prot · GV0924 · 2007-11-14 00:00:00 — Därför säger vi i betänkandet att det är utskottets bestämda uppfattning att frågan även i fortsättningen bör behandlas eller beslutas i former som inte innebär bindande lagstiftning för medlemsländerna och att EU bör inrikta sig på att enbart stödja medlemsländernas arbete på området. Vårt uttalande är alltså enhälligt. Jag förutsätter därför att regeringen agerar därefter. beslutade vi här i om den svenska folkhälsopolitiken, vars övergripande mål är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Ett av målområdena inom svensk folkhälsopolitik är goda matvanor och säkra livsmedel. Jag ser en stor skillnad mellan vårt sätt att resonera om folkhälsofrågorna i detta fall om kost, övervikt och fetma och sättet att resonera i . Vi talar till exempel om samhälleliga förutsättningar. I vitboken talas det om individens yttersta ansvar för sin och sina barns hälsa. Visst är det så att individen har ett ansvar för sin hälsa. Men individen måste också ges förutsättningar att ta ett sådant ansvar. Där kommer politiken in. När vi talar om ungas hälsa blir det ännu tydligare vilken betydelse politiska beslut har beslut som vi politiker fattar och bestämmer över i svenska fullmäktigeförsamlingar och i . Jag hade tänkt understryka vikten av att högre värdera ämnet hem- och konsumentkunskap i skolan. Jag hade också tänkt tala om fri frukost i skolan, om vikten av avgiftsfria luncher. Men jag nöjer mig med att säga att vi, som sagt, ser fram emot folkhälsopropositionen. Jag förutsätter att vi kommer att kunna ha diskussioner och att vi får möjligheter att lyfta fram de olika aspekterna i debatten om folkhälsopropositionen. Avslutningsvis: Det är bra att EU numera anser att hälsan ska finnas med på alla politikområden. Men politiska beslut för att främja befolkningens hälsa är enligt mening ett nationellt ansvar. 214 (): Även om jag står sist på talarlistan och trots den sena timmen har jag en önskan om att få tala om de här viktiga frågorna. EU verkar i sin vitbok helt ha missat poängen med den moderna folkhälsopolitik som WHO lyfte fram 1997 det strategiska samhällsansvaret. antog en global strategi för kost, fysisk aktivitet och hälsa. Medlemsländernas regeringar uppmanas där att ta itu med fetmafrågan. Då handlar det om samhällsstrategiska beslut, inte bara om individfokus. Det är bra att ett enigt utskott pekar på det nationella ansvaret och på att en bindande lagstiftning på EU-nivå inom detta område inte ska ske. Det är viktigt att insatserna sker utifrån de nationella förutsättningarna, något som också WHO pekar på i sina dokument. Men inom de områden där EU har beslutanderätt borde man ha insikt om och förstå att det måste ändras på saker. Det gäller då till exempel jordbrukspolitiken. Till skillnad från den som förordar frivilliga åtgärder ser ett behov av politiska beslut när det gäller att främja folkhälsan detta för att vi ska kunna nå det av beslutade målet om folkhälsan, vilket tog upp: att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Då behövs det insatser från politiken. Det går inte att som i vitboken säga att individen ytterst är ansvarig för sin och sina barns livsstil. Människor måste ges förutsättningar att göra dessa goda val. Det har utskottet nu nyanserat. Det är tur, för annars hade jag inte kunnat ställa mig bakom betänkandet. Det är viktigt att ge nämnda förutsättningar. Det kan handla om att bygga säkra cykelbanor, om hur bostadsområden planeras, om näridrottsplatser men också om möjligheter till friluftsliv. Det kan också handla om hur lagstiftningen för reklam är utformad, om hur tillgänglig alkohol är etcetera. Att alkohol är kaloririkt talar sällan någon om i debatten om fetma och övervikt. Varför finns det inte näringsdeklarationer med kaloriinnehåll på vinflaskor till exempel? slog experter hos WHO fast att det behövs samhällsåtgärder. har det slagits fast i en rad rapporter och vetenskapliga studier. Egentligen är detta ganska självklart. Fetmaepidemin har drivits fram av förändringar i vår livsmiljö som gör att vi äter för mycket och fel och att vi rör oss för lite. Då är det naivt att tro att det kan hejdas om inget görs åt den här miljön. som EU pratar om vikten av en strategi för att bidra till att minska ohälsa på grund av dålig kost, övervikt och fetma fattar EU beslut om jordbruksstöd som inte bidrar till en bättre kost och om livsmedelsregler om tillsatser, aromer och enzymer ämnen med högst tveksamma hälsoeffekter och som är testade ett i taget. Vi vet egentligen väldigt lite om effekterna av att inta flera av de här godkända E-ämnena. publicerades i , en medicinsk tidskrift, ännu en studie av vilken framgår att azofärgämnen och konserveringsmedel gör barn stökiga och okoncentrerade typiska symtom för barn med koncentrationssvårigheter, till exempel adhd. Azofärgämnena förbjöds i men är återigen tillåtna. EU prioriterar alltså inte rätten till en bra kost. Eller ser man de här tillsatserna som en del av handelspolitiken i stället för som ett hälsofokus? I boken kocken listas några av alla de ämnen som finns i maten på mångas bord. Jag rekommenderar svenska parlamentariker men också, och särskilt, EU-parlamentariker att läsa denna bok. I genomsnitt äter en konsument livsmedelstillsatser . Det kan vi jämföra med lammkött eller lök eller sallad. Jag tycker att lammkött, lök och sallad borde vinna över livsmedelstillsatserna. I har den kände tv-kocken fått lokalpolitikerna att inse att bra skolmat handlar om råvaror. Kocken driver liknande kamp här i . har insett att man måste anslå pengar för att renovera skolkök och utbilda personal. Skolministern meddelade att alla läsk- och godisautomater skulle kunna förbjudas. När får vi höra skolminister ta initiativ till bättre mat i skolan? handlar också om reklam där EU har möjlighet att besluta om ändringar, och det är faktiskt ett problem. Man borde kunna se över reklamreglerna och hur man utformar förpackningar. Brittiska myndigheter förhandlar med industrin om att få stopp på matreklam i tv som riktar sig till barn, men det är EU-reglerna som styr. I har Konsumenter gjort en undersökning för att kartlägga hur stor del av reklamen som består av reklam för ohälsosam mat. samlades 36 barn- och serietidningar in. Åtta familjer sparade på veckans direktreklam. Mängden var per hushåll. Det visar sig att en stor del av reklamen var reklam för ohälsosam mat. Andelen livsmedelsreklam i relation till materialet är ansenlig. handlade om marknadsföring för mat, och andelen reklam för onyttiga livsmedel är oförändrad jämfört med förra studien som gjordes . Det behövs restriktioner. Det kan vi göra när det kommer till folkhälsopropositioner i , men vi borde också se till att EU tar itu med sina riktlinjer för jordbruksstöd med subventioner till dålig mat. Här hemma kan vi göra mycket mer. Låt oss börja med att ge barnen bättre mat i skolorna! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2007/08:20 Arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner 2007/08:38 Sekretess för uppgifter på de s.k. tsunamibanden 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:153 Risker för liv och hälsa av dålig arbetsmiljö av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:154 Bioenergi till biogas av () till näringsminister () 2007/08:155 Kultur i hela av () till kulturminister () 2007/08:156 Ökad regelbörda för småföretagen av () till näringsminister () 2007/08:157 Medicinering inom barnomsorgen av () till socialminister () 2007/08:158 Genomfartstrafikens konsekvenser för miljön och trafiksäkerheten av () till statsrådet () 2007/08:159 Ökade möjligheter till stöd för unga att starta eget av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:160 Konsekvenser av regeringens nya a-kasseregler av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:161 Modebranschens och den kreativa ekonomins utvecklingspotential av () till näringsminister () 2007/08:162 Ytterligare besparingar på av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:163 Brist på aktiv jämställdhetspolitik från regeringens sida av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:164 Skärpt lagstiftning mot läktarvåld av () till justitieminister () 2007/08:165 Ökade risker för skattefusk av () till finansminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:257 Den demokratiska utvecklingen i av () till utrikesminister () 2007/08:258 Dopning av () till statsrådet () 2007/08:259 Enskilda organisationers biståndsverksamhet av () till statsrådet () 2007/08:260 i av () till utrikesminister () 2007/08:261 Alkoholinförseln till av () till statsrådet () 2007/08:262 Förkortade handläggningstider av () till miljöminister () 2007/08:263 regionala tillsynsverksamhet av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:264 Järnvägslinjen VärnamoLanderyd av () till statsrådet () 2007/08:265 Moms och cateringföretag av () till finansminister () 2007/08:266 A-kassa och bemanningsföretag av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:267 Utredningen om för nyanlända flyktingar och utländska medborgare av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:268 Satsning på arbetet mot hedersvåld av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:269 Bevakningsföretags möjligheter att utföra alkotester av () till justitieminister () 2007/08:270 Hjälpmedel för personer med läs- och skrivsvårigheter av () till utbildningsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:217 Ökad öppenhet och offentlighet inom EU av () till statsrådet () 2007/08:222 Skatt för fossilt kol av () till miljöminister () 2007/08:223 Alkoholtester vid färjeterminalen i av () till justitieminister () 2007/08:225 Söktrycket till högskolan av () till statsrådet () 2007/08:226 Alkotester vid färjeterminaler av i (s) till justitieminister () 2007/08:227 Bistånd till av () till statsrådet () 2007/08:228 Problemet med personalliggare för småföretagare av () till näringsminister () 2007/08:229 Patentintrång av () till näringsminister () 2007/08:230 Avgångsvederlag till statssekreterare av () till statsminister () 2007/08:231 Alkoholpolicy i av () till statsrådet () 2007/08:232 Nykterhetskontroll vid gränserna av () till justitieminister () 2007/08:233 Alkotester i färjeterminalerna av () till justitieminister () 2007/08:234 Harmoniserade straffsatser vid piratkopiering av () till justitieminister () 2007/08:236 Alkoholtester vid färjeterminalerna i av () till justitieminister () 2007/08:237 Lagring av trafikuppgifter av () till justitieminister () 2007/08:238 Ekonomiska överenskommelser vid äktenskap av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:239 Förverkligande av jämställdhetsmålet av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:240 IVPA-verksamheten av () till försvarsminister () 2007/08:243 Dömda för allvarliga brott och vissa högskoleutbildningar av Finn () till statsrådet () 2007/08:244 Allmännytta driven i vinstsyfte av Finn () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 40 (delvis), av talmannen därefter till och med 8 § anf. 81 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 123 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 166 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 206 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.