prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Inte heller deltog näringsministern i den allmänpolitiska debatten om näringspolitiken. Det innebär att har struntat i att delta i de två stora debatter som vi haft om näringspolitik. Jag tycker att det är bekymmersamt. Vidare ser vi att produktiviteten i svenskt näringsliv kraftigt har gått ned. var produktiviteten i näringslivet negativ. 19942006 var produktivitetstillväxt i genomsnitt 2 ½ procent . Det var bättre än i , och det var bättre än genomsnittet i euroområdet och bättre än genomsnittet i OECD-området. Enligt kommer också investeringstillväxten att falla, från till 2 ½ procent . Det bekymrar mig att vi har en regering som som konjunkturen skiftar också skiftat fokus i näringspolitiken från en näringspolitik som handlar om kunskap, kompetens, innovationer, nya produkter, nya tjänster och internationell konkurrenskraft till en näringspolitik där man försöker subventionera ett näringsliv som har svårt att klara konkurrensen. Att skifta fokus från produktivitet och konkurrenskraft i ett läge där produktiviteten och konkurrenskraften försvagas är, tycker jag, en djupt oklok politik. Ett exempel är att vi får se att regeringen återigen föreslår en höjning av arbetsgivaravgifterna för de flesta av landets småföretag, alltså tvärtemot valbudskapet. Jag tror inte att någon småföretagare uppfattade att det skulle bli höjd arbetsgivaravgift. ska småföretagarna betala dyrt för att regeringen ska få fram pengar till sänkta arbetsgivaravgifter för vissa företag i vissa delar av tjänstesektorn. träffade jag en kvinnlig företagare i . Hon är systemvetare. erbjuder andra företag kvalificerade webbtjänster. Hon har två och en halv anställda. En del av sin fria tid ägnar hon åt att engagera sig i Ung Företagsamhet, åt att stimulera andra, inte minst unga kvinnor, att vilja starta företag. Med regeringens förslag får hon en höjning av arbetsgivaravgiften med trots att hon driver ett företag i en väldigt viktig del av vår tjänstesektor. handlade jag min julchoklad hos en av fantastiska småföretagare inom tjänstesektorn. Jag fick en pratstund med som är ägare och entreprenör. Hon berättade att hon får en höjning av arbetsgivaravgiften med . Det är det inte så lätt att bära när man har ett företag inom handelssektorn med sju anställda. var inte nöjd, kan jag säga. Desto mer obegripligt blir det när det man får in på ökade skatter ska gå till sänkta skatter för restaurangen på samma gata i . Den restaurangen kanske till och med serverar chokladbitar till efterrätt till dem som besöker restaurangen. Tro det eller ej, det senaste beskedet från regeringen är att om den här restaurangen är så framgångsrik att den bildar en kedja, kanske anställer folk runt om i hela landet, får man inte del av sänkningen. Företag som hamburgerrestaurangen som har fler än 250 anställda ska få höjd arbetsgivaravgift, medan som kanske har sin konkurrerande verksamhet vägg i vägg får sänkt arbetsgivaravgift. Vi ser en näringspolitik som havererar. Dollarn faller, den amerikanska bolånekrisen sprider sig till europeiska ekonomier. Vi har en vikande internationell konjunktur. Det slår hårt mot svensk export. Konkurrensen på de globala marknaderna hårdnar, många länder tävlar om företagens investeringar. Då kan vi inte tävla med sänkta löner och lägre produktivitet. Vi bjöd in industrin till ett givande samarbete, kom överens om branschprogram, satsade i tunga forsknings-, utbildnings- och infrastrukturprogram för att stärka konkurrenskraften och exportnäringarna. Att staten samarbetar med industrin kallade för antikverad näringspolitik. Vi samarbetade då med fordonsindustrin, läkemedelsindustrin, bioteknikindustrin, metallurgiindustrin, flyg- och rymdindustrin, IT- och telekomindustrin, skogs- och träindustrin. Det ger 600 000 arbetstillfällen i exportindustrin, 560 miljarder i exportinkomster, och de står för av näringslivets FoU-satsningar. har en av världens starkaste fordonsindustrier. , Lastvagnar, och är internationellt kända varumärken. De spelar en mycket stor roll för svensk ekonomi. Nära 1 000 underleverantörer levererar mycket kvalificerade insatsvaror till den produktionen. De finns i , i , i och i . 140 000 personer arbetar i fordonsindustrin. Exporten är på 140 miljarder, en fjärdedel av näringslivets forskning bara i fordonsindustrin. Ändå vägrar regeringen ge besked om fordonsforskningens framtid. Vi har personbilstillverkare som ingår i internationella koncerner, och GM. De får inga besked från regeringen om svenska staten satsar på fordonsindustrin. Regeringen har förlorat fokus på konkurrenskraft. Vi hör samma tongångar från andra delar av industrin, inte minst läkemedel och bioteknik. Regeringen säger ingenting. När pappersindustrin stänger fabriker i och svarar regeringen inte ens på brev från om regeringen finns där som en samtalspartner. När träindustrin stänger sågverk på är det tystnad från regeringen. Jo, för att man ser industrin som någonting gammeldags. Det är antikverad politik! Här gäller det hushållsnära tjänster framför allt. Man har inte tid och engagemang för industrin och exportnäringarna. Regeringen satsar 1,3 miljarder på städning i höginkomsttagarnas hem men har inte pengar att stödja världens mest konkurrenskraftiga fordonsindustri med ett fordonsforskningsprogram som tar oss vidare i fråga om miljö, informationsteknik och säkerhet. Det här är ingen klok politik. Man ska använda de här goda tiderna till att stärka svensk konkurrenskraft, se till att gödsla så att vi klarar också de kommande 10 och 20 åren i en konkurrensutsatt tjänstesektor och varuproducerande sektor. Vi vill satsa på forskning och utveckling i småföretag, Forska och väx, en succé som regeringen idiotstoppade . Vi föreslår fördubblade insatser för forskning i små och medelstora företag. Vi vill stärka kommersialisering av forskningen och innovationen som kommer från universitet och högskolor med holdingbolag, med innovationslån för uppfinnare, satsa på riskkapital i miljötekniksektorn. Vi vill satsa på nyföretagartorg så att småföretag som vill starta kan få gratis hyra, gratis rådgivning den så att de får lite luft under vingarna. Vi tror att trygghet är en viktig fråga för entreprenörskap. Vi inledde en stor översyn av trygghetssystemen. Det är viktigt för dem som vill bli företagare att känna att man har en koppling om det händer någonting till trygghetssystemen och socialförsäkringssystem. Men utredaren fick kicken av den nya regeringen. Orsaken var att hade blandat ihop honom med en annan person. Näringsministerns antipati mot en enskild person, som visade sig vara en förväxling, ledde till att ingenting hände med småföretagarnas trygghet under innan man kom till skott. Vi tror på enklare och bättre regler för småföretagen. Jag är glad, ska jag säga, att regeringen har tagit över vår modell att sätta upp skarpa mål, följa upp kostnaden för regelutvecklingen och pressa ned de kostnaderna. Jag är mer bekymrad över att visar att regelkostnaderna har ökat. Näringslivets regelnämnds regelindikator säger att de flesta förslag som regeringen har lagt fram har ökat regelbördan för de små företagen. Vi vill stärka småföretagens möjligheter till export. Här skär ni ned. I när exporten viker för skär ni ned på exportrådgivning och exportstödet till de små och medelstora företagen som har chansen att komma ut på växande internationella marknader. Ni skär ned på . Ni skär ned på Invest in . Vi satsar mer än regeringen på exportfrämjande för de små företagen. säger och Invest in upp personal. De ställer in satsningar på IT-branschen, fordonsindustrin och biotekniken. Regeringen har inte tagit till vara den starka högkonjunkturen. Sysselsättningsökningen dämpas, exporten ökar inte längre i samma takt som tidigare och produktiviteten har minskat kraftigt. Fokus har skiftat från konkurrenskraft till hushållsnära tjänster. Det är en omodern politik, herr talman. 89 (): Det var ett väldigt engagerande tal hade. Jag delar väldigt mycket av det han sade. Det är lite grann av Axel som vilar över den svenska statsförvaltningen. Egentligen skulle jag vilja hålla ett anförande som handlar om näringspolitik ur ett regionalpolitiskt perspektiv med energipolitik. Jag förstår att det inte går, utan då skulle jag möjligtvis trassla till det för presidiet. Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Jag kommer att prata om två saker, egentligen en sak, och det handlar om forskning och utveckling i . Jag och menar att det behövs ökade resurser till alla delar av forskning och utveckling, från grundforskning till utvecklande av produkter och tjänster. Inom ramen för har småföretagen kunnat få bidrag till förstudier och för att genomföra forsknings- och utvecklingsprojekt. Intresset har varit stort. var det endast var tionde sökande som fick igenom ansökan och fick stödet. Det indikerar att här behövs ytterligare insatser. Det första som alliansregeringen gjorde när man kom till makten var att dra in det anslaget. har det rättats till, och det är bra. Forskning och utveckling är kanske två av de viktigaste faktorerna för att skapa arbetstillfällen och tillväxt. Det behövs ökade resurser i hela forskningskedjan, från tillämpad och behovsmotiverad forskning till utveckling av nya produkter, system och tjänster. Innovationer är i de allra flesta fallen en följd av många års utveckling, allt oftare med betydande forskningsarbete. I satsar staten stora resurser på grundforskningen, och den svenska forskningen håller en hög internationell kvalitet, det ska gärna medges. Den behovsmotiverade forskningen och utvecklingen har däremot fått stå tillbaka, vilket inneburit att avkastningen på satsade forskningsmedel har varit låg. Få forskningsresultat har kommersialiserats. Det blir alltmer uppenbart att kommersiella framgångar sällan föds genom forskningsinsatser på högskolor utan ofta av människor med nära relationer till marknadens problem och behov. Småföretag med utvecklade marknadsrelationer har en stor potential för att identifiera goda utvecklingsidéer, idéer som för kommersialisering allt oftare kräver kvalificerade forskningsinsatser, exempelvis för att tillämpa nya tekniska rön. Just programmet Forska och väx öppnades för ansökningar . Programmet, som drivs av , erbjuder små och medelstora företag bidrag till forskning och utveckling. Söktrycket vid första utlysningen var mycket stort. Så har det också fortsatt. I samband med den senaste utlysningen sökte 366 företag . Det som kunde finansiera var endast 39 företag med sammanlagt . Enligt budgetpropositionen skulle det betyda att av ansökningarna får finansiering, vilket är långt mycket mindre än övriga utlysningar hos som handlar om . Nästa möjlighet att söka medel blir . står mängder av småföretag med mycket goda projekt och stampar i portgången. Det stora söktrycket är en tydlig indikation på ett stort behov av ekonomiskt stöd men också på att hundratals, kanske tusentals små företag bär på kommersiellt lovande idéer. menar att en ökning av medelstilldelningen bör ske för att öka Forska och väx-programmets möjligheter att finansiera flera projekt. Därför har vi anslagit ytterligare , som vi ökar på till 100 miljoner extra . Solibro har tagit fram celler, en blandning av koppar, indium, gallium och ceden, som absorberar solljus och ger energi. Dessa celler byggs i tunna skikt på en glasskiva. Det är en fantastisk utveckling och ett resultat av framgångsrik svensk forskning. ska de tillverkas i stor skala, men inte i . Tyskarna gick in med kapital. Fabriken byggs i . 200300 nya arbetstillfällen skapas i , och det är bra. Men det hade kunnat vara i . Flera bolag kan bli uppköpta. Den amerikanska ambassadören i fick one big thing som huvuduppgift av president . Uppgiften var att hitta svenska forskningsbolag inom miljö- och energiteknik. Det har blivit en lång lista av svenska teknikbolag som är intressanta för amerikanska investerare. Men varför ge bort våra resultat? Våra riskkapital tvekar och väntar på att politiken ska gripa in. Vad blir det för utveckling i ? Blir det vind, sol, vågor eller biomassa? Vad behöver är också one big thing, som professor uttryckte det . Det här har energimyndigheterna upptäckt och varnar för att bolag köps upp. De har därför också själva börjat investera i miljöteknikbolag, men det räcker ju inte på långa vägar. Bolagen behöver mer stöd, för det är dyrt att forska i jämfört med i våra kringliggande länder. I kostar en forskningskrona , och det är väl kanske inte så svårt att förstå. Men i kostar den och i betydligt mindre. Våra konkurrerande länder har alltså en statlig subvention för just den typen av forskningsutveckling. vill stärka de små och medelstora företagens utvecklingskapacitet genom en satsning på just den typen av inriktning. Vi vill också kunna erbjuda ett krediterat skattekonto för forskning och utveckling och produktutveckling. Den här typen av forskning och utveckling är, som jag sade tidigare, vanligt förekommande i andra konkurrerande länder, inte minst i . Vi har i en särskild budgetmotion, herr talman, avsatt för ändamålet. Forskning och utveckling är avgörande för framtida satsningar, inte minst inom miljö- och energiområdet. Däremot satsar regeringen på skattelättnader för hushållsnära tjänster, vilket kan tyckas vara en väldigt märklig prioritering när man ser vilka behov som finns i miljö- och teknikbolagen. Det är knappast inom den sektorn som vi bygger den framtida välfärden i . Att stimulera forskningsinsatser i företag är, har varit och kommer att vara avgörande för att ta till vara och vidareutveckla unik kompetens i arbetet för en hållbar utveckling och för att skapa fler jobb. Det är viktigt att som ett litet land även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden, inte minst inom energi- och miljöteknikområdet. Tillgången på riskvilligt kapital är framför allt bekymmersam inom dessa områden. Inte heller underlättas det av att näringsministern har hamnat på kollisionskurs med riskkapitalisterna i . Frågan är vem som ska stå för riskkapitalet. Är det riskkapitalisterna? De säger: Nej, det är statens uppgift. Näringsministern säger att det är riskkapitalisterna som ska göra det. Och händer ingenting. Politiken vägrar att agera. Mot denna bakgrund föreslår att en statlig investerings- och riskkapitalfond etableras som kan ta risker och ekonomiskt ansvar för det långsiktiga samhällsbyggandet risker och långsiktigt ansvar som banker, riskkapitalister eller företag inte vill eller kan åta sig. 90 PER (): ambition med näringspolitiken är att det måste bli enklare, billigare och roligare att driva företag i . Vi ser företagen som en möjlighet för människor att förverkliga sina egna idéer, ta ansvar för sin egen sysselsättning och också i fler och fler fall rädda världen genom sina företag. Man kan rädda världen genom det företagande som kan och måste skapa de nya varor och tjänster som krävs för att ska klara omställningen till ett hållbart samhälle. Men det är också så att fler och fler ungdomar startar företag med andra syften än att enbart tjäna pengar. Jag träffade några tjejer som startat företaget . Deras ganska nystartade företag har byggt upp egna fabriker i för att på det sättet på ett både socialt och miljömässigt helt hållbart sätt producera kläder som sedan säljs i . Genom att gå in och skapa hållbara produkter av ett slag som inte tidigare fanns på marknaden bidrar de och andra liknande småföretagare till att skapa ett bättre samhälle och en bättre värld. Det här är något som måste underlättas, och vi måste hjälpa dem på traven på olika sätt. Vi i anser att vi politiker har ett ansvar för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att Dem Collective och andra som vill skapa och driva företag och se sina företag växa och utvecklas också ska kunna göra det. Samhället måste organiseras på ett sådant sätt att företagsamhet och entreprenörskap uppmuntras i stället för att motverkas. För att klara det måste ett antal regleringar förändras eller tas bort för att minimera de hinder som finns för god företagsamhet och god ekonomisk utveckling i företagen. Vi tycker att det är viktigt att myndigheter övergår från att se sig som framför allt kontrollerande till att i första hand fungera som stöttande för företag. Vi måste också se att det är motiverat att från statligt håll göra särskilda satsningar på att stödja företag. Det kan till exempel gälla ekonomiskt stöd, som är speciellt viktigt i det allra tidigaste skedet när en idé ska omsättas i ett nytt företag. Men också under senare skeden i ett företags utveckling kan det behövas insatser från staten i form av stöd, information eller andra tjänster. Genom att rikta stödet åt rätt håll kan vi även uppmuntra framtidens företagare som har låg miljöpåverkan och lösningar på de stora klimat- och miljöproblem som vi står inför. Stödet till forskning inom småföretag är ett tydligt exempel på just detta. I budgetpropositionen för sade regeringen att denna satsning skulle upphöra, och några medel för programmet togs inte fram i budgeten. har näringsminister försökt ta tillbaka det och sagt att det var ett misstag att medel inte hade avsatts i budgeten. Det visade sig inte alls stämma. Det var inte något misstag. Trots att senare tydligt tillkännagav att regeringen måste återkomma med nya förslag till finansiering avsatte man inga ytterligare medel i tilläggsbudgeten . Regeringens agerande när det gäller Forska och väx har allvarligt skadat förtroendet för statens roll som forskningsfinansiär. Det har inneburit att tvingats avstå från att dela ut pengar till de företag, de väldigt många företag, som var otroligt intresserade och som hade bra projekt. Det här är mycket olyckligt. Det drabbar värst småföretagen, som har störst behov av just den här typen av stöd och som pengarna också är riktade till. Hanteringen av Forska och väx måste ses som ett av regeringens numera ganska många misstag. Genom att man har tagit bort anslaget på ett så abrupt sätt har man också skapat osäkerhet och sämre forskningsmöjligheter för kunskapsintensiva småföretag som står för framtidens produkter och tjänster. På det sättet skapas inte gynnsamma förhållanden för framtidens kunskapsföretag. På det sättet stimuleras inte den teknik och de lösningar som vi alla behöver för att lösa våra stora framtidshot. På det sättet bedriver man inte en bra näringspolitik. har i stället föreslagit att man ska satsa dubbelt så mycket på Forska och väx. Vi satsar 200 miljoner i stället för 100 miljoner. Vi föreslår att det extra tillskottet ska riktas specifikt till forskning som är miljörelaterad i små företag, till exempel för att ta fram ny miljö- och energiteknik. Det tror vi är det bästa sättet att möta framtidens hot och att stödja kunskapsintensivt företagande i . För att få fler att starta företag måste vi också göra det enklare för företagen. Under den förra mandatperioden gjorde upp med de borgerliga partierna om att minska regelbördan för svenska företag . Tyvärr börjar det nu visa sig att det bara verkar vara som menar allvar med det här målet. Vi får alldeles för få konkreta förslag på regelförenklingar från regeringen. Det beklagar vi självfallet djupt. För att lägga tryck på våra ord har vi i fört in en satsning i budgeten på vardera till , , och för att påskynda deras regelförenklingsarbete. Vi föreslår också att det ska inrättas ett permanent regelråd som ska se till att inte nya onödigt krångliga regler tillkommer när andra tas bort. Vi vill ha ett uppgiftskravsregister för företag som gör att myndigheter inte ska kunna kräva in samma uppgifter gång på gång från samma företag. Det är mindre prat och mer handlingskraftiga förslag som dessa som krävs för att målet om 25 procents mindre regelbörda ska kunna nås. Inför det förra regeringssammanträdet hade lustigt nog begärt hos regeringen att få just de resurser som tillförde i sitt budgetförslag för att kunna arbeta aktivt med regelförenklingsarbetet. Man kan ju säga att det är lustigt, men det är också lite sorgligt. Man funderar ju på vilket arbete med regelförenklingar som hade kunnat bedriva om de i stället hade fått dessa pengar redan i budgeten. Då hade de kunnat arbeta vidare i lugn och ro i stället för att behöva gå till regeringen och äska nya pengar. Om regeringen hade varit lite mer kunnig och lite mer förutseende hade kunnat jobba vidare i harmoni och kunnat ta fram bättre förslag i stället för att behöva springa till regeringen med en begäran om mer pengar. Regeringen väljer i sin budget att rikta så gott som alla skattesänkningar mot jobb i tjänstesektorn. Uppenbarligen tror regeringen att det är dessa arbeten som behövs för att skapa en bättre konkurrenskraft för globalt sett. Det är flera som ska vända hamburgare och moppa golv. Vi tror att det är i grunden feltänkt. Vi är övertygade om att det är genom spetskompetens och genom högteknologiföretag som har en möjlighet att hävda sig . Miljöteknikbranschen är en specifik bransch där har en väldigt bra möjlighet. Vi ligger långt framme. Genom att satsa strategiskt kan vi utveckla den ännu mer och komma framåt. pekar i en rapport ut miljöteknikbranschen som en av de absoluta framtidsbranscherna. Man uppskattar världsmarknaden för miljöteknik till . exporterar enligt miljöteknik för , vilket gör det till en ganska stor marknad . För att ytterligare stödja miljötekniksektorn föreslår att man ska avsätta i ett branschprogram för miljöteknik. Det innebär en klar ambitionsökning jämfört med regeringens förslag i kronor räknat men också genom att programmet har ett bredare fokus än vad regeringen föreslår. Regeringen vill att man bara ska satsa de här pengarna på fordonsteknik och flygplan, men vi tycker att det kanske vore bättre att slussa pengarna dit där de kan få störst klimateffekt och där svenska företag är mest konkurrenskraftiga. Vi tycker att den politiska klåfingrighet som regeringen uppvisar i fördelningen av stöd är väldigt olycklig. Den riskerar att styra utvecklingen åt fel håll helt i onödan. anser också att stöd ska riktas specifikt mot forskningsintensiva företag. ser vi många oroande tecken på att små forskningsintensiva företag flyttar ut ur landet. De baseras på svenska innovationer som har tagits fram genom svenska utbildningspengar. Det kan till exempel handla om solcellsföretag som flyttar ned till eller stamcellsforskning som flyttar till . För att ska kunna dra fördel av den forskning och utbildning som sker här måste vi förbättra förutsättningarna för forskningsintensiva småföretag, det som inom EU kallas för young innovative companies. föreslår därför i sin budgetmotion att arbetsgivaravgiften för småföretag med stor forskningsverksamhet ska sänkas rejält. Vi anser att man på det sättet underlättar på allvar för de här företagen som står för framtidens miljövänliga produkter och tjänster och dessutom för framtidens arbetstillfällen. När tänker regeringen göra någonting för de här företagen i stället för att satsa pengarna på ? Jag vill avsluta med att säga att jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation nr 3. I detta anförande instämde (). 91 (): betänkande nr 1 handlar om näringspolitikens näringslivsbudget. Det kan tyckas som en ganska begränsad del av företagarpolitiken och politiken för ett växande näringsliv. Därför är det oundvikligt att man i det här sammanhanget ger sig ut lite utanför ramen för själva beslutsfattandet för dagen. Det tycker jag är logiskt. nämnde något om Axel , vill jag minnas. står , precis som så många andra länder, inför tre mycket stora utmaningar. väljer man att kalla det för hot. När det gäller klimathot är det alldeles uppenbarligen ett gigantiskt hot, men det finns också möjligheter. Det finns möjligheter att ta itu med hotet om vi sätter fart riktigt ordentligt . Den andra stora utmaningen är globaliseringen som förvisso inte är något nytt men som snurrar allt fortare. Gränserna försvinner i allt snabbare takt.