prot · GU0999 · 2007-04-26 00:00:00 — De människor som har de lägsta inkomsterna mellan 100 000 och 123 000 får av regeringens skattesänkningar. Hur kan denna fördelningspolitik skapa mer jobb och ett tryck i ekonomin? 34 Statsminister (): I vårbudgeten aviseras förändringar som ska komma inför nästkommande år. I höstens budget är det rimligt att också föra fördelningspolitiska resonemang som tar med de delar som inte nämner. Det är det första stora jobbskatteavdraget som ju gav tusenlappen till LO-familjen, även när det som finansierade skattesänkningarna var borträknat. Vår ambition är att också få med ett andra jobbskatteavdrag med samma typ av profil. Då tror jag att man kommer att finna att det inte ser ut på det sätt som beskrivs. Låt mig också konstatera att man i det här siffermaterialet inte har tagit med det faktum att det är väldigt svårt att förutse hur reavinstskattehöjningen kommer att fungera. Det är rimligen så att en höjd reavinstskatt mer betalas av dem som bor i områden där hus kostar mer eller där värdestegringen är större. Tar man hänsyn till det blir det inte samma typ av skeva fördelningseffekter. 35 (): har ju tittat även på det i detta pm och beräknat hur den höjda reavinstbeskattningen skulle slå. Man har då tittat . Det går ju inte att förutspå framtiden. Man kan se att den tiondel som tjänar mest får betala i ökade kostnader på grund av reavinstbeskattningen. Man ser att det framför allt är de grupper som ligger mellan 120 000 och 200 000 som får den kraftigare ökningen av reavinstbeskattningen. Det är ofta pensionärer som har låga inkomster och som gör en försäljning av sin villa som drabbas av detta. Det är inte så, även om man räknar in det, att de som har de högsta inkomsterna också får betala fastighetsskattesänkningen. Det är snarare de grupper som har ganska små inkomster. Det har man också kunnat se i detta pm. 36 Statsminister (): Jag vill varna för att göra bestämda kalkyler på förändringar som ännu inte är genomförda och välja några av skatteförändringarna men inte resten och sedan hävda att man av detta vet exakt just detta. Jag har också varit oppositionspolitiker. En och annan gång har jag väl också gjort en sådan försyndelse i historien. Det är inte det som är människors verklighet. Människors verklighet är att vi för en total ekonomisk politik som leder till att fler får jobb och att vi har breda skattesänkningar som går vida utöver det som nu refererar till. Jag menar att det inte ser ut så som det har beskrivits här. När vi för ihop alla de här förslagen kommer det att synas att vi har en jämnare och bättre fördelning. Låt mig också påpeka att parti satt i en majoritet som drev upp ökade klyftor i det svenska samhället. Det syns också i våra fördelningsanalyser. Vi tror att när fler får jobb och kommer in från utanförskap till eget arbete bryter vi den utvecklingen och minskar klyftorna. Det tycker vi är en i grunden bra politik. 37 (): Jag tänkte fortsätta på det fördelningspolitiska spåret. Det finns nämligen också en annan aspekt av fördelningspolitiken, som analyserats av . Utredningstjänsten har tittat på vem som får del av de skattesänkningar som regeringen gör och även tittat på skillnaden mellan män och kvinnor. När vi debatterade dessa frågor i valrörelsen sade alla partier att de självklart skulle utjämna klyftorna i inkomst och förmögenhet mellan kvinnor och män. Om vi ser på resultatet av regeringens politik och de skattesänkningar som görs visar det sig att av skattesänkningarna går till männen och till kvinnorna. Det är en rejäl skillnad mellan hur stor del av skattesänkningarna kvinnorna får jämfört med männen. Det kommer att ytterligare öka de klyftor som finns mellan könen, klyftor som redan är alldeles för stora. Är det så att regeringen vetat om detta och trots det genomför skattesänkningar på det sätt som sker, eller har man inte ens brytt sig om att ta reda på det? 38 Statsminister (): Utgångspunkten, som vi vet en hel del om, är att kvinnor tjänar mindre än män, kvinnor jobbar mindre än män och kvinnor äger mindre än män. Rättar man därmed beskattningen på ägande och arbete blir det utfallet. Man måste därför också föra fördelningspolitiska resonemang vilket den här regeringen ofta gör och återkommer till och ställa frågan om man kan göra något annat. Därför talar vi om jämställdhetsbonus och att vi måste se på situationen för ensamförsörjande föräldrar. Helheten måste naturligtvis bestå av flera beståndsdelar. Vi har flaggat för en del av de förändringar regeringen vill göra, men politiken är ännu icke färdig. Vi har kommit in i mandatperioden, och många av de åtgärder vi aviserat jobbskatteavdragets andra steg och annat har en bra fördelningsprofil. I grunden återspeglar detta naturligtvis också att vi måste se till att kvinnor äger mer samt får förutsättningar att jobba mer och tjäna bättre. Det är det verkliga, fulla sättet att utjämna de skillnader som pekar på. 39 (): Jag tycker att man i politiken bör utgå från den verklighet vi lever i, och den verkligheten ser i mångt och mycket ut så som statsministern beskriver den. När man genomför förändringar i form av stora skattesänkningar av vilka en del inte ens är finansierade medför det konsekvenser för den verklighet som gäller för både kvinnor och män. Statsministern nämner jobbskatteavdraget. Faktum är att jobbskatteavdraget har precis samma fördelningspolitiska effekter när det gäller skillnaderna mellan män och kvinnor. Det är i första hand männen som får de stora skattesänkningarna medan kvinnorna får en betydligt mindre del av dem. Det är inte en politik som leder till mer rättvisa mellan könen. Det är inte heller, tycker jag, en politik som är ansvarsfull när man gått till val på att påstå att man ska utjämna löneskillnader mellan män och kvinnor. Tvärtom späder regeringens politik på de klyftor som redan finns och ökar därmed ojämställdheten i samhället. 40 Statsminister (): Om man presenterar en lång rad förändringar i form av skattesänkningar som man presenterar underlag som visar att överskotten växer då vet jag inte riktigt vad ordet finansierat egentligen har för betydelse. Vi har överskottsmål gentemot vilka politiken inriktas, överskottsmål som för övrigt även den tidigare majoriteten hade. Vi kan, som sagt, uppvisa mycket stora, och dessutom växande, överskott vid sidan av alla de förändringar vi föreslår. Låt mig sedan påpeka att jobbskatteavdraget är utformat så att det riktas mot dem, ofta kvinnor, som tjänar mindre just för att göra det mer lönsamt för dem att arbeta. Det syftar till en dynamisk förändring där kvinnor ska känna att ja, nu kan jag påverka mitt eget liv genom att jobba extra, jag får behålla mer än tidigare och får större möjligheter att påverka min egen situation. Att föra statistiska fördelningsdiskussioner som inte täcker in den förändring som vi vill möjliggöra leder politiken fel. Vi vill komma bort från det läge ni lämnade efter er, med dessa orättvisor, och i stället komma till ett läge där kvinnor känner mer drivkraft, får större möjligheter att äga och känner att det lönar sig bättre att jobba. som särskilt känsligt havsområde 41 (): Regeringen har i vårpropositionen gjort allvar av sin miljöpolitik bland annat genom satsningar på att förbättra miljön i och . ½ miljard satsas och 40 miljoner . Det mottas med glädje av oss som bor vid och som fått åse övergödning, utsläpp av miljögifter och döda bottnar. kan som Östersjönation inte stå ensamt i det arbetet. blev för ganska precis officiellt klassat som särskilt känsligt havsområde av . Klassningen innebär att efter beslutet ska ha enats om ett regelverk som kan förebygga fortsatta utsläpp av olja och andra föroreningar. Min fråga till statsministern är hur det gått med arbetet med regelverket och hur statsministern resonerar vad gäller miljön i våra svenska hav. 42 Statsminister (): Det är ett mycket omfattande havsmiljöarbete som regeringen nu inleder. Låt mig konstatera att inte mår bra. Men varför det är så, och riktigt hur illa den mår, vet vi egentligen för lite om. Vi behöver därför bättre kunskaper. Vi är övertygade om att vi måste minska utsläppen när det gäller övergödning, kemikalier och oljeutsläpp. Då ska vi minnas att visserligen redan tidigare var trafikerad, men har det skett en kraftig trafikökning i sjöfartslederna vilket också påverkar allt detta. När det gäller de pengar vi avsatt tittar vi på mycket av det vi vet är viktigt syresättning av bottnarna och havsrestaurering genom utfiskning av skarpsill i avgränsade kustområden eftersom vi vet att det får negativa följdeffekter. Det handlar alltså om en del mycket konkreta åtgärder. Sedan kan jag bara instämma i att vi måste göra detta tillsammans med andra. Jag kan konstatera att nio av staterna nu är EU-medlemmar, vilket gör att arbetet också får stöd i EU:s miljöpolitik på området. Det finns emellertid mycket kvar att göra. Hela politiken syftar till att mycket ska vara gjort till 2009 och det svenska EU-ordförandeskapet. 43 (): Det som alliansen uppgav i sin regeringsförklaring håller steg för steg på att genomföras. Många viktiga åtgärder vidtas för att få bukt med utanförskapet och för att vi ska få tillväxt och därmed råd med nödvändiga välfärdssatsningar. Viktiga satsningar görs också på våra äldre för att de ska få bestämma över sina egna liv, att det medicinska omhändertagandet ska fungera och att det sociala innehållet förbättras. Många äldre har en hyfsad ekonomi, men inte alla. Det finns en grupp, framför allt bestående av kvinnor, som har en mycket knapp ekonomisk situation. I regeringsförklaringen står klart uttalat att regeringen avser att förbättra de ekonomiska villkoren för de sämst ställda pensionärerna. Från sida har vi, och det gäller även andra, drivit frågan om en höjning av garantipensionen. Min fråga till statsministern är om han delar min uppfattning att det är dags att prioritera de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna. 44 Statsminister (): Regeringens inriktning på att fler ska få jobb innebär också en inriktning på att orka göra större välfärdssatsningar när det gäller de grupper som inte jobbar. Därför har vi sagt att vi först måste göra det som verkligen innebär att jobben ökar, vilket nu också sker. Vi har prognoser som visar på en ökad sysselsättning på 185 000 fram till nästa val. Det är grunden för att vi ska orka med de övriga delar som alliansen pratat om och som ska förbättra även för grupper som inte jobbar, exempelvis ge dem ökade valmöjligheter och bättre möjligheter att välja boende. Naturligtvis måste vi också se över den ekonomiska situationen. Då är det, som påpekar, viktigt att inte se pensionärer som en enhetlig grupp. Det finns en tendens till att beskriva att de alla lever i samma slags ekonomi. Det är allt mindre sant. Det finns stora skillnader mellan olika grupper av äldre. Därför måste vi föra en diskussion om vad som är det bästa sättet att förstärka, om det är via olika former av bostadstillägg eller om det kan göras på något annat sätt. Där är vi inte färdiga, men vi följer naturligtvis den ekonomiska utvecklingen också för denna grupp. Nyckeln till allt detta är dock att antalet jobb verkligen ökar. 45 (): har antalet förtidspensionärer ökat kraftigt i . Inte minst hamnar allt fler unga människor i förtidspension, eller i det som heter sjuk- och aktivitetsersättning. I en rapport till har den samlade skulden till landets förtidspensionärer vid utgången av 2005 beräknats till . Det motsvarar en fjärdedel av den svenska bruttonationalprodukten. Det är en skrämmande hög siffra bakom vilken döljer sig mycket mänskligt lidande och många mänskliga tragedier. Det är förstås också en siffra som visar att de sociala trygghetssystem vi har utsätts för stora ekonomiska påfrestningar. Jag skulle vilja fråga statsministern vilka åtgärder regeringen vidtar för att allt färre människor ska hamna i den form av utanförskap som förtidspension ofta innebär samt hur de som hamnar i förtidspension bättre ska kunna återgå i arbete. 46 Statsminister (): Det handlar om att skifta synsätt, att inte passivt se de arbetslösa försvinna längre från arbetsmarknaden för att i många fall gå över i sjukskrivning och därefter i sjuk- och aktivitetsersättning. Så har det ofta varit. I realiteten var det så att ju längre in i dessa system man kom, desto mindre fick man betraktas som arbetslös, trots att man hade kvar arbetsförmågan. försöker vi förändra sjukskrivningsprocesserna. De egna resurser man har, den kvarvarande arbetsförmågan, ska vara utgångspunkten. Vi ska ställa in systemen på att uppmuntra att ha det som utgångspunkt. Fråga vilken arbetsförmåga som finns kvar, inte hur sjuk en person är. Med den utgångspunkten ska man finna att väldigt få helt saknar möjligheten att arbeta. Det handlar mer om ansträngningar, anpassning och attityder i det svenska samhället. Det försöker vi ha som utgångspunkt. Jag ska inte hävda vare sig att det här är enkelt eller att det kommer att gå fort. Men vi har redan börjat göra om sjukskrivningsprocessen och förändra attityden i enlighet med vad jag nu har beskrivit. 47 (): Min fråga är nästan exakt densamma som frågan från . Så kan det bli . Men det tyder verkligen på att de här frågorna är viktiga. Vi hörde också beröra pensionsfrågorna och pensionärerna, så vi är tre regeringspartier som anser att dessa frågor är viktiga. Jag tyckte mig höra i statsministerns svar till att vi på något sätt skulle förbättra genom bostadstillägg. Det är bra, och det har vi redan gjort. Men långt ifrån alla de människor som bara har garantipension, oftast kvinnor , bor i vanliga hyresrätter. Många bor i andra typer av bostäder. Får de ta del av det bostadstillägg som statsministern talar om? 48 Statsminister (): Jag vill påminna om att vi har lättat på boendebeskattningen. Väldigt många människor har den vägen fått en lättnad. Det finns äldre som säger att de inte har fått någon skattesänkning. Då glömmer de just att vi har genomfört väldiga lättnader på boendebeskattningen. Det gäller alla boendeformer. Vi har sänkt fastighetsskatten på flerbostadshus. Vi har tagit bort schablonintäkten på bostadsrätter, vilket syns om man går till årsredovisningarna i bostadsrättsföreningarna. Naturligtvis handlar detta också om både det första och det kommande andra steget när det gäller fastighetsskatten. I övrigt kan jag bara ge samma svar som jag gav tidigare: Nyckeln ligger i jobben. Det finns reformambitioner i alla regeringspartier, i överenskommelser och därutöver. Det är bara bra. Det är bra att vi lyssnar in att människor vill se förbättringar. Men vi kommer inte att ha möjlighet att möta något av detta med mindre än att jobben växer till. Det är också så att en del äldre faktiskt kan jobba ytterligare lite längre, vilket vi har förslag om hur vi vill uppmuntra. representation vid och Valutafondens årsmöten 49 (): Regeringen har talat varmt om betydelsen av globaliseringen och att regeringen avser att se till att har en aktiv och ljudlig stämma i världen i frågor som gäller globaliseringen. De viktigaste institutionerna på området, och Valutafonden, finns i . Sedan statsministern var här senast har de haft årsmöten. Jag tittade på regeringens hemsida för att se vem som representerade svenska folket vid dessa otroligt viktiga möten. Jag kunde se att varken utrikesministern, finansministern, handelsministern, biståndsministern, , biträdande finansministern eller någon annan minister var där. Inte ens statssekreteraren för internationella ekonomiska frågor var där. Delegationen leddes av en statssekreterare för skattefrågor. Jag undrar hur statsministern kan organisera arbetet i regeringen så att folk får skämmas över att vara helt orepresenterat på politisk nivå, att världen inte får höra vad tycker i de otroligt viktiga frågor som avhandlades. Dessutom hade ingen av dessa några andra engagemang antecknade i kalendariet de då detta ägde rum. Regeringen har uppenbarligen inte ett dugg prioriterat att delta, trots de stora orden, globaliseringskommissionerna och allt annat som regeringen använder sig av. Hur kan det komma sig? 50 Statsminister (): Hur mycket svenska folket skäms över att vi inte närvarade vid dessa möten kan väl jag och diskutera i något annat sammanhang. Jag är inte säker på att det är det alla tänker på allra mest. Om man vet att någonting som ska avhandlas är stort brukar den vetskapen påverka beslutet om vem man sist och slutligen sänder. Det tror jag inte är något nytt som uppfanns , utan det är en princip som man ofta har försökt förhålla sig till. Om jag förstod uppräkning jag känner inte till exakt hur man har resonerat i detta fall var det en statssekreterare som ledde delegationen, så uppenbarligen har det funnits någon där för att framföra svenska synpunkter. 51 (): I en direktsänd valdebatt med dåvarande statsminister fick den nuvarande statsministern en fråga, eller kanske snarare ett påstående, att akutsjukhusen skulle säljas ut i i händelse alliansen skulle vinna valet. dementerade detta väldigt starkt och med irriterad stämma. Han gav till svenska folket beskedet att så inte skulle ske. kunde man läsa i mitt husorgan att ordförande i säger att han inte ser några begränsningar för vad man kan göra med sjukvården i . Bland annat kan han tänka sig en utförsäljning av akutsjukhuset i . Jag vet att statsministern inte gärna svarar rakt på sådana här frågor, utan helst ger omkringliggande svar. Men jag vädjar om ett rakt besked. Står statsministern fast vid sitt besked till väljarna före valet om att inga akutsjukhus ska säljas ut? I så fall: Vilka åtgärder tänker han vidta med anledning av att hans partivän i kan tänka sig att sälja ut akutsjukhuset där? 52 Statsminister (): Det är fråga om en direkt anklagelse riktad mot mig i en av valdebatterna. Den utgick från att det fanns färdiga förslag på att sälja i . Det nämndes ytterligare något sjukhus. Jag kunde i en annan debatt återkomma till frågan och säga att jag hade hunnit prata med mina alliansvänner i de berörda regionerna. De hade sagt att det inte fanns några sådana planerade försäljningar. Det var en väldigt konkret diskussion. Socialdemokraterna har därefter försökt förstora mitt svar till att man över huvud taget inte får göra några förändringar i sjukvården, inte heller med galleriasjukvård, entreprenader eller annat som vi i själva verket alltid har markerat att vi är för. Jag är fortfarande av den uppfattningen att större försämringar av det slag som skulle representera var det jag markerade att vi inte har förberett eller sökt mandat för. Vad som har förevarit i just det här fallet känner jag inte till. Men det har väldigt ofta varit så att Socialdemokraterna försökt bredda mitt besked till att handla om varje förändring av sjukvården. Jag vill markera att det jag har hävdat inte gäller detta. Det jag har hävdat gäller specifika, stora universitetssjukhus, till exempel i . Statsministerns syn på ett EMU-medlemskap 53 (): Jag tänkte fråga om den polemik som har utbrutit inom regeringen i EMU-frågan. Jag måste säga att jag blev oerhört positivt överraskad och glad när jag läste finansministerns uttalande om att det inte finns några ekonomiska eller politiska kostnader med att inte vara med i . Han verkade väldigt påläst och kunnig. Det kändes bra att vi har en finansminister som tycker så. har utrikesminister gått till ganska hård kritik mot det här uttalandet. Jag måste säga att han inte alls verkade lika väl påläst. Han hänvisade till en rapport som han uppenbarligen inte hade läst. Min fråga är: Stöder statsministern finansministern eller utrikesministern i debatten? 54 Statsminister (): Jag ska naturligtvis framföra detta myckna beröm till . Vi stöder svenska folkets beslut att inte träda in i euron. Vi har sagt att vi ska respektera detta folkomröstningsbeslut. Jag som argumenterade på ja-sidan före det beslutet var tydlig med att det framför allt handlar om politiskt inflytande. Vi gick med i Europeiska unionen för att därmed få inflytande över världens starkaste internationella organisation. En del av det inflytandet förlorar vi genom att vara utanför euron. Dess ekonomiska konsekvenser kan man naturligtvis diskutera. Jag vill påpeka att europrojektet bara har sett sin början och rimligen måste finnas längre innan man kan börja konstatera exakta effekter av detta. var utgångspunkten att effekterna av euron blir större ju fler som har den. Det sade den stora och många andra. Ju fler som har euron, desto större handelseffekter, desto större ekonomiska vinster. Möjligen kommer detta att förändras . Vi återkommer till frågan, men fortsätter att respektera folkomröstningsresultatet. Kravet på arbetslösa att ta jobb på annan ort 55 (): I kammaren i svaret på en fråga från angående ersättningsjobb vid nedläggningen av garnison svarade statsministern: Det var en brutalitet kring förflyttningen som vi åtminstone bör se till att vi inte gör om. Alliansregeringen har lagt fram en proposition som innehåller ett förslag att ta bort begränsningen som ger arbetssökande rätt att söka jobb på hemorten de första hundra dagarna. Det måste rimligen betyda att en arbetssökande som till exempel fått ett jobb på annan ort med omedelbar verkan måste flytta. Min fråga till statsministern är: Vad kallar han regeringens förslag att arbetslösa måste flytta när ett jobb erbjuds? Är inte detta enligt statsministerns terminologi brutalitet? 56 Statsminister (): I detta har jag ingen annan åsikt än den gav uttryck för i sitt installationstal vid den socialdemokratiska kongressen. Man har en skyldighet att söka jobb när man har arbetsförmåga och att också ta de jobb som erbjuds. Annars gör man anspråk på att få leva av andra skattebetalare trots att man har arbetsförmåga och att det finns ett jobb. Jag menar att det rimligen inte kan jämföras med att man blir uppkallad till chefen och får veta: Du har kvar ditt jobb, men det har flyttat härifrån. Det är en väldigt stor skillnad på de två sakerna. Mitt besked är därför att vi fortsatt ska lägga tryck på att man söker jobb även en bit från där man bor. Vi ska konstatera att i de regelverk som utformas står att man ska ta individuell hänsyn. Hur många som de facto verkligen på det här sättet kommer att tvingas att flytta får vi följa. Jag är inte alls säker på att det kommer att visa sig vara så väldigt många. Regeringens syn på kriget i 57 (): Jag har en fråga till statsministern angående regeringens syn på kriget i . Jag tycker mig se en förändring i regeringens syn på krigets legitimitet. Vi har i flera sammanhang hört uttalanden som går stick i stäv med den syn som jag som enskild ledamot och den tidigare regeringen hade när vi tog ställning mot kriget. Vi tyckte då att det angrepp som tog initiativ till mot var ett angrepp mot folkrätten. Folkrätten handlar om människors lika värde. Regeringen måste ta sitt ansvar och kritisera kriget och självutnämnda rätt att agera världspolis. Vi ser effekterna av kriget bland civilbefolkningen och de militära krafterna. Vad vi i stället ser är en förändring av inställningen till krigets legitimitet. Utrikesministern har bland annat här i kammaren sagt att folkrättens regler ger utrymme för olika tolkningar. Om regeringen nu tolkar om folkrätten på ett nytt sätt, vore det då inte rätt att kalla in och deklarera era nya åsikter? Jag vill ställa frågan till statsministern: På vilka grunder tycker ni i regeringen att om folkrätten ska tolkas så att den legitimerar ockupation av ? 58 Statsminister (): Det var uppenbart att det fanns delade meningar när detta krig sattes 2003. Det är väl det som svar återspeglar. Det fanns delade meningar i världen och också delade synsätt här i . Vi kan inte låta hela förhållningssättet fastna just där och då. Mycket av det som lades till grund för agerandet, även av dem som hävdade att det var riktigt, har senare mött kritik. Det gäller bland annat att hänvisningen till massförstörelsevapen inte kunde underbyggas.