prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — Många människor får arbete. De går från arbetslöshet till nya jobb. Det är bra. Men det är också , när trycket kommer på vägar och järnvägar och på kollektivtrafiken, som alla brister i infrastrukturen blottläggs. Detta har Socialdemokraterna, duckat . Inklusive det stora resursbehovet i underhåll av befintliga spår och vägar är det oerhörda belopp vi pratar om. Denna bild bekräftas av Europeiska järnvägsunionens nedslående statistik om avseende drift och underhåll av järnvägar i . Regeringen satsar 1,2 miljarder extra på att förbättra vår infrastruktur. Det gäller framför allt underhåll av befintliga spår och vägar. Det är en av de större satsningar som har gjorts i en ordinarie budgetproposition. Med rustade vägar och järnvägar skapar vi förbättrade förutsättningar för att tåget och bussen tryggt och säkert ska komma fram . Det är som föräldrar är frustrerade, kanske framför allt i , och , över att de inte vet om och när de kan hämta sina barn på dagis. För att skapa bättre förutsättningar för nya investeringar i miljardklass måste vi göra rätt saker i tur och ordning. Regeringen gav ett löfte i valrörelsen, och det ska vi hålla. Alla människor har rätt att få ett arbete att gå till. Det tappade det gamla fullständigt bort i sin löfteskarusell. finns det fortfarande en miljon människor som inte har ett arbete att gå till. Det kostar naturligtvis både mänskliga resurser och miljarder för statskassan. Miljövänliga transporter och konkurrenskraftiga transporter kräver hög Europanärvaro. Transporter är gränsöverskridande, och det duger inte att järnvägstransporter från svenska företag kryper fram i genom eller att gods på sin väg från till byter lok fem gånger. Vi måste få en godstrafik som tar sig fram snabbare än vad ledamöterna i riksdag cyklar. Det sker genom ett aktivt EU-arbete. Det är också där som det gemensamma ansvaret för flygets miljöpåverkan ska tas. Därför är arbetet nu inriktat på att EU ska gå före och inkludera flyget i handeln med utsläppsrätter. Men infrastruktur är mer än transporter. sker all distribution av telefoni, tv, film och musik i elektronisk form. Det tjänar både vi och miljön på. När Internet ökar i betydelse med fler tjänster som underlättar vardagen för människor och företag ökar också behovet av bredband i hela landet. Bredband är en förutsättning för att människor ska kunna bo kvar och för att företagen ska kunna fortsätta sin näring. Målet är att alla delar av landet ska ha bredband med hög kapacitet . Det är ett tufft mål men avgörande för att många företagsidéer ska kunna förverkligas och för att nya jobb ska kunna skapas. Regeringen har börjat restaurera . Fler får möjlighet att försörja sig på eget jobb, vilket minskar klyftorna mellan människor. Vi lägger nya pengar på att rusta upp infrastrukturen genom ökat underhåll till järnvägar, ökat underhåll till våra vägar och ökat anslag till enskilda vägar. Det är så vi också minskar de regionala klyftorna. Det är så vi bygger en infrastruktur för jobb, företagande och boende i . Det är så vi håller samman hela . (Applåder) I detta anförande instämde (). 384 () replik: Det är gott och väl att den här moderatledda regeringen satsar 1,2 miljarder mer. Om ministern har läst ordentligt i papperen har hon säkert också sett att vi socialdemokrater vill satsa ytterligare 330 miljoner just för att vi ska kunna satsa mer på bland annat kollektivtrafik. Jag måste få ställa en fråga, och den handlar om trängselskatten i . Varför ska den bara gå till vägar? Varför vill den moderatledda regeringen inte använda pengarna både till vägar och till kollektivtrafik som sades i folkomröstningen? 385 Statsrådet () replik: Det är mycket intressant att höra höga ambitioner för att åtgärda vägar och järnvägar i det här landet. Sent ska syndaren vakna. Jag har svarat ett flertal gånger att regeringen har sagt att intäkterna från trängselskatten ska gå tillbaka till trafikanterna och till bra vägar i . Den här regeringen lägger också pengar på att förbättra järnvägar i , , för att människors vardag ska fungera bättre. Därför riktar vi underhållet speciellt till just järnvägen i för att det ska bli smidigare för människor och för att mammor och pappor ska veta när de kan hämta sina barn. 386 () replik: Av de 1,2 miljarder som ministern skryter om går till vägar och till järnvägar. Jag frågar fortfarande: Varför delar man inte de 202 miljoner som man beräknar att intäkterna från trängselskatten ska bli mellan vägar och kollektivtrafik i ? Varför får inte kollektivtrafiken del av de pengarna? 387 Statsrådet () replik: För det första vill jag nog tillrättavisa även om det kanske känns lite oförskämt, men vi har kollektivtrafik även på väg. Och jag tror att vi har kollektivtrafik även på väg i . Det är kanske dags att nyansera den bilden. Inte desto mindre är det viktigt att se till att vi får bra väginfrastruktur i och omkring . Det trodde jag att Socialdemokraterna var intresserade av, men uppenbarligen inte. Det kan väl meddela sina väljare i . 388 () replik: budgeten skulle läggas fram lanserade fyra centerpartistiska ministrar en klimatmiljard på . Den sades vara till för att klimatanpassa städerna. Jag skulle vilja ställa det i relation till de 25 miljarder som Förbifart kan tänkas kosta. Själva idén med förbifarten är ju att utvidga utrymmet för vägtrafik. Vi vet att av trafiken drivs med fossila drivmedel. Jag undrar hur 25 miljarder till Förbifart , som kommer att öka klimatutsläppen, på något sätt kan kompenseras av att ni lägger 1 miljard till hållbara städer. Jag har ytterligare en fråga. regeringsdeklaration står det att förorenaren ska betala och att den principen ska gälla regeringens klimatpolitik. Var finns då en avisering av förslaget om en kilometerskatt på lastbilar? Det är det transportslag som ökar sin klimatpåverkan allra mest. 389 Statsrådet () replik: Låt mig först säga att regeringen är för väginvesteringar och emot miljöutsläpp. Därför vidtar vi åtgärder för att skapa bättre väginfrastruktur och också för att fasa ut en gammal bilpark i . Jag tror att det är väldigt framgångsrikt. Det är så vi minskar koldioxidutsläppen. Kilometerskatten ingår i ett uppdrag till . Vi vill se hur en kilometerskatt slår regionalt och hur olika den kan slå mot svenskt näringsliv. Jag tror att det är något som också är intresserad av att veta. 390 () replik: Det är intressant att man byter bränslen. Men , som är den myndighet som har huvudansvaret för miljöanpassningen av vägsektorn, säger att högst en femtedel av den oljereduktion som ska ske till 2020 i bästa fall kan ske med förnybara drivmedel. Resten måste ske genom att man går över till kollektivtrafik eller minskar resandet. Gör en annan bedömning än fackmyndigheten? Den talar ju för att det framför allt är kollektivtrafik man måste satsa på. 391 Statsrådet () replik: Det är därför vi tar ett samlat grepp i den kommande infrastrukturpropositionen. Jag tror, precis som , att det är viktigt att vi tar klimatfrågan på allra största allvar och att tar sin del av detta ansvar. Det är också därför som vi har ett mycket tydligt fokus på att godstrafikflödena ska ha en miljösmart effektivitet och att alla godsslagen ska samarbeta med varandra. 392 () replik: Jag vill tacka statsrådet för att hon medverkar. Det är inte alla som gör det. Jag är väldigt tacksam för att hon är här så att vi kan få svar på några frågor. Jag är också väldigt tacksam för innehållet i det anförande som statsrådet höll. Det gav anledning till en del funderingar och också möjligheter att återkomma i en del ärenden. Man hinner ju inte kommentera allting på den här korta tiden. Jag ska bara ta upp en sak. Statsrådet uppehöll sig vid att Socialdemokraterna hade antagit en långtidsplan för investeringar som det saknades pengar i. Det är riktigt. I slutändan saknas det pengar. Då frågar jag så här: När nu statsrådet ska presentera en ny plan , kommer statsrådet att garantera att det under den planperioden alltid kommer att finnas pengar till alla de satsningar som man kommer att sätta upp i den planen? 393 Statsrådet () replik: Det skulle vara intressant att få en diskussion med om vilken kunskap själv hade om sin egen plan, som socialdemokratiska riksdagsledamöter åkte runt och var så stolta över och om det var så att man redan vid presentationen visste att den inte höll ekonomiskt. I så fall är det väldigt allvarligt. Vad vi däremot gör är att vi försöker arbeta fram förslag i kommande proposition så att vi kan skapa bästa möjliga situation så att budget och planer håller samman. 394 () replik: Jag får tacka för icke-svaret! Om jag är rätt underrättad har kostnadsfördyringarna när det gäller byggnationer av vägar bara varit . Det innebär att statsrådet, som då har förskjutit de planer som redan finns , har fördyrat alla de projekt som redan finns inne i systemet . Det innebär att de 1,2 miljarderna långt ifrån kommer att räcka. De kommer inte ens att räcka till att betala denna kostnadsfördyring. Jag ställer frågan igen: Garanterar statsrådet att pengarna kommer att finnas, eftersom man kritiserade den förra regeringen för att den inte kunde göra det? 395 Statsrådet () replik: Jag tycker nog att får ta allvarsamt på den kritiken eftersom det är flera delar som brister i planen vilka mycket tydligt kan påvisas. Kostnadsfördyringar är bara en sak. Det finns icke finansierade delar. Det är vägprojekt som uppenbarligen har varit ofinansierade redan från början. En stor del av dessa 1,2 miljarder har vi lagt på underhåll av väg och järnväg, det som den socialdemokratiska regeringen inte har valt att prioritera. Alltså kommer de inte att vara en del av finansieringen av bristerna plan. 396 (): lämnade 18 västsvenska alliansriksdagsledamöter, bland annat undertecknad, gemensamt in en omfattande motion om behovet av utbyggd infrastruktur i . Motionen är på hela tolv sidor och beskriver utmärkt alla de behov som finns av väg- och järnvägsinvesteringar i vårt område. lämnades säkert in minst ett tiotal likadana motioner från grupper av riksdagsledamöter i andra delar av . Dessa motioner innehåller också exempel på en mängd mycket angelägna investeringar. Runt om i hela finns många väldokumenterat samhällsekonomiskt lönsamma och miljömässigt lönsamma förslag på infrastrukturinvesteringar som skulle skapa tillväxt, jobb, bättre miljö och ökade skatteintäkter. Hur mycket det skulle kosta att bygga bara de allra mest angelägna järnvägarna och vägarna i vet jag inte. Jag är inte säker på att någon i den här kammaren verkligen vill veta det heller. Men jag skulle gissa att det handlar om åtskilliga . finansieras i stort sett alla infrastrukturinvesteringar i med driftmedel och bokförs som en kostnad i statens budget det år som investeringen tas i bruk. Även om staten, precis som i årets budget, skjuter till extra miljardbelopp kommer budgetutrymmet aldrig att bli mer än en bråkdel av vad som krävs för alla de lönsamma investeringar som behövs runt om i landet, eftersom allt måste rymmas under utgiftstaket i statsbudgeten. Politiker och andra företrädare för olika landsdelar kommer att sina pannor blodiga, uppvakta ministrar och argumentera för att få medel till just sina viktigaste projekt, vilket bara leder till att någon annan del av landet blir utan. Det är en hopplös kamp! Vi slåss bokstavligt talat om smulor när vi i stället behöver en rejäl brödkaka att fördela. Enligt dagens redovisningsprincip pressas alla större järnvägsinvesteringar och väginvesteringar alltså in i statsbudgeten. Det medför att utrymmet för underhåll av befintlig infrastruktur begränsas. Problemen har accelererat och resulterat i ett kraftigt eftersatt underhåll, vilket faktiskt kan ses som ren kapitalförstöring. Situationen har inte blivit bättre av det jag pratade om förut, nämligen att såväl som har påpekat att de inte ens fått tillräckligt med pengar till redan beslutade projekt. Den förra lovade glatt väg- och järnvägsprojekt utan att sätta av tillräckligt med pengar, och alliansregeringen övertog närmast ett stort, svart hål när det gäller infrastrukturen. Principen att alla investeringar ska rymmas under utgiftstaket får till följd att samhällsekonomiskt lönsamma investeringar stoppas eller skjuts . Och ju längre vi väljer att skjuta upp ett projekt, desto dyrare blir det också att färdigställa. Huvudproblemet är ju inte att har ont om pengar utan att det saknas utrymme för väg- och järnvägsinvesteringar under statens utgiftstak. Detta utgör ett direkt hinder för viktiga investeringar som kan öka tillväxten och förbättra statens skatteintäkter . Att kommuner och företag förskotterar pengar löser inte heller några problem när det gäller den slutliga finansieringen. Det bara skjuter upp problemen. Investeringarna måste ändå förr eller senare in i sin helhet under utgiftstaken. Förskotteringar är ingen patentlösning. För att lösa det eftersatta underhållsbehovet och möjliggöra samhällsekonomiskt lönsamma infrastruktursatsningar behövs det ett ordentligt nytänkande. Ett alternativ till dagens system vore att bokföra nya större väg- och järnvägsprojekt som en investering snarare än att tvinga in dem under statens utgiftstak. Detta skulle i högre grad ge ökat budgetutrymme för underhåll och drift av befintliga vägar och järnvägar och också utrymme för investeringar i mindre vägar. Med en ändrad redovisningsprincip skulle avskrivningar kunna ske . Kopplas avskrivningstiden dessutom till investeringens livslängd skulle avskrivningar kunna göras , och därmed skulle den årliga kostnaden bli mycket låg. Större projekt som motorvägar och järnvägar kanske inte ens behöver skrivas av över huvud taget om bara underhållet sköts ordentligt eftersom den formen av investeringar inte tappar i värde med tiden utan bara blir dyrare att bygga ju längre man väntar. Genom att ändra principen för hur infrastrukturinvesteringar bokförs skulle staten kunna fastställa en långsiktig investeringsram för en stabil och löpande utbyggnad av infrastrukturen. Det ger möjlighet att planera mer långsiktigt och förhindrar att staten medverkar till förstärkt obalans i byggkonjunkturen. Genom att decentralisera beslut om byggstarter med mera till län eller regioner skulle projektstarter kunna anpassas efter konjunktur och kostnadsnivå på den lokala marknaden. Tillsammans med min moderata riksdagskollega har jag motionerat i den här frågan för att uppmuntra till ett helt nytt tankesätt kring infrastrukturen. Vi föreslår en analys av möjligheterna att ändra den rådande redovisningsprincipen för stora, framtida, samhällsekonomiskt lönsamma investeringar genom att lyfta bort dessa från statens budget och lägga dem utanför utgiftstaket. vill vi ha en diskussion om behovet av avskrivningar och avskrivningstidens längd för olika typer av investeringar. Jag vet att många ledamöter i denna kammare, liksom ministern, är lika bekymrade som jag över att statens budget inte ger tillräckliga resurser för angelägna infrastrukturprojekt och aldrig kommer att göra det heller. Dagens system för finansiering fungerar inte och kommer aldrig att skapa de resurser som behövs. Det finns inga genvägar i denna fråga. Det krävs ett helt nytt alternativ till dagens system. Vår motion ger en tänkbar lösning. Den som vill veta mer om vårt förslag rekommenderas att ta del av motionen på hemsida. Numret är 2007/08:Fi250. Och när jag nu har chansen ska jag givetvis lämna över en kopia av motionen direkt till ministern! 397 () replik: Det är alltid intressant att höra på uppfinningsrikedom vad gäller hur man kan finansiera en väg. Jag vill fråga om det här är idé, om det är idé eller om det är deras idé som sitter i regeringen. Det var min första fråga. Min andra fråga handlar om demokrati. Vad tycker om det? Om det är så att man har en folkomröstning i en fråga och folkomröstningen säger att man vill göra på ett visst sätt för att bygga mer vägar och för att ha en bra kollektivtrafik i en region, ska man då inte följa folkomröstningsresultatet? 398 () replik: Jag ska vara mycket tydlig och säga att det här är en enskild motion av två riksdagsledamöter. Det är givetvis vår idé och ingen annans. Jag ser fram emot tuffa diskussioner med vår finansminister i denna fråga. Han kanske inte alls är på samma linje, men jag hoppas att detta ska starta en diskussion om hur man skulle kunna göra i stället. När det gäller folkomröstning förstår jag att det syftas på folkomröstningen i , en folkomröstning som jag inte följt på nära håll eftersom jag bor i . Men vad jag förstått har resultatet av folkomröstningen kunnat tolkas på lite olika sätt. Dessutom har folk på olika ställen tyckt olika. Den lösning vi fattat beslut om i är det som vi demokratiskt valt att göra. Det är en kompromiss mellan olika åsikter i frågan. Det tycker jag är demokrati. 399 () replik: Vi får väl höra framöver om diskussioner med finansministern. Jag vill fortsätta att tala om detta med demokrati, som jag som riksdagsledamot tycker är viktigt. Jag tycker att om man har en folkomröstning ska det vara upp till många att säga att man följer den. När diskuterar med andra ministrar i regeringen kan han väl passa på att även diskutera demokratifrågor. 400 () replik: Jag har inte så mycket att tillägga om detta med demokratifrågor. Om man har folkomröstning i ett antal kommuner men inte i andra och sedan får olika resultat i olika kommuner som berörs av samma sak måste man hitta en kompromiss. Att hitta kompromisser mellan olika är väl också demokrati. 401 (): Redan de gamla fenicierna var ett stort handelsfolk vars infrastruktur visserligen till stor del var sjövägarna men som visste att använda dem för att utveckla handel och därmed välfärd för sitt folk. Även ställer näringsliv och rollen i transportsystemet tydliga krav på väl fungerande och kostnadseffektiva godsflöden. Dålig infrastruktur ligger ofta bakom en negativ investeringsvilja. En viktig förutsättning för ökad tillväxt i landet är en god utbyggnad av infrastruktur av olika slag som kompletterar varandra. Vägar, järnvägar, sjöfart och flyg skapar möjligheter till handel och företagande som i sin tur ger arbeten. Arbetspendling ger möjligheter till en större arbetsmarknad, som i sin tur skapar bättre förutsättningar. Vi vet att vi har en infrastruktur som på många ställen består av flaskhalsar som blockerar hållbar tillväxt. har underhållet av vägar och järnvägar eftersatts. Detta vållar olyckor. Vi har onödigt höga siffror på svårt skadade och döda i trafiken. En inte ringa del av detta beror på vägars utformning vägar som var dimensionerade för en annan omfattning av trafiken , vägar som på grund av dåligt underhåll lider av många brister. Vi har vägar i våra skogslän som i många veckor, ja ibland i månader, är avstängda på grund av tjälskador. Tågtrafiken, som nämnts , försenas ofta på grund av konkurrens om spår mellan fjärrgodståg och pendeltåg, vilket drabbar både enskilda och företag hårt. En väl utbyggd infrastruktur sparar både miljö och människoliv. behöver och ska satsa betydande belopp på utbyggnad och förbättring av transportinfrastrukturen. Regeringen har i olika sammanhang uttalat ett intresse för alternativa finansieringslösningar som ett sätt att tidigarelägga angelägna infrastrukturprojekt eller utöka investeringsvolymen. Det är lösningar som den tidigare regeringen varit rädd för att titta närmare på. Det är en nödvändig uppgift att rätta till många års försummelser genom att fatta kloka beslut som skapar möjligheter för ökad tillväxt, nya arbetstillfällen och en bättre miljö. Vi behöver stora utbyggnader, och den modell man nu tittar på i och i har fått ett erbjudande av regeringen att bidra med ett sammanhållet regionalt underlag för nästa planperiod. Att se helheten utifrån medborgarnas behov i stället för stuprörsaktiga planeringsmodeller kan bli en god modell för fler delar av landet. Denna regering kommer att satsa mer på infrastruktur än någon annan regering. satsas, som redan nämnts, 1,3 miljarder för att klara av det akuta underhållet. Väg- och järnvägsplanerna för kommande planperiod kommer i pengar räknat att ha ett långt större innehåll än tidigare tack vare den uppfinningsrikedom som innebär att man försöker se alternativa lösningar för att kunna klara av det som är nödvändigt att investera i. Totalt handlar det om betydande investeringar som behövs för att skapa en bättre framtid för dagens befolkning och för kommande generationer. Historiskt sett blev fenicierna kända för att ha uppfunnit det semitiska alfabetet, föregångaren till vårt latinska, men de var också kända för att ha varit framstående sjöfarare eftersom de kunde navigera efter stjärnorna på öppet hav. kallas på vissa språk den feniciska stjärnan. Låt vår ledstjärna vara en god infrastruktur i hela landet så att vi kan navigera säkert in . I detta anförande instämde (). 402 () replik: talar om alternativ finansiering. Då undrar jag vad det är för alternativ finansiering. Är det inte till syvende och sist skattebetalarna som kommer att betala, antingen skattebetalarna i denna generation eller skattebetalarna i en annan generation? Vad menar med alternativ finansiering? 403 () replik: Alternativ finansiering och olika modeller utvecklade vi i en debatt i kammaren för sedan. Det finns många olika modeller. Det som är angeläget och ger samhällsekonomisk lönsamhet ska vi satsa pengar på så fort det någonsin är möjligt. Varje krona vi lägger på vägar får vi tillbaka i form av tillväxt. Den tillväxten ger mer inkomster i statskassan och till medborgarna. Antingen det är dagens generation som betalar, eller BBB barnbarnen betalar som en del kallar det, är det ändå kommande generationer som kommer att dra nytta av de investeringar vi gör i ökad välfärd genom en god infrastruktur. 404 () replik: är lika dålig på att svara som vår kära infrastrukturminister. Vem är det som ska lägga upp pengarna? Var ska man låna? När det gäller de projekt som vi behöver bygga nu men för dagen inte har pengar till undrar jag om det inte är bättre att låna pengarna av oss själva i Riksgälden än att tro att man ska kunna låna billigare av det privata näringslivet. 405 () replik: Det handlar inte bara om att låna pengar till vägar. Det kan också gälla samarbete mellan företag och staten för att driva och underhålla vägar och vägavsnitt. Man måste se på totalbilden av vad det kostar att driva en väg. Det gäller både byggnation och underhåll som vägen kommer att finnas. Det handlar inte endast om själva byggnationen. Därför kan det finnas företagare och andra som har möjligheter att driva sådant på ett effektivare sätt än vad vi klarar av . Därmed kan vi tjäna pengar på detta. 406 () replik: Jag håller med om mycket av det som säger. I hans budskap fanns dock ett dolt budskap som jag skulle vilja ha lite mer information om. Han sade bland annat att det behöver satsas betydande belopp på infrastrukturen. Det håller jag med om. Vidare sade han att denna regering mer än någon annan regering kommer att satsa på infrastrukturen. Därför undrar jag: Hur mycket mer än någon annan regering kommer man att satsa i den kommande infrastrukturpropositionen? Eftersom sitter inne med den typen av information kunde det vara bra att få ta del av den så att man lite grann vet hur man ska resonera och argumentera i det fortsatta riksdagsarbetet. 407 () replik: Vi har talat om de 1,3 miljarderna . Det är en utökning för att klara det mest akuta underhållet. Vi har hört infrastrukturministern tala om den kommande planperioden. Vi har fått många försäkringar om vad som kommer framledes. Jag kommer inte här och att på något sätt ange krontal, men genom de försäkringar vi fått av ministern känner jag mig fullt trygg och tillfreds med att vi kommer att göra betydande satsningar. 408 () replik: Det blev jag inte nöjd med. De 1,3 miljarderna täcker inte de mest akuta behoven. Som jag tidigare nämnde i diskussion med statsrådet har man enligt uppgift fått ökade kostnader på bara när det gäller infrastrukturen. Dessa 1,3 miljarder räcker ju inte.