper och livsmiljöer som finns i landskapet, i den odlade marken, i vattendragen, i sjöar och hav, i våtmarker och i skogar. Det är gener och arter som i samverkan ger mänskligheten olika former av ekotjänster. Det är ett begrepp som är ganska nytt för många och därför väsentligt att förklara. Det handlar om att rena vatten och luft, binda jord och pollinera våra grödor. Den biologiska mångfalden medverkar också till folkhälsan, eftersom många natur- och kulturmiljöer utgör en viktig källa för rekreation och friluftsliv. Att man då på sina håll i världen vi hörde nämnas som exempel behöver mänsklig arbetskraft för att pollinera skrämmer verkligen. I den tid vi nu lever, när klimatfrågan förts upp på agendan, är det viktigt att se sambandet mellan biologisk mångfald och klimatfrågan. Den biologiska mångfalden utgör en buffert för att stå emot de klimatmässiga förändringar vi har att vänta. Det är också väldigt viktigt att vi inte hamnar i fel dike i våra satsningar och i vår iver att motverka klimatförändringen. Vi får inte bara satsa på en monokultur och glömma bort den biologiska mångfalden. Jag vill här lyfta ett varningens finger. Det får inte bli alltför ensidiga satsningar på bioenergigröda, utan vi måste även här öppna för en mångfald. Jag vill ta detta tillfälle i akt och påminna kammaren om de nationella och globala skydd som finns, men också om några av de viktiga beslut som vi har varit med om att ta. av jordens yta är skyddade områden, 100 000 till antalet. I har vi 42 000 skyddade områden. I har vi 28 nationalparker. Nya är på gång, och där är värd att lyfta fram. Vi har ungefär 3 000 naturreservat, ungefär 4 000 Natura 2000-områden och ett stort antal biotopskyddsområden. Natura 2000-områdena, totalt , ingår till i övriga skyddade områden. För att bevara och nyttja vår biologiska mångfald på ett hållbart sätt är dessa insatser och skydd oerhört viktiga. Men det är också viktigt att vi ser till kvaliteten och därför utvärderar och följer upp. I har vi åtagit oss att bevara och nyttja den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt, i enlighet med FN:s konvention. Världens regeringar samlades 2002 och fastslog målet att till 2010 stoppa den dramatiska förlust av biologisk mångfald som sker. Det är viktigt och oerhört angeläget att vi 2010 kan visa att vi har levt upp till denna höga och viktiga målsättning. Jag vill efter denna historik lyfta fram några frågeställningar där oppositionen reserverat sig. Jag börjar med miljökvalitetsmålet Levande skogar. Där ligger miljökvalitetsmålet och delmålen fast, och det har markerats av flera föregående talare. Det handlar om det formella skyddet och även om de frivilliga avsättningarna. Det är viktigt att vi här också lyfter fram och ser möjligheterna med de skyddade områdena. Man behöver inte lägga locket på, utan man kan tvärtom öppna och popularisera också naturreservaten och ta fram en mångfald av flexibla lösningar som komplement. Där kan civilrättsliga avtal nämnas. Det krävs dialog och samverkan för att detta ska fungera på allra bästa sätt. Här har regeringen en hög ambition och vilja. Det andra som jag vill lyfta fram är rovdjursförvaltningen. Här råder ingen som helst tvekan om att vi också slår vakt om de fem stora rovdjuren. Men jag vill ändå markera att jag anser att den tidigare regeringen å det grövsta misslyckades med att skapa den folkliga acceptans som är så viktig för att vi ska kunna leva i harmoni och balans med varandra. Man misslyckades med detta eftersom man inte lyssnade tillräckligt och inte förstod att det fanns en oro. Människor måste känna att de faktiskt har tillåtelse att skydda sina tamdjur. är en ny § 28 på gång. Det känns viktigt. Den gäller , och sedan utvärderar vi. Jag vill också ta upp en annan djurart som väcker känslor, nämligen ormar. Det har också varit uppe i debatten . Giftormar på rymmen har faktiskt skapat väldigt stor skräck i vissa bostadsområden. Det kan finnas olika känslor inför ormar, men de regler som finns behöver ses över, och jag välkomnar särskilt att regeringen har för avsikt att göra detta. Vår syn på strandskyddets dignitet och på vikten av den miljön kommer att utvecklas av min partikollega . Ni kommer att få ta del av de synpunkterna. Det har talats mycket om ekonomi och om budget. Men jag vill också slå fast det som mina allianskolleger har sagt: Regeringen har satsat precis lika mycket som den tidigare regeringen inom området biologisk mångfald. Det är samma summa som 2006. Dessutom sker en satsning på exempelvis på havsmiljöområdet. Det är alldeles nödvändigt för att undvika en total kollaps av vårt innanhav. Vi lägger dessutom in en ökad effektivitet, eftersom vi anser att det är oerhört viktigt med kunskap innan vi sätter in olika åtgärder. Det är också oerhört angeläget med samverkan för att nå våra gemensamt uppsatta mål. Regeringen fäster stor vikt vid miljömålssystemet och vid att uppfylla de internationella åtaganden som vi har skrivit under. Vi håller nu på att se över alla arbetsformer och instrument för att göra de mest kostnadseffektiva insatserna för att nå dessa mål. Jag vill slutligen yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag vill också hänvisa till det som står i budgetpropositionen och som har sagts : Biologisk mångfald är en hörnsten i regeringens politik. Det, mina vänner, är något som känns riktigt bra för en folkpartist. 42 (): Även den här debatten går mot sitt slut. Jag vill passa på att tacka för väldigt intressanta inlägg. Det har varit kunniga, engagerade och ibland nästan poetiska beskrivningar av vår natur. Inte minst senaste inlägg tycker jag var väldigt fint och bra. Vi blir ju alla fascinerade av naturen när vi väl är där, höll jag på att säga. Jag gjorde ett näst intill unikt nedslag i en av trädgårdens rabatter . Det är tyvärr inte så ofta. Men så fort man rotar lite ser man vilket enormt myller som finns i naturen. En liten gynnare som slog sig ned på min hand var helt genomskinlig. Det är klart att man funderar, det syns ju inga tarmar eller någon magsäck. Vad käkar han, hur går matsmältningen till, vad livnär han sig på, vad har han för roll att fylla här i världen? Man blir fascinerad av det samband som man hjälpligt förstår finns. Många av oss har ju sedan barnsben kikat på myrstackarna och det myller som är där. Vad som är fram eller tillbaka, när de går dit eller därifrån, är lite svårt att lista ut . Och man funderar på vad de pysslar med. Men man ser ju att de är i fullt arbete. De släpar hem , döda djur. Man förstår att det här är ett oerhört viktigt inslag i den biologiska mångfalden, i hur naturen fungerar. Lite mer bekymmer har vi med att förstå fästingarnas och myggornas värdefulla insatser. Vi får väl finna oss i att de också har en hel del att bidra med, även om vi kanske upplever att de mest tar. Allt detta hänger ju samman i en mångfald av arter och samspel mellan arter. Det är genetiska variationer inom arterna och mångfalden av ekosystem och naturtyper. Alltihop fungerar på ett vist sätt, och man funderar naturligtvis över hur det har kunnat bli så här. Ekosystemen är, som vi har hört flera säga, stressade, överbelastade. En del är hotade de ekosystem som vi är så beroende av för våra liv. Pollineringen har nämnts, vatten- och luftreningen, fotosyntesen, matproduktionen; allt är vi beroende av för våra liv. Millennium Ecosystem Assessment pekar på att två tredjedelar av de här systemen är överansträngda. Vi har tagit dem för givna. De har varit gratis i marknadsekonomin. börjar man vakna och se behovet av att sätta ett pris på dem också. Det är glädjande att jag lyckades påverka direktiven till på ett sådant sätt att det begreppet också kom in, att man ska jobba med frågan hur man ska sätta ett riktigt pris på ekosystemtjänsterna. Debatten om den biologiska mångfalden begränsas ibland här i till att handla om ett anslag i statsbudgeten.