prot · GU0977 · 2007-03-19 00:00:00 — Men de lyser med sin frånvaro i den här viktiga debatten där de tidigare var så på hugget, men inte är det. Det är märkligt. har sagt: Jag har utverkat ett muntligt löfte från att man ska återställa de utlovade pengarna i vårbudgeten. Det är ett löfte, säger . Det märkliga är att detta dementerar som är biträdande samordningschef på . Inget är spikat och klart. får ta upp frågan i förhandlingarna om tilläggsbudgeten, säger han. Vad ska vi tro? Vad är det som gäller? Får man lova och säga vad man vill i ett ärende som man tycker är väldigt viktigt, utan att förankra det i regeringen, utan att har kunnat ge ett löfte? På ett annat ställe står det: Riksdagsledamöterna har drivit frågan hårt . Samtliga säger att det är omöjligt att riva upp finansieringen med hedern i behåll. Varför kommer inte finansieringen, ? Jag vill ha besked. Jag vill ha svar. säger också att pengarna ska avsättas i vårpropositionen då regeringen har en chans att göra justeringar. Allt är klart och alla är med om detta, säger hon. Snälla , kan inte du säga till mig nu att det är färdigt? Ärendet var ju redan klart. Lova nu att det kommer pengar. Det handlar om 5 miljoner för att göra en överenskommelse där betalar en del och staten betalar en del. Vi behöver få ett slut på det här. Jag vill ha ett besked av statsrådet . 12 Statsrådet (): Vi får ju överväldigande bevis på att hela den parlamentariska klaviaturen spelar ett enda ackord, nämligen: Gör något åt Hästhagen i . Det håller vi på med. brinner av längtan att få ett besked här . Tyvärr kommer hon inte att kunna få det. vet ju, efter att själv ha stått mycket nära regerandets begränsningar, att det inte går. Innan en fråga är klar kan man inte stå i kammaren och ge besked. Det vore kontraproduktivt om jag stod här och sade något innan ärendet är färdigberett. Det är inte bra att göra det. frågar om man får säga och göra vad man vill i politiken. Ja, det får man. Men man kommer att utvärderas av sina väljare. Det är naturligtvis den grund som även jag vilar på när jag nu ska hantera den här frågan. får ge sig till tåls ytterligare något innan det kommer besked om hur det blir med den här frågan. Vi arbetar intensivt med att den ska få en snar och god lösning. 13 (): Det jag kan utläsa av svaret gör mig, som jag sade tidigare, ganska övertygad om att det kommer att få en lösning eftersom lösningen redan fanns från den socialdemokratiska regeringen. Allt var klart. handlar det om att få till det här i vårpropositionen. Jag förstår strategin och jag förstår att statsrådet kanske vill låta de borgerliga ledamöterna hemma i län få möjlighet att presentera det här på ett bra sätt när VÅP:en presenteras. Jag förstår strategin, och jag kanske hade agerat snarlikt själv. Det skulle underlätta oerhört mycket för och för de jurister som arbetar med detta om de fick ett besked . Det är väl ändå så, , att ni har kommit ganska långt. Ni bör, som ansvarig regering, ha kommit långt med ert arbete när det gäller vårpropositionen. Där ska det här finnas med. Då bör du också kunna ge ett besked till och till mig här . 14 Statsrådet (): ger sig inte jag bör kunna ge ett besked. Om tar fram de där bilderna och tittar på dem kommer det att framgå att ogräset är ganska högt. Det har vuxit träd mellan husen. har ju en mycket närstående regering haft ansvaret för detta. Jag tycker att det är bra att ni i samband med den senaste budget som lades samlade er till detta. Jag kollade med min medarbetare som hade samma arbete under den förra regeringen. Det var fel på en punkt. Det nya , , är att inventeringen har gjorts. Den hade inte gjorts när ni lade in detta i propositionen. Det var därför vi tog ut den. har inventeringen gjorts och den ligger till grund för detta. Jag upprepar att jag hoppas att vi kan komma med ett besked så fort som möjligt om vad som händer med den mycket tragiska bild som man ser när man kommer till det vackra . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:338 om allmännyttans framtid 15 Statsrådet (): har ställt en interpellation om allmännyttans framtid. Han har frågat mig om jag avser att gå till mötes och förändra allmännyttans förutsättningar eller om jag kommer att agera för att föra hem denna fråga om allmännyttans framtid till . Vidare har frågat mig om jag är beredd att medverka till att även fortsättningsvis har starka parter vid förhandlingarna på den svenska hyresmarknaden. Bostadspolitiken är huvudsakligen en nationell fråga, inte en gemenskapsfråga. Däremot finns det en rad gemenskapsregler som syftar till att säkerställa att konkurrens mellan olika aktörer sker på lika villkor. Stöd i olika former ska därför enligt fördraget endast kunna ske under särskilda förutsättningar. Dessa regler är generella, och något särskilt undantag för bostadspolitiken finns inte. Med detta sagt vill jag betona betydelsen av att bostadspolitiken utformas nationellt, inte av kommissionen i . Men även om den nationella bostadspolitiken skiljer sig åt mellan olika länder så måste man följa de grundläggande spelreglerna man gemensamt kommit överens om. Just i syfte att föra hem frågan om villkoren för allmännyttan har jag, som jag också redovisade i svaret på en fråga av , socialdemokrat, tagit initiativ till samtal med organisationerna på hyresmarknaden i syfte att skapa en samsyn i dessa frågor. Det är min målsättning och förhoppning att villkoren för allmännyttan och bostadspolitiken ska avgöras i , inte i . När det gäller organisationernas roll på den svenska hyresmarknaden vill jag klargöra att denna ytterst bestäms av deras respektive medlemmar. Inom bostadssektorn finns det en lång tradition av att välorganiserade intresseföreträdare möts i samråd och förhandlingar om villkoren för hyresgästerna. I hyresförhandlingslagen finns också ett grundläggande regelverk som klargör roll- och ansvarsfördelningen mellan parterna. Min bedömning är att organisationerna inom sektorn även kommer att ha betydelsefulla uppgifter på hyresmarknaden. 16 (): Tack, , för svaret. Jag har med mig en bok här som du, , gärna får läsa när du saknar litteratur. Den heter Allmännyttan: välfärdsbygge 18502000. Jag ska börja med att citera ur bok. Min förhoppning är att man framledes inte räddhågat skall hålla fast vid en allmännytta formad av och för en annan historisk situation. Inte heller skall man slänga ut barnet med badvattnet och rent principiellt förkasta varje form av allmännytta. Den historiska erfarenheten visar att varken segregation eller regional obalans finner sin lösning enbart genom de fria marknadskrafterna. Den sista tidens praktiska omprövningar har också visat att det går att förena demokratisk utveckling med ekonomisk effektivitet. Bostadsfrågan borde få vara och förbli en samhällsfråga. Åsikterna i detta citat delar jag och . Avsikten med denna interpellation är att vi vill att ska stå upp för allmännyttan och att den utgör en betydande roll för en stabil bostadsmarknad där allmännyttan bidrar till stabilitet och stöder fastighetsägarna betydligt mer än den påstådda konkurrenssnedvridning som fastighetsägarna anser sker genom allmännyttan i . Vore det inte på sin plats att är lika tydlig som sin statsrådskollega är när han säger att vi ska försvara och stå upp för parterna på den svenska arbetsmarknaden? Borde inte statsrådet säga att regeringen stöder den svenska bostadsmodellen och vill ha kvar de starka parterna i den svenska bostadspolitiken? Allmännyttan, fastighetsägarna och har samma intresse av och ansvar för att ha en stabil bostadsmarknad som utgör grunden i den svenska bostadspolitiken: den svenska hyresrätten. Jag och är tacksamma för att statsrådet är tydlig med att bostadspolitiken är en i huvudsak nationell fråga och inte en gemensamhetsfråga, alltså en EU-fråga. har rätt när han säger att bostadspolitiken är en nationell fråga och även då han säger att det finns en rad gemensamhetsregler som syftar till att säkerställa att konkurrens mellan olika aktörer sker på lika villkor. En fråga som inställer sig är dock hur konflikten om den svenska allmännyttan hamnade i allt det här. Den tidigare regeringen betonade i sitt svar till kommissionen vikten av den svenska allmännyttans sociala inriktning, alltså den allmänna inriktningen, och menade att detta är förenligt med ett särskilt undantag som finns i statsstödsreglerna. Denna uppfattning delar . Allmännyttan är det enskilt viktigaste verktyget för att kunna föra en sådan politik. Såvitt vi vet finns det heller ingen egentlig önskan hos kommissionen att lägga sig i medlemsländernas bostadspolitik. Det är fastighetsägarna som verkar fast beslutna att ändra det svenska hyressystemet genom EU-beslut. Är det inte dags att regeringen genom statsrådet betonar samma uppfattning som den förra regeringen och till kommissionen påtalar vikten av den svenska allmännyttans sociala, allmänna inriktning och menar att den är förenlig med det särskilda undantag som finns i statsstödsreglerna? 17 Statsrådet (): Jag tycker att interpellation är intressant. Där framgår att hans parti också har varit i direktkontakt med kommissionen. Det tycker jag är bra. Det vittnar om ett seriöst arbete. arbetar noggrant och seriöst med de här frågorna, och han har ställt relevanta frågor till mig, som jag också har svarat på. Jag tror dock att kommissionens svar kanske byggde på det svar som den förra regeringen gav, där man nämligen sade att man tolkade regelverket på ett visst sätt, ett synsätt som kommissionen inte delade. Det var säkert det som präglade det svar som fick. Min strategi i detta är, som jag redovisade i svaret jag har haft ett antal möten med parterna att parterna måste bli överens om detta här hemma, om en modell som man tror på och som stämmer överens med regelverket. Det är den enda långsiktiga lösningen. Jag arbetar så gott jag kan för att undanröja hinder som kan finnas här hos oss, men ytterst måste parterna bestämma sig för hur de vill att det här regelverket ska få formas till en svensk modell. I det sammanhanget är jag så att säga mer barnmorska än något annat. Det är de själva som utformar detta, och de äger den frågan. Vi låter dem arbeta med den, och när de och vi är färdiga med detta kommer vi att kommunicera detta till kommissionen. Då hoppas vi att frågan tas hem och kan avgöras som sig bör här i vårt land. 18 (): Det är viktigt att frågan tas hem, men det är också viktigt att regeringen intar en tydlig ståndpunkt om att regeringen är beredd att bevara och försvara allmännyttan. Något som jag tycker att inte seriöst tittar på i frågeställningen i interpellationen är frågan om allmännyttan och rätt att nationellt få avgöra vår egen allmännytta. hänvisar till diskussionerna kring hyressättningssystemet och hyresförhandlingssystemet. Det är ju den frågan som avgörs i de partsgrupper som regeringen är med och diskuterar kring. Men det är också viktigt att statsrådet genom regeringen tydligt talar om för kommissionen att frågan om den svenska allmännyttan och den svenska bostadspolitiken är en nationell fråga som ska avgöras inom nationen. Då är det inte förment att mena att statsrådet ska ha en uppfattning i den här frågan, en åsikt att förmedla till kommissionen, nämligen att vi anser att reglerna tillåter oss att ha vår allmännytta eller att vi tolkar reglerna på vårt sätt. Det måste väl vara en positiv signal till kommissionen att säga till i att de får ta hem den här frågan och förhandla med sina parter i , både när det gäller hyressättningssystemet och hyresförhandlingssystemet och att vi i själva ska avgöra om vi får ha en allmännytta. Det är ju en oerhört viktig central fråga för oss i att få utforma allmännyttan utifrån att vi agerar starkt för att ha en svensk social bostadspolitik. Vi vill ju ha en svensk, social, allmän bostadspolitik och inte riskera att få kommissionens negativa beslut som skulle innebära att vi får en socialt inriktad bostadsstödspolitik som så att säga bara stöder människor som hamnat snett och blivit utsatta. Vi ska ju ha en allmän, social bostadspolitik. Det är därför det är så viktigt att vi slår vakt om den svenska bostadsmodellen och den svenska allmännyttan, så att vi får ha den allmänna inriktningen. Jag och anser att vi har rätt att kräva av regeringen och att ni har en åsikt att presentera för kommissionen. Det är inte riktigt rätt mot alla hyresrätter och hyresgäster att bara hänvisa till de förhandlingar som finns hos parterna för att hitta formerna för ett hyresförhandlingssystem. Här handlar det om att slå vakt om allmännyttan och den svenska, den nationella, rätten att utforma en egen bostadspolitik. Det här är viktiga signaler. Där måste regeringen hjälpa till. kan inte heller gömma sig bakom den utredning om allmännyttan som ska presenteras . Med denna tidpunkt finns risken att det blir för sent för frågan. Risken finns ju att kommissionen tröttnar på att från regeringen inte få en tydlig signal som vägleder dem. Det gör att kommissionen tar upp detta som ett faktiskt ärende och ger ett utslag som skulle kunna vara oerhört negativt för svensk bostadspolitik. 19 Statsrådet (): Jag tror att och jag drivs av samma ambition att på något sätt bevara allmännyttan i . Hur detta ska ske vet varken eller jag. Vi lever i en europeisk union där vi har ett gemensamt regelverk. Jag tycker att det är bra jag vet inte om också tycker att det är bra. Hur ska vi då göra för att bevara allmännyttan? Ja, det är där som den förra regeringen i sin vishet tillsatte en utredare, , som håller på med det här. Han arbetar nu tillsammans med parterna. Vi vill åstadkomma ett partsavtal. När det gäller arbetsmarknaden tycker vi att det är bra att parterna tar fram kollektivavtal jag tror att och jag har samma uppfattning, att det är så vi vill ha det. På samma sätt är det här. Men frågan är om det är rimligt att staten går in och säger: Så här bör ni teckna era avtal. Vi tror att det är de här parterna som, givet det regelverk vi lever under, måste komma fram till den uppfattningen. Jag kan naturligtvis tala om för kommissionen vad vi tycker, men det får mer karaktären av ett remissvar. I den mån vi ligger utanför regelverket bortser de bara från detta. har vi hittat en bra modell, och det är att låta parterna finna en svensk lösning som vi sedan presenterar för kommissionen. Med den modellen tror vi att vi kan ta hem den här frågan. Det är det svar jag kan ge . 20 (): Statsrådet gör det lite lätt för sig när han blandar ihop de här två viktiga frågorna när det gäller den svenska rätten att vi själva utformar vår bostadspolitik genom att ha och försvara allmännyttan. I och för sig känns det betryggande att säger att den svenska bostadspolitiken bör utformas nationellt. Statsrådet betonar också så tydligt att det är hans målsättning och förhoppning att villkoren för allmännyttan och bostadspolitiken avgörs i , inte i . Det är bra och viktiga ståndpunkter i sig. Men sedan hänvisar statsrådet till lösningen med det partsarbete som sker när det gäller det svenska hyressättningssystemet, hyresförhandlingssystemet. Naturligtvis håller jag med statsrådet i fråga om att parterna förhandlar och ska göra upp. Enligt den svenska modellen på arbetsmarknaden ska vi ha en stark svensk modell även på hyressättningsområdet. Men när det gäller om vi får utforma vår svenska bostadspolitik eller inte i det nationella parlamentet eller om detta ska avgöras av kommissionen är det, menar jag och genom den här interpellationen, inte att kräva för mycket av som bostadsminister och av den att säga att kommissionen ska ges en signal om att detta inte är en fråga för kommissionen. Frågan ska hem till ! En sådan tydlig signal är också en signal till svenskarna i den europeiska fastighetsägarunionen om att åka hem till sina medlemmar i och förhandla vidare och se att det finns en framkomlig väg här, vilket gör att man begär att frågan lyfts hem från kommissionen. Ett sådant agerande är den svenska allmännyttan värd. 21 Statsrådet (): Jag beundrar ihärdighet i dessa frågor. Han har en vision. Jag delar den visionen, men hans tro på att mina ord till kommissionen om hur jag anser att de bör tolka har någon inverkan på den här processen är nog att vara något idealistisk. Det är ju inte så att jag talar om hur kommissionen ska tolka sitt eget regelverk. Vi ska i stället tala om hur vår lagstiftning stämmer överens med detta. Vi har då valt en modell. Jag är väldigt glad över att parterna nappat på mitt förslag. Alternativet hade ju varit någonting annat. försöker vi hitta en svensk modell. Jag tror att och jag kommer att ha goda förutsättningar att bli glada och nöjda när detta lyckas. Jag hoppas att det lyckas, men man vet aldrig. Det är i alla fall min ambition, och jag kommer att göra vad jag kan för att det ska lyckas. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:370 om statlig verksamhet i län och vår gemensamma välfärd 22 Statsrådet (): har frågat mig dels om jag kommer att arbeta för att statlig verksamhet också i fortsättningen är ett viktigt instrument för att utveckla vår gemensamma välfärd, dels vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att leva upp till den princip för utlokalisering av statlig verksamhet till län som den förra regeringen lade fast. Som jag redan har svarat efter en skriftlig fråga finns det etablerade principer om att regeringen bör beakta regionalpolitiska aspekter när nya myndigheter inrättas. Det är något förvånande att hänvisar till ett, tydligen muntligt, principbeslut från den tidigare regeringen, eller snarare från regeringspartiet, om att alla myndigheter och departement särskilt skulle pröva om län kunde komma i fråga för ny lokalisering. I den mån ett sådant beslut togs binder det uppenbarligen inte den nya regeringen; det förstår säkert . Jag tycker att det är viktigt att statlig verksamhet finns och fungerar i alla delar av . Därifrån är det däremot ett långt steg till att generellt, utan att analysera specifika verksamheters förutsättningar och behov, slå fast en princip om att lokalisera statlig verksamhet till en viss region. Det skulle vara att frångå de principer som har uttalat. har uttalat att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om möjligheten att i första hand välja nationella regionalpolitiska stödområden. Alternativ lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller där det inte finns mycket statlig verksamhet. På så sätt finns län med i sådana överväganden. En generell utgångspunkt ska dock vara att myndigheterna även efter en sådan lokalisering kan utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Vi är överens om att statlig verksamhet är viktig för samhället. Tillgång till samhällsservice ska finnas i hela landet, och den statliga förvaltningen är en betydelsefull del av detta. Att statliga myndigheter alltmer har koncentrerat sin verksamhet till större orter har kommit ur behovet av att effektivisera förvaltningen och har på så sätt varit positivt. Utvecklingen av den elektroniska förvaltningen gör att alltmer myndighetsservice kan utföras via telefon eller Internet. är det självklart viktigt att statliga myndigheter har en lokal närvaro så att de kan ge medborgare och företag en god service. Ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla servicen är att myndigheterna i högre grad samverkar. Sådant arbete sker inom flera myndigheter i olika delar av landet. Regeringen har aviserat fortsatta åtgärder för att få till stånd en ökad lokal samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter genom inrättandet av lokala servicekontor. Målet är att förbättra tillgängligheten till offentlig service i hela landet och möjliggöra en fortsatt effektivisering. Jag kommer att återkomma i denna fråga. 23 (): Jag kan inte låta bli att börja med att säga att först skulle jag vänta på svaret, för det fanns inte tid i statsrådets almanacka. Sedan blev det . Det var sagt att svaret skulle komma vardagen innan, sedan var beskedet och därefter . När svaret väl kom måste jag säga att jag också blev förvånad över tonen och en del formuleringar: den tidigare regeringen, eller snarare regeringspartiet och binder det uppenbarligen inte den nya regeringen, det förstår säkert . Nej, det förstår inte , för då hade hon inte ställt interpellationen till statsrådet ! Det förstår nog inte heller i län, det vill säga de kommuner och landsting som finns där. Jag tror inte att mina borgerliga kolleger på länsbänken i heller förstår att den utredning som gjorde och som regionförbundet och regeringen ställde sig bakom inte skulle binda den nya regeringen. Det är naturligtvis ett ställningstagande som den borgerliga regeringen gör. Man säger: Vi låter oss inte styras; vi låter oss inte följa den utredning som tog fram. Ska jag tolka det så att lokalisering av verksamhet och alla de förslag som kom med i sin rapport var den socialdemokratiska regeringens förslag? Det var inget muntligt beslut. Jag kan läsa högt från slutrapporten över arbetet i län som lämnade till den tidigare regeringen. På s. 10 kan man läsa: län har den lägsta andelen statliga arbetstillfällen av alla län i . av länets förvärvsarbetande var 2002 verksamma på heltid inom en statlig myndighet. Vi kan jämföra med län som har , som har , som har och så vidare. Inga statliga verks huvudkontor finns i ! Det står också: Det är i hög grad angeläget att beslut om lokalisering av ny statlig verksamhet till län kan tas i närtid. Regeringen anser det i hög grad angeläget att statliga arbetstillfällen lokaliseras till län. Regeringen vill fortsätta att genom likartade åtgärder förstärka arbetsmarknaden i län. Och kommer den huvudsakliga formuleringen: Varje departement kommer inom ramen för sina arbetsområden att pröva om nytillkommande myndigheter eller verksamheter kan lokaliseras till län liksom om omlokaliseringar inom befintliga myndigheter kan förläggas till länet. Det är en ganska stark formulering, och frågan är: Är det ingenting som den nuvarande regeringen ställer sig bakom? Jag har också några frågor om saker i svaret som jag tycker är lite motsägelsefulla. Det står att man inte generellt, utan att analysera specifika verksamheters förutsättningar, kan slå fast en princip om att lokalisera verksamheter till en viss region. Nej, man kan inte säga en specifik verksamhet men av den samlade statliga verksamhet som finns behöver man finna myndigheter som lämpar sig att förläggas i län i detta fall. Det står också att tillgång till samhällsservice är viktig för samhället, men anledningen till att många myndigheter har koncentrerat sin verksamhet till större orter har kommit ur behovet av att effektivisera förvaltningen. Alltmer kan skötas via telefon och Internet. ska det finnas en lokal närvaro för att ge medborgare och företag en god service. Hur ska de boende i län tolka statsrådet? Effektivisering som sker genom koncentration till större städer, alltmer service via telefon och Internet och lokal närvaro var är balansen däremellan? Det är inte helt enkelt att tolka vad ambitionen är från statsrådets och regeringens sida. Jag vill också säga att jag delar regeringens uppfattning om att samverkan mellan flera myndigheter är ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla servicen. Det är både kostnadseffektivt och naturligtvis positivt för alla dem som är målgrupp för verksamheten att se hela människan. Jag vill veta vad statsrådet är beredd att vidta för åtgärder för att öka andelen statliga jobb i län. 24 (): Jag vill tacka för att hon har ställt interpellationen. Det ger mig en möjlighet att också uttrycka några åsikter. Även om en del av det som jag har sagt är känt i kammaren tål det att upprepas eftersom situationen inte nämnvärt har förbättrats, även om vi fick vissa besked under den förra mandatperioden som gjorde att situationen verkade se bättre ut. Till att börja med vill jag säga att jag förutsätter att ministern är informerad om hur situationen ser ut i län. Det är grundförutsättningen för hela detta resonemang.