prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — Tryggheten på den svenska arbetsmarknaden är avgörande för hur vi ska kunna klara av globaliseringen. Människor måste kunna känna trygghet i att byta jobb, utbilda sig senare i livet och byta karriär. Regeringens nedskärningar i a-kassa, högskola och vuxenutbildning är ett hot mot konkurrenskraft. Vi måste fortsatt göra offensiva satsningar på forskning och utbildning och på en trygg arbetsmarknad. Vi måste fokusera på möjligheterna i globaliseringen. Det är bra för svenska löntagare om asiatiska löntagare får det bättre. Solidaritet och hållbar utveckling är våra ledord när det gäller globaliseringen, liksom när det gäller hela vår Asienpolitik. 118 (): Det är en komplicerad men fantastisk värld vi lever i, en värld full av möjligheter som borde omfatta alla oavsett var vi bor och lever, oavsett om vi är unga eller gamla, oavsett om vi är män, kvinnor eller barn och oavsett hudfärg och religionstillhörighet. För oss socialdemokrater är det en självklarhet att det borde vara så, och det är mot det målet vi strävar även om vägen dit är lång och full av hinder. På ett sätt känns världen större än . Vi har fler länder och dessbättre betydligt fler demokratier än , och dessutom har vi en större medvetenhet om vad som händer och sker runt om i jordens alla hörn. De aktuella händelserna kan vi följa direkt via frukost-tv eller tillbakalutade i tv-soffan, alltifrån spännande idrottsevenemang till upprörande och fasansfulla eländesbeskrivningar, ofattbart våld mot kvinnor och barn och grymma och onödiga krig där unga män och civilbefolkningen får sätta livet till. känns världen betydligt mindre än tidigare tack vare ny teknik och större och bättre möjligheter att resa, se, lära och uppleva än vi någonsin haft tidigare. Kunskapen om vad som händer i världen är stor. Frågan är om engagemanget för andra länders utveckling, för andra folks kamp för demokrati, jämställdhet, rättvisa och trygghet och inte minst den dagliga kampen för brödfödan är tillräcklig. Vad kan vi göra mer? Vad kan göra? Vad kan du och jag göra? Vad kan vi i riksdag göra? Och framför allt: Vad kan och vill göra för ett utökat engagemang? är världens ögon mest riktade mot den till synes olösliga Mellanösternproblematiken där vi, trots allt, börjat känna en aning hopp. Världens ögon riktar sig också mot krigets och attentatens och och mot folkmordet i . och står för en stor del av nyhetsflödet såväl i fråga om konflikter och krigshandlingar som i fråga om växande ekonomier och utveckling. , fru talman, är inte den del av världen som står högst på agendan, men det som sker på den kontinenten får inte tappas bort när vi talar om och engagerar oss i biståndsfrågor, samarbetsprojekt och, inte minst, en fortsatt demokratisk utveckling i världen. Många har säkerligen redan ställt sig frågan vad som kommer att hända med när inte längre finns på den politiska arenan. Hur kommer att agera? Central- och symboliserar på flera områden utvecklingen i världen, hur den gått framåt och hur demokratin fått ett starkt fotfäste. Den politiska kartan har i framför allt skiftat färg. Från att ha varit diktatorernas kontinent och ett lapptäcke av politiska färger har stora delar av i takt med socialistiska valframgångar blivit allt rödare. Inte minst har ursprungsbefolkningarna fått göra sina röster hörda. Men, fru talman, präglas i allra högsta grad av en dubbelhet. Välståndet ökar men är fortfarande extremt ojämnt fördelat. som president , som själv tidigare var landsflyktig, satsar på nya välfärdsreformer och pensioner för de fattigaste fortgår brotten mot de mänskliga rättigheterna på . Och när skaffar sig rätten att stifta lagar utan att blanda in parlamentet är det i högsta grad oroande. I pågår en av de största och mest utdragna militära konflikterna i världen. Frågor som demokrati, fred, mänskliga rättigheter och konflikthantering berör alla i landet. Ingen i kan stå utanför det som sker och som är det allvarligaste hindret mot fortsatt utveckling. är också ett av de prioriterade länderna vad gäller det svenska utvecklingssamarbetet i . Stödet inriktas framför allt på att bidra till att skapa förutsättningar för en fredlig utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Världens samlade bistånd till är litet och sjunker. Det kan ses som positivt om det är ett tecken på att de länder som tidigare fått bistånd nu kommit så långt i sin utveckling att biståndsbehovet är borta. Men så är inte fallet, och därför är det viktigt att slå vakt om biståndet även till . Följaktligen, fru talman, måste vi värna de mänskliga rättigheterna och möjligheterna för kvinnor att komma in i samhället och påverka fredsarbetet. Vi socialdemokrater har tillbaka traditioner och kontakter i området, och vi vet att det svenska stödet i många fall är avgörande för en fortsatt demokratisk utveckling. 119 (): Utrikesministern har tvingats lämna kammaren, och jag får därför försöka få svar på mina frågor till honom som utrikesminister och till regeringen . I denna utrikespolitiska debatt vill jag lyfta fram den utveckling vi ser på det sexualpolitiska området, vilken jag anser är förödande, nämligen att den globala könsmaktsordningen förstärks. Det handlar om kvinnors rättigheter, alltifrån kampen mot könsstympning och för ett självständigt liv till rätten till utbildning, preventivmedel och säkra aborter. ser jag med fasa, vilket jag hoppas att även utrikesministern gör, hur de sexualkonservativa krafterna runt om i världen bygger allianser och nätverk för att ytterligare flytta fram sina positioner. Syftet och målet är glasklart, nämligen att kvinnor inte ska ha rätt att bestämma över sina egna kroppar, inte ha rätt till ett självständigt liv och att många människor inte ska ha rätt till en egen sexualitet. Dessa krafter är ett stort hot mot HBT-personers rättigheter liksom mot kvinnors rätt till abort och tillgång till preventivmedel. I mitt anförande vill jag lägga fokus på kvinnors rätt att själva bestämma över sina kroppar, det vill säga rätten till abort. Jag hade väntat mig att regeringsdeklarationen skulle ta upp och innehålla mer om just dessa frågor. Det gjorde den inte. Kvinnors rättigheter togs endast upp dolt i meningar där mänskliga rättigheter nämndes. En enda mening kring 1325 som belyser kvinnors roll i internationella konflikter fanns med. En enda mening berörde kvinnors situation i den rådande konflikten i , främst då situationen i . Det fanns med. Det är av stor vikt, men jag anser att frågor som berör mer än hälften av världens befolkning bör behandlas på ett annat sätt än i deklarationen och i utrikesministerns inlägg . Det var futtigt, och det är sorgligt. borde i all internationell politik med kraft och med tydlig röst försvara kvinnors rätt att bestämma över sina egna kroppar. menar att i FN, i EU och i andra internationella organ måste motverka alla mörka krafter som vinner mark och som hotar att minska eller helt ta bort kvinnors rätt att bestämma över sina egna liv. har historiskt sett varit ett pådrivande land för kvinnors rättigheter, och vi har gått i frontlinjen i arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa. Jag hoppas verkligen att denna regering inte ger vika och blir tyst när det gäller denna vår historiskt sett starka hållning. anser att av vårt bistånd ska fördelas till sexuell och reproduktiv hälsa, men det har vi inte fått gehör för. Det är bara att beklaga. Genom att avsätta av biståndet skulle regeringen på ett klart och tydligt sätt visa omvärlden att gör en tydlig markering mot sexualkonservativa krafter i världen. dör enligt ca 400 kvinnor och flickor runt om i världen på grund av osäkra aborter. 400 kvinnor och flickor det är en mardrömslik siffra! Dessa dödsfall inträffar i länder där abort är förbjudet, eller där det finns otroligt små chanser att få genomföra en medicinskt säker abort. Som jag har tagit upp måste här gå i frontlinjen för rätten till fri abort för kvinnor runt omkring i världen. saknas bara i EU rätten till abort för 26 miljoner människor. Detta är skrämmande. vill jag ta upp ännu ett skrämmande exempel. Det gäller , som ser sig som det mest demokratiska landet i världen och som slår sig för bröstet och säger sig sätta de mänskliga rättigheterna högst på dagordningen. har under president gjort en total omsvängning när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa. Från att tidigare ha varit någorlunda pådrivande har intagit en ultrakonservativ inställning till abort, sexualupplysning och preventivmedel. Detta har inneburit att ekonomiskt stöd till projekt eller organisationer har dragits in eller villkorats. Jag hoppas att utrikesministern inte är av samma uppfattning som socialminister . Socialministern fick i en interpellationsdebatt frågan om vilka åtgärder han tänkte vidta för att vara pådrivande angående kvinnors rätt till abort i EU. Han ansåg att det inte var en prioriterad uppgift för regeringen att påverka andra länders lagstiftning. Han ansåg med andra ord att påverkan är detsamma som att direkt gå in och försöka ändra andra länders lagstiftning. Jag hoppas att utrikesministern inte är av samma uppfattning. I detta anförande instämde (). 120 (): Jag vill säga några ord om det kurdiska folkets situation. Det är ett folk på tiotals miljoner människor i de centrala delarna av det vi brukar kalla för som har levat under förtryck och som förvägrades sina demokratiska rättigheter av de segrande västmakterna efter . lever det kurdiska folket främst inom statsbildningarna , , och . Flera miljoner har dessutom flytt och bor nu bland annat här i . Den turkiska statsbildningen skapades efter ett omfattande folkmord som drabbade flera minoriteter: armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontier. När den turkiska staten bildades var dessa befolkningsgrupper förvandlade till små folkspillror. Kvar fanns dock en stor icke-turkisk minoritet, nämligen kurderna. Den turkiska staten har alltsedan sin tillkomst förnekat deras existens och utsatt dem för ett omfattande förryck på flera olika plan, politiskt, socialt och kulturellt. Likafullt har den kurdiska befolkningens etniska identitet oavbrutet stärkts. Man betraktar sig som en av flera etniska folkgrupper inom den turkiska statsbildningen med de rättigheter som tillkommer sådana. Dessa rättigheter har dock förvägrats dem av den turkiska staten. Detta har lett till motsättningar, spänningar, uppror och regelrätt krig mellan kurdiska grupper och den turkiska staten. De möjligheter till dialog som olika kurdiska grupper har försökt inleda i form av ensidiga vapenstillestånd har inte tagits till vara av den turkiska staten. De har mötts med kalla handen. proklamerande av det så kallade kriget mot terrorismen har anammats av de turkiska myndigheterna. Kurderna har utpekats som terrorister. Att hävda sina rättigheter som etnisk minoritet betraktas av delar av den turkiska staten den så kallade djupa eller mörka staten som terrorism, oavsett om man bär vapen eller inte. Det räcker, som i Hrant Dinks fall, med att man är beväpnad med en tidning. Den turkiska statsledningen måste på allvar ta itu med de element inom den turkiska statsapparaten som saboterar modernisering, bryter mot de mänskliga rättigheterna och vägrar erkänna som en mångetnisk stat. En politik liknande den turkiska bedrivs i . Regimen i har länge fört en arabiseringspolitik mot landets kurdiska befolkning. Man har genomfört folkomflyttningar och drivit bort människor från de områden där de levat och arbetat . En annan börda som drabbat kurderna är att en del av den kurdiska befolkningen betraktas som statslös trots att man har levat i i generationer. Denna del av befolkningen saknar i och med att den är statslös alla rättigheter som tillkommer en medborgare i . Det är naturligtvis ett orimligt förhållande. Än orimligare är att statslösheten ärvs generation efter generation. Man kan födas i men likafullt bli statslös. Kurdernas situation i är väl känd. Trots att i sin helhet befinner sig i bedrövligt och kaotiskt tillstånd finns det ljusglimtar när det gäller de irakiska kurdernas situation. I och med de flygförbudszoner som upprättades efter kunde kurderna leva relativt i fred. Man har påbörjat en utveckling i demokratisk riktning. Mycket återstår naturligtvis att göra i detta avseende, men även om trycket på de irakiska kurderna har lättat lever man ännu under långt ifrån idealiska förhållanden. Kurderna i har rätt att kräva och utveckla regionalt självstyre i enlighet med principen om den nationella självbestämmanderätten. Dock oroar mig den ständiga fara som har funnits under hela den kurdiska historien, nämligen att kurderna kan bli en bricka i andra stormakters spel, såväl globala som lokala. Kurderna i befinner sig i en mycket svår situation. Den iranska regimens förtryck är hårt. De kurdiska organisationerna i landet förföljs. Deras ledare och aktivister mördas. De sociala och ekonomiska förhållandena är ytterst svåra. Regimen, som själv dömer till hårda straff för narkotikalangning och narkotikamissbruk, sprider själv narkotika i de kurdiska områdena. Som en kurdisk representant uttryckt saken: Det är lättare att få tag i heroin än ett paket . Kurderna i kräver liksom kurderna i regionalt självstyre, vilket av den iranska regimen förnekas dem. Kurderna måste i och få regionalt självstyre och möjlighet att utveckla demokratiska styrelseformer och sina rättigheter som etnisk minoritet. I och måste kurderna erkännas som etnisk minoritet och få alla de rättigheter som tillkommer en sådan. Låt mig avslutningsvis, fru talman, understryka att vi inte får glömma det kurdiska folket och dess kamp för fulla mänskliga, demokratiska och nationella rättigheter i den komplicerade situationen i . I detta anförande instämde (). 121 (): har vi sett en mycket intressant debatt. Det har handlat om många olika frågor i det som för oss är viktigt och som alltid har varit viktigt, nämligen utrikespolitiken. Det är glädjande att se de ansatser som utrikesministern har haft i olika frågor och framför allt om . Vi har även hört ledamöter och deras åsikter som hur världsfreden bäst främjas. Jag vill lyfta fram två olika saker . Det första handlar om hur, på vilket sätt och varför vi måste jobba för en långsiktig och hållbar fred, en rättvis fred, i . vet vi att har ett mycket omfattande vapensamarbete med många olika länder. Det står väldigt tydligt i förordningar om vilka länder vi får sälja vapen till. Flera ledamöter har varit uppe i talarstolen och just tagit upp frågan om varför det inte står någonting om vilka länder vi får köpa vapen från. har upphandlat många olika typer av utrustning från en stat som vi med stor sannolikhet vet har begått och kan binda vid olika typer av övergrepp mot mänskliga rättigheter och folkrätten. Det är jag talar om. Jag var nere i med en delegation från och fick på nära håll se och uppleva på vilket sätt dessa brott ter sig mot civilbefolkningen och oskyldiga barn och kvinnor. vägrar även att signera de internationella avtal som finns mot spridning av kärnvapen. talare har tagit upp frågan om att det finns länder som ämnar skaffa kärnvapen. Det är intressant att vi värderar olika länder på olika sätt beroende på vilka ledarna är och vilket sätt de har lyckats liera sig med andra länder. Så har till exempel utöver de reprimander det har fått inte blivit utsatt för särskilt mycket kritik medan ett land som hängs ut. Det finns ledamöter i denna kammare som vill att ska besudla sina händer än en gång och helt folkrättsvidrigt anfalla ett suveränt land. Det andra området handlar också om . För ungefär sedan kom en särskild delegation som FN hade satt upp med ett paper, ett papper, där man kommit överens om, diskuterat sig fram till och lyckats enas i en fråga. Det var hur man skulle lyckas överbrygga civilisationernas gap. Det är det gap som finns mellan olika så kallade civilisationer som en viss . gjorde sig berömd på, eller kanske accelererade sin berömmelse med. Han myntade uttrycket: Civilisationernas kamp. I detta paper har man tagit upp frågan om att man kanske borde försöka lösa de konflikter som finns i stället för att koncentrera sig på det som kanske komma ska. Man har lyft upp en fråga högst på dagordningen. Alla världens länder skulle må mycket bättre av att försöka lösa detta. Vi från menar att ansvaret ligger på båda parter. Det går i och för sig inte att komma ifrån att den starkare parten i det här fallet är det inte så svårt att gissa vem har ett större ansvar. Men det handlar ändock om ett delat ansvar. Det jag särskilt vill lyfta fram i detta mitt anförande är den mur som byggs i på ockuperat territorium. Den skiljer byar från deras odlingsmark. Den är det synligaste beviset för att världen inte är rättvis. Vi har en mur som till går inne på ockuperat palestinskt territorium. Det märkliga med detta är att omvärlden tiger still. Det som hände för inte så länge sedan var att den israeliska regeringen än en gång gav sitt tillstånd till illegala bosättningar inne på ockuperat palestinskt territorium. Jag hoppas att utrikesministern tar intryck och att vi får debatter om detta även framöver så att vi kan nå en lösning. I detta anförande instämde (). 122 (): Vi har i en lång tradition av att värna frihandelns principer och bekämpa inslag av protektionism. För ett litet land som vårt med stort utrikeshandelsberoende har detta varit och kommer att vara en oerhört viktig förutsättning för vårt välstånd. har gått från att vara ett av allra fattigaste länder till att via handel och öppenhet få en ekonomisk utveckling som lyfte oss ur fattigdomen. Det gör att det finns en tilltro till handel som kraft för utveckling. Det är också den hållning vi måste ha inom EU. Frihandeln berikar och ger en växande välfärd, åtminstone i större utsträckning än jordbrukssubventioner och tullar. En av de första demonstrationerna som arbetarrörelsen organiserade var en demonstration mot livsmedelstullar i . Den samlade omkring 10 000 deltagare. därefter har fackföreningarna ställt upp för strukturomvandling och sett till att nya jobb i nya branscher kunnat ersätta gamla jobb i gamla branscher. Det är ingen slump att är en mycket frihandelsvänlig nation eftersom alla har fått möjlighet att njuta av frukterna av den öppenhet och omvandling som frihandeln leder till. Det återstår att se vilka konsekvenser som den nuvarande regeringens kraftiga försämringar i trygghetssystemen får för den svenska synen på frihandeln. Här i riksdag råder en bred enighet om vikten av frihandel och inriktningen på vår handelspolitik. Vi känner nog alla hur oerhört viktigt det är att WTO:s förhandlingsrunda nu går i lås och att det inte drar ut . Om inte förhandlingarna går i lås kommer det förmodligen inte att bli någon överenskommelse förrän nästa amerikanska president har installerat sig. Det skulle betyda att det blir . Det skulle vara oerhört olyckligt för , för och framför allt för utvecklingsländerna. Det vi däremot har skilda åsikter om är hur vi vill att ska möta en ökad internationell konkurrens. Vi socialdemokrater anser att det är kunskap, innovation och förnyelse som är nyckelord för en fortsatt stark internationell konkurrenskraft. Vi tror inte att regeringens politik med sämre trygghet är en framkomlig väg. En förutsättning för öppenhet för nödvändiga förändringar och strukturomvandlingar är den svenska modellen. Den ger människor trygghet i omvandling. Det krävs att vi har bra arbetsmarknadsutbildningar. Det krävs att vi har en bra a-kassa. Det krävs också att vi har bra socialförsäkringssystem och inte minst att vi har en bra och god arbetsrätt. Det är då som människor vågar bejaka förändringar. Om människor saknar den här tryggheten och i stället oroar sig för att bli förlorare i förändringarna som följer av globaliseringen uppstår det lätt en längtan tillbaka till en svunnen tid. Det gäller att bevara det som vi har, det vill säga en fackföreningsrörelse och breda befolkningsgrupper som ställer upp på det som är svårt och det som vi inte får stöd för i andra länder. Det handlar om öppenhet, konkurrens och frihandel och den vilja till förändring som följer av ständigt pågående strukturomvandling. Man måste ständigt vara beredd att prova nytt och att gå från ett jobb till ett annat. Det är en av hemligheterna bakom att har haft och har en så stark ekonomisk utveckling. Det har vi ju haft . Är en rättvis värld möjlig? Ja, säger vi socialdemokrater. Vi tror att det är möjligt. Vi tror på globaliseringens möjligheter. Med globaliseringen växer kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet runt om i världen. Det har aldrig funnits så många demokratier som . Vi ser en tydlig koppling mellan demokrati och ekonomisk utveckling. I kampen för global rättvisa och fattigdomsbekämpning spelar fackliga och sociala rättigheter en oumbärlig roll. 123 (): Det finns många konflikter runt om i världen. Alla länder verkar vara ense om att dessa konflikter löses bäst med våld. Hur förklarar man annars alla miljarder som många länder, däribland , satsar på militären och alla internationella militära insatser i konfliktområden? , som är världens största militära makt, har fördubblat sin försvarsbudget sedan Bushadministrationen tillträdde. Den är nu hela 4 375 miljarder pengar som man i stället kunde ha satsat på att lösa de sociala problem som blir allt större i det amerikanska samhället eller på att öka välfärden för de allra svagaste. Det finns miljontals människor i som har samma levnadsstandard som fattiga människor i fattiga länder. , liksom och många andra regeringar, satsar stort på att bekämpa terrorismen med våld. Men alla vet att våld föder mer våld, och kampen mot terrorismen förs inte med vapen utan med dialog. Hur förklarar man annars de framgångsrika sexpartssamtalen som hade med ? Dialog leder till resultat. Fredliga lösningar är det enda hållbara alternativet. Det är något som de flesta regeringar tycks ha glömt. Varför har man inte använt sig av samma metod när det gäller att hantera konflikten i i samband med framställningen av deras kärnvapenprogram? Man är inte intresserad av att skapa fred. Man vill i stället ha kontroll över naturresurserna. I gäller det olja. Det är det som kampen mot terrorismen handlar om. Hur förklarar man annars det absurda i att har installerat en militärbas på gränsen mellan , och ? menar att det handlar om kampen mot terrorismen, men det finns inga terrorister i regionen. Det handlar i stället om att vill säkra tillgången till världens största sötvattenreservoar. Som vi alla vet skapar vår livsstil stora förändringar i naturen, inte bara i form av klimatförändringar utan även i minskade resurser. Sötvatten är redan en bristvara runt om i världen och en ännu större brist kommer det att bli . Den som har tillgång till naturresurser har makt. Det är det som den amerikanska regeringen vill slå vakt om. har bevakat sötvattenreservoaren via sin militärbas i i . Man har använt sig av förevändningen att man vill komma åt droghandeln i . Men när den ecuadorianska regeringen vägrade att förlänga avtalet tvingades man att flytta till . Problemet är att det inte finns några terrorister där. Det finns ingen konflikt över huvud taget där, men det lär inte dröja länge förrän man startar en. Det gjorde man ju så bra i . ville åt oljan, men tyvärr misslyckades det projektet. har blivit utmanövrerad av . Det är därför, och på grund av olja, som tonläget mellan de båda länderna har skärpts. Det verkar otänkbart för Bushadministrationen att föra en dialog med på det sätt som man gjorde med . Vilken är då roll i det hela? Vi är inte bättre kålsupare vi. Vår regering är lika hopplös på att skapa fred i världen som och de flesta andra länders regeringar. I årets budget satsas det mer än tidigare på försvaret, och man har ökat anslaget för internationella militära insatser. Dessa pengar skulle kunna användas till fredsforskning, fredsskapande icke-våldsliga åtgärder och bistånd som skapar hållbara och långsiktiga lösningar. Det är så man skapar fred i världen, inte genom våld.