prot · GV0941 · 2007-12-11 00:00:00 — Genom att kombinera den grundläggande kunskapsutvecklingen med utveckling av ny teknik och nya produkter och tjänster skapas starka innovationsmiljöer. Starka forsknings- och innovationsmiljöer är också en viktig källa för näringslivets långsiktiga kompetensförsörjning. Statens samlade satsningar på forskning och utveckling uppgår till . Resurserna för de specifika branschprogram som behandlade i budgetmotionen 2005/06 och som refererar till i sin fråga uppgår till . Programmen utgör därmed av statens forskningssatsningar. Programmen är ändå viktiga. Här bedrivs forskning i nära samverkan med näringslivet. Jag vill poängtera att det tydligt framgår av alliansens budgetpropositioner att resurserna för dessa utvecklingsprogram oförändrat ligger kvar på fram . När det gäller andra riktade forskningsprogram, som till exempel program för att stödja utvecklingen av miljö- och säkerhetsaspekter inom fordonssektorn, beslutade regeringen om ett uppdrag till avseende miljöinriktad forskning inom ramen för regeringens satsning på miljöteknik. Det innebär att staten satsar på forskning som ska bidra till att fordonsindustrin kan möta utmaningarna på miljö- och säkerhetsområdet. är motsvarande siffra för redan beslutade program ca . har bjudit in fordonsindustrin till samtal om hur den gemensamma forskningssatsningen kan vidareutvecklas. Regeringen avser att presentera en forskningspolitisk proposition. Där kommer regeringen att föreslå strategiska satsningar på områden som är viktiga för samhälle och näringsliv. Dessa strategiska satsningar förväntas långsiktigt bidra till högre tillväxt och välfärd. 37 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag har skrivit interpellationen därför att jag är angelägen om att vi reder ut var regeringen egentligen står i den här frågan. Efter det här svaret har jag inte blivit direkt klokare. Det är svårt att tolka vad som är regeringens syn på generella åtgärder kontra specifika åtgärder och samverkan mellan näringsliv och samhälle eller inte. Jag har också tagit del av förra veckans interpellationsdebatt som särskilt handlade om fordonsindustrin. Min konkreta fråga var om näringsministern delar och hans partis syn på att branschprogrammen är ett antikverat sätt att se på ekonomisk utveckling och ett antikt sätt att bedriva verksamhet. Jag konstaterar att det kanske inte är så. I svaret säger näringsministern att branschprogram ändå är bra. Det tackar vi för. Vi konstaterar att det finns pengar avsatta . Ändå försöker att förminska betydelsen av branschprogrammen genom att säga att det är så lite pengar. Det är en märklig syn hos ett statsråd som tycker att 100 miljoner till kvinnosatsningar är väldigt mycket pengar medan 200 miljoner till sex specifika branscher är lite pengar. Vi socialdemokrater har ännu mer pengar till branschprogrammen. Men låt oss hålla oss till de sex nuvarande. De bidrar till av näringslivets satsningar på forskning och utveckling. De ger 600 000 direkta arbetstillfällen och 560 miljarder i export. De representerar företag och arbetsplatser över hela landet. De är förutsättningar för tiotusentals andra företag inom tjänste- och servicesektorn. Framför allt har de sett till att genom en god produktutveckling och forskning sätta sitt företag på världskartan. Det är inte enbart genom marknadsekonomi och fri konkurrens som nått de positioner det har inom dessa sex branscher. Det är just samverkan och samspel mellan samhällets intressen och näringslivets eget arbete som gett framgångarna. Vi brukar inom Socialdemokraterna tala om armkroken. Om näringsministern skulle ta sig att läsa industrihistoria eller på annat sätt ta del av utvecklingen blir detta samspel tydligt. Det är också ett arbetssätt som industrin de facto efterlyser även fortsättningsvis. Inte skulle Packaging Arena i ha fått i gång sitt forsknings- och utvecklingscentrum om inte samhälle och näringsliv jobbat ihop. finns också kinesiska intressenter. Inte skulle Compare, vårt IT-kluster, ha kunnat inviga sin FoU-enhet utan en samverkan mellan samhällets pengar och näringslivets pengar och intresse. Inte skulle Tooling i som är världsledande på verktygsstål kunna rekrytera hundra nya medarbetare utan att det funnits ett samspel mellan näringsliv och samhälle. Inledningsvis var inte helt avvisande till branschprogrammen när vi inledde jobbet. måste jag än en gång ställa frågan: Vad är regeringens samlade syn på samverkan mellan samhälle och näringsliv? Vill regeringen att vi även framgent ska ligga i framkant på områden inom våra traditionellt stora näringar? Eller är det bara låglönejobb i tjänstesektorn som ska vara kännetecken för svenskt näringsliv och arbetsliv? 38 (): Jag begärde ordet med anledning av att det i interpellationssvar på s. 2 sägs att har bjudit in fordonsindustrin till samtal om hur den gemensamma forskningssatsningen kan vidareutvecklas. Jag hade en interpellationsdebatt med där hon också sade att de haft samtal med fordonsindustrin. Vi fick vid det tillfället inte veta vad det hade blivit för resultat av dessa samtal. Det är angeläget att just nu få en ytterligare klarhet i den frågan. När kommer resultaten av dessa samtal? Vilka deltar i samtalen? Metall och PTK också i samtalen som det var upplagt med den tidigare framtagningen av branschprogram? Då deltog såväl näringslivet och de fackliga organisationerna som olika forskningsorgan som staten har gemensamt för att skapa gemensamma program för framtiden. Detta är oerhört viktigt med tanke på att fordonsindustrin just nu går väldigt bra. Den har goda utvecklingsmöjligheter och god tillväxt med hög sysselsättning i . Det är mot den bakgrunden som fordonsindustrin mycket tydligt har markerat att det är just nu när vi har den goda situationen vi ska ta chansen att ta nya språng framåt för att kunna vara med och utveckla de svenska fordonen. Det gäller att se till att de kommer i framkant utifrån säkerhetsaspekter, miljöskäl med mera. Det är då väldigt centralt att man från regeringens sida visar att det här är en oerhört viktig industri och att vi från svensk sida är beredda att samla oss för att se till att denna industri också kommer att vara i framkanten. Det är mot den bakgrunden som man kan se vad exempelvis Volvochefen i en dagstidning sagt: Vi är beredda att satsa lika mycket som regeringen på forskningsprogram för fordonsindustrin. Än så länge har det inte kommit några besked om detta. Å andra sidan har det från fordonsindustrin sagts att de kommer att presentera ett eget innovationsprogram för framtiden. Jag kan inte se annat än att man gör det just därför att man inte får några besked från regeringen. Under den socialdemokratiska regeringstiden arbetades sådant fram gemensamt, men tar industrin egna initiativ och gör det själv. Då är regeringen faktiskt lite akterseglad. 39 Näringsminister (): Vilken är regeringens samlade syn? Ja, det framgår av budgetpropositionen. De här programmen kommer att fortgå , förutom fordonsdelen, så de pengarna ligger kvar. Utöver det lägger regeringen 1 miljard på klimatsatsningar. Jag tror att det är en viktig strategisk satsning att just satsa på klimat- och miljöåtgärder. De klimat- och miljöåtgärderna omfattar många olika branscher, vilket är viktigt för oss. Det är därför som det inte bara ska pratas om branscher. Det måste också pratas om generella åtgärder. Miljön och säkerheten är två frågor som är direkt kopplade till fordonsindustrin. Det är också kring det som vi diskuterar med fordonsindustrin. Jag har också varit med och satsat resurser via och andra organ för att stödja fordonsindustrin. Det gäller då både dem som finns på backen och dem som håller till uppe i luften. Jag tror att det är väldigt viktigt att är framsynt när det gäller energi-, klimat- och miljöåtgärder därför att vi där har stora möjligheter. återkommer vi med en forsknings- och innovationsproposition. Det är viktigt att säga att det då handlar om både forskning och innovation. Det är viktigt att stödja grundforskningen men också att se till att olika institut och andra får resurser så att man kan jobba näringslivsnära. Jag vill också säga att en viktig del att framöver titta på är de små företagens möjligheter att få hjälp med olika typer av forskning. Vi har höjt anslagen till för att öka möjligheterna för dem att aktivt medverka i detta. Vi satsar också via innovationsbroar och inkubatorer på olika sätt för att stärka de små företagens möjligheter att jobba med forskning och utveckling och att koppla sina produkter till marknaden. Jag tror att det är väldigt viktigt att se att den här regeringen på många områden har en tydlig ambition när det gäller forskning och utveckling. Det är också därför som vi ser att företagen kan utveckla nya produkter som skapar jobb här hemma. Jag känner mig helt tillfreds med den satsning som görs. Vi återkommer till detta i samband med forsknings- och innovationspropositionen . 40 (): Forsknings- och innovationspropositionen får vi säkert anledning att återkomma till. Men jag känner inte alls någon trygghet när jag vet att vi har en universitetskansler som far runt med centraliseringstankegångar kring högre utbildning och forskning som nog går helt på tvärs med det som nu här beskriver, nämligen en företagsnära forskning. Vi vet att det är de små högskolorna och universiteten som har varit duktigast på att åstadkomma en nära knytning mellan näringsliv och akademi. Där är universitetskanslern oemotsagd från alliansens företrädare, skulle jag vilja säga. Men det han går runt och samtalar om är ju en helt annan modell av den akademiska världen. Det bekymrar inte bara mig utan också dem på många mindre universitet och regionala högskolor. Vi är helt överens om politiken, säger . Men på industridagen vägrade att säga något om framtiden för industrin och forskningen. På intet sätt känner vi socialdemokrater någon trygghet i att ni i regeringen är överens. Eftersom och näringsministern ändå har uttryckt något slags vilja kring branschprogrammen hoppas jag att det är det som i det här fallet gäller. Men det känns inte som att det finns en enhetlig regeringspolitik. Vi socialdemokrater vill fortsätta att jobba med branschprogrammen därför att vi märker att de ger resultat och att de har fått en väldigt stark respons hos både de fackliga organisationerna och näringslivet. Därför vill vi egentligen gå vidare med det som vi tydligt motionerat om och som handlar om besöksnäringens utveckling. En förutsättning för att det ska gå bra för en bransch är inte, tror vi, att man har så dåliga anställningsförhållanden och så låga löner som möjligt, utan en förutsättning är att det är en kvalitativt bra bransch. Dit hör också forskning och utveckling. I en debatt här pratade vi om upplevelseindustrin som mycket väl lämpar sig för ett likartat arbetssätt. Skillnaden i förhållande till att låta en regering ensidigt göra ett program är att just de här branschprogrammen har så att säga samarbetats fram man har verkat tillsammans, precis som var inne på. Om bilindustrin i trötthet över att regeringen inte lyssnar i stället gör sitt eget innovationsprogram och regeringen säger att den gör sina egna förslag uteblir ju denna nyttiga samverkan som naturligtvis är ett givande och tagande och som vi, även jag, är alldeles övertygade om ger väldigt mycket bättre resultat i en förlängning. Regeringen har tydligt visat på en prioritering trots sitt tal om att generella åtgärder är bättre. Det är ju 8 miljarder mindre i statskassan genom sänkta arbetsgivaravgifter i servicenäringen. Är det alltså en politik som vi framgent kan få se att regeringen konsekvent satsar på att få mer av låglönejobb och tillfälliga jobb och mindre av jobb inom våra traditionella näringsgrenar? 41 (): Jag är visserligen lite lomhörd. Men jag uppfattade faktiskt inte att jag fick några svar på frågorna i mitt förra inlägg. Jag undrar alltså om de här samtalen fortgår och vilka som deltar, om och är inbjudna och om övriga organ typ och deltar i samtalen. Är det den typen av samtal som regeringen för med fordonsindustrin? Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan och i så fall också om när resultaten kommer. Eftersom jag inte heller fick något svar på min fråga om hur regeringen ser på att fordonsindustrin själv genomför egna forsknings- och innovationsstrategier för perioden 20092012 upprepar jag även den frågan: Hur ser regeringen på detta med att regeringen inte deltar i de samtalen? 42 Näringsminister (): Jag tror att det är väldigt viktigt framöver att vi när vi tittar på forsknings- och innovationspropositionen har såväl forskning som innovation med. Det gäller både de väl etablerade universiteten och forskningsmiljöerna och de små och medelstora högskolorna och universiteten. Det är bara det att de spelar lite olika roller i innovationsklimatet. I den bedömning som görs av innovationsklimatet i får vi nu ett högt betyg till exempel av de europeiska företagarorganisationer som granskar . Vi behöver ha den forskning som ligger nära vissa industrier som har vissa specialiteter. Vi behöver utbildning på det området. Men vi behöver också spetsforskning av högsta kvalitet sett till internationell standard. Jag tror att det som är viktigt att diskutera är att vi har olika delar som siktar mot olika saker och att allt det här behövs. När det gäller de små och medelstora företagen är det uppenbart att de miljöer som vi satsar på och som vi hjälper till med också är till stort gagn. Men vi kan behöva fundera vidare på hur vi ytterligare kan underlätta. Jag ser att de traineeprogram som växer fram i olika delar av landet är en bra hjälp för många småföretagare. Att läsa budgeten är någonting bra, för då kan man få ut rätt mycket. Om man läser alliansregeringens budget kan man konstatera att fram ligger i de här programmen. Det är väl bästa sättet att få reda på vad alliansregeringen tycker. I Socialdemokraternas budget kan jag läsa det är lite svårt att utläsa detta att ni satsar 1,21,på forskning, varav en stor del ska gå till att bygga upp ett nytt arbetslivsinstitut. Pengarna kan man inte använda om, inte ens i opposition. Det skulle vara bra för oss att veta hur ni tänker använda alla de här pengarna så att de räcker till det ni ska göra. Utöver det tänker ni också på miljö- och energiforskning. Det krävs lite ansvar även om man sitter i opposition och även om ni verkar tänka parkera er länge där framöver. När det gäller vår syn på den framtida jobbutvecklingen tycker vi att det är bra att det finns olika typer av jobb. Vi kommer att behöva den typen av tjänster inom tjänstesektorn framöver som ni talar så nedlåtande om, men vi kommer också att behöva jobb av mycket hög industriell kvalitet. Vi kommer att behöva högteknologisk utveckling. Det är också därför som vi jobbar väldigt mycket med olika innovationsprogram och olika forskningsprogram för att stödja den typen av utveckling. Jag har nämnt miljö och energi som ett mycket viktigt område för att kunna lösa de stora klimatproblemen, något som vi kommit överens om. Jag känner mig väldigt tillfreds med de samtal som vi har med både fordonsindustrin och andra industrier för att komma framåt. Vi har redan gjort satsningar på miljösidan. Vi har precis tecknat ett avtal, som jag nämnde tidigare, med där finns med som en stark partner i att utveckla motorer som drar lite mindre bränsle. Men jag vill också säga när det gäller satsningar på fordonsindustrin, precis om jag sade i den förra interpellationsdebatten, att det inte räcker att regeringen satsar pengar. Om vi kommer överens med fordonsindustrin om att det ska leda till jobb vill jag också se den leveransen. Det samtalet måste vi föra, inte minst med de två stora företag som äger och . Om vi satsar skattepengar på forskning och utveckling därför att vi vill ha produktion här då ska också produktion komma hit. Det är ett viktigt samtal som vi vill föra med fordonsindustrin här framöver, och det tänker vi återkomma till. 43 (): Absolut, , är det klart att vi socialdemokrater både kan och ska ta ansvar. Det har vi alltid gjort, så för oss är det inte särskilt främmande. Jag konstaterar att inte har tagit avstånd från synsätt att samarbete mellan näringsliv, samhälle och fackliga organisationer är ett antikt arbetssätt. Så länge näringsministern inte gör det finns det väldigt stor risk att avsaknaden av långsiktighet, avsaknaden av besked leder till stagnation. Det leder till ett disparat handlingssätt som gör att vi inte får ut så mycket av vare sig näringslivets eller samhällets pengar som vi skulle kunna om vi bestämde oss för hur vi jobbar tillsammans. Vi har 300 miljoner mer till branschprogram än vad regeringen har, och vi har klart och tydligt beskrivit i en särskild motion att ett av de viktigaste branschprogram vi ser framöver är ett för besöksnäringen som det första programmet inom en ren tjänstesektor. Under debatten har det nämnts mycket om fordonsindustrin, men vi ska komma ihåg att branschprogrammen omfattar läkemedels- och bioteknik, IT och telekommunikation. Det handlar om över 600 000 anställda, och det handlar om nästan 700 miljarder i exportintäkter. Det är klart att det är en otroligt viktig och stor verksamhet, som vi socialdemokrater tycker att regeringen behandlar väldigt styvmoderligt. 44 Näringsminister (): Vad jag försökte säga är att det bästa sättet att få reda på vad en regering tycker i olika frågor är att läsa budgeten. kan läsa budgeten och se att satsningarna på branschprogrammen ligger kvar till 2010. Det är den viktigaste signalen. Det är bra kunskapsinhämtning, och man kan använda budgeten som instrument för det. Jag kan konstatera att jag läst den budget som Socialdemokraterna här har lagt fram. Det är någonstans mellan 1,2 och 1,5 miljarder, varav stora delar ska hamna på ett nytt arbetslivsinstitut. Det är i det skenet jag ser att pengarna inte räcker till allt. Var snäll och prioritera! Det går bra att stå i talarstolen och säga: Vi vill göra det, och vi vill göra det. Men när det kommer till en budget måste man vara ansvarsfull, och då kan man inte räkna pengarna två gånger. Det är bara det jag försöker säga. Låt mig säga några ord som läkemedelsdelen, som jag inte har kommenterat. Där har mitt departement och satsat resurser för att jobba mer med klinisk forskning. Det är också ett sätt att hjälpa till att behålla en del av forskningskompetensen i . Vi är ett litet land, och vi kan samarbeta med Kommuner och Landsting. Vi gör nu med Kommuner och Landsting ett gemensamt program för läkemedelsindustrin för att få mer av klinisk forskning och också mer av samarbete mellan de olika organ som jobbar med läkemedelsutveckling. Det är ett sätt som läkemedelsindustrin har tyckt har varit bra, med fokus på det som vi är duktiga på, nämligen att jobba med klinisk forskning. ska jag bara säga att jag välkomnar den debatt om forskning och innovation som förs här i kammaren. Det tycker jag är viktigt och bra. Jag hoppas att Socialdemokraterna kommer att vara lika aktiva när vi lägger fram en forsknings- och innovationsproposition. Jag vill bara skicka med att glöm inte de små företagens möjligheter att medverka och behov att få hjälp med sin produktutveckling. Glöm inte miljö- och energiområdet, för det är ett viktigt område om vi ska klara framtidens utmaningar. Men jag välkomnar denna debatt, och jag tackar för varmt te och kaffe från . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:174 om trygghetssystemen för företagare 45 Näringsminister (): Per har frågat mig om jag avser att se till att utredningen om trygghetssystemen för företagare kommer att börja arbeta och i så fall när. Han har också frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att på kort sikt öka tryggheten för företagare. tillsatte jag som särskild utredare till utredningen för företagare. har en lång erfarenhet av arbetsmarknadsfrågor och frågor som rör socialförsäkringar och avtalsförsäkringar efter att ha arbetat med detta inom . Med denna bakgrund har han stor förståelse för företagandets villkor som han har gedigen kunskap om regelverken för trygghetssystemen. Han är därför mycket lämplig för uppdraget. Han har påbörjat sitt arbete och ska lämna ett betänkande . Regeringen har beslutat att utvidga utredarens ursprungliga uppdrag. Tilläggsuppdraget innebär att utredaren ska föreslå hur sjukförsäkringen för företagare bättre skulle kunna anpassas till företagarnas behov och möjligheter att vara täckta av försäkringen. Utredaren ska föreslå en sjukförsäkring som ryms inom den allmänna sjukförsäkringen och som innebär att företagarna ska kunna välja mellan olika avgifts- och ersättningsnivåer. I förslaget ska det finnas en tydlig koppling mellan den avgift som betalas in och den ersättning som erhålls inom sjukförsäkringen. Utredaren är även fri att lämna andra förslag som innebär ökad handlingsfrihet för företagare inom sjukförsäkringen. Tilläggsdirektivet tillsammans med det ursprungliga uppdraget att föreslå förändringar både inom arbetslöshetsförsäkringen och inom socialförsäkringen skapar förutsättningar för regeringen att få ett bra beslutsunderlag i syfte att åstadkomma ett ändamålsenligt trygghetssystem för företagare. Jag vill påminna Per om att det var en ömsesidig målsättning för alliansen och att uppnå detta när vi tog det gemensamma initiativet att åstadkomma en utredning på det här området. Då Per , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 46 (): Jag är ersättare för Per som har inlämnat den här interpellationen. Han gjorde det i ett läge där vi tillsammans med Socialdemokraterna tillsatte en utredning för att se över trygghetssystemen för företagare. Det är en väldigt viktig fråga. Det är många företagare som hamnar i svåra lägen när man är sjuk eller när det händer saker och samhället inte klarar av att ställa upp. Jag tycker därför att det var viktigt att få i gång den utredningen. Jag tror att också tyckte det. Vi var därför lite förvånade när det visade sig efter valet att den nya regeringen avsatte utredaren och lade ned den utredningen. Det dröjde väldigt innan det kom någonting nytt. Till slut kände Per , som många företagare, att den här processen har tagit för tid. Sedan interpellationen var inlämnad har emellertid och tillsatt en utredare för att fortsätta arbetet. Jag tycker att det är väldigt bra, och jag tror att företagare i stor utsträckning är glada för att det har kommit i gång. Det är lite synd att denna fördröjning har blivit så lång. Det har inneburit ungefär fördröjning på arbetet. Man satte kanske prestige i att själv tillsätta den. Om det handlade om att ha egna direktiv har jag i och för sig förståelse för det. Men det hade varit möjligt, när man ser de direktiv som har kommit, att göra tilläggsdirektiv. Då hade man sluppit att lägga ned den tidigare utredningen och få den här fördröjningen. Jag tycker att det är lite märkligt att senfärdigheten har blivit så allmän när det gäller företagarfrågor. I valrörelsen var företagarfrågorna oerhört viktiga. Det var bråttom och viktigt att få till förändringar. Den här senfärdigheten gäller också sänkningen av arbetsgivaravgifter för vissa tjänstebranscher. Däremot gick det väldigt fort att höja arbetsgivaravgifterna för alla småföretag efter valet. Regelförenklingar har ni diskuterat tidigare. Men även där är många företagare tydligt besvikna. Jag vill dock i det här läget, när vi nu diskuterar trygghetssystem, hoppas att det blir ett bra förslag som kommer fram från utredningen. Jag hoppas att det tas fram förslag skyndsamt. Annars är risken stor att hela den här mandatperioden hinner gå innan och den moderatledda regeringen hinner ta något beslut i den här frågan över huvud taget. Dessutom finns det en fråga till i interpellationen som ministern inte har svarat på. Avser ministern att vidta några åtgärder för att på kort sikt, innan den här utredningen är färdig, öka tryggheten för företagare?