prot · GU0956 · 2007-01-30 00:00:00 — Jag tolkar ändå debatten så att socialministern har lämnat det han säger i sista meningen i det formella, skriftliga, svaret, att han ska överväga om några åtgärder behöver vidtas från regeringens sida. Jag hoppas att det är vilka åtgärder som behöver vidtas och hur de ska utformas som ministern tänker överväga. Däremot är jag inte lika säker som mina meddebattörer från socialutskottet på att en proposition råder bot på bristerna. Det kan mycket väl vara fråga om andra åtgärder som regeringen också förfogar över. Det är alltså inte säkert att det är en ny lagstiftning som behövs, utan det kan mycket väl handla om andra delar. har svarat på min fråga om hemsjukvården. Där har vi olika syn. Vi vill ha en lagstiftning som är sådan att det är kommunen som har huvudansvaret men att kommunen har möjlighet att överlämna detta till när man finner det vara bäst. har vi den motsatta ordningen, vilket gör att kommuner hamnar i en fälla. De får inte ta över därför att säger nej. Det hade varit rimligare att lägga ansvaret på kommunerna. Några av de frågor som jag ställt kvarstår frågor som jag gärna skulle vilja ha svar på i ministerns slutinlägg. Jag fick höra att kompetensen är en viktig fråga. Betyder det att socialministern tänker ta initiativ i fråga om grundutbildning för läkare och annan vårdpersonal i kunskap om palliativ vård? Vilka åtgärder tänker socialministern vidta när det gäller de regionala skillnaderna? Jag vet, och tycker att det är riktigt, att socialministern inte kan gå in och bedriva vården på olika sätt hos olika sjukvårdshuvudmän. Men en möjlig åtgärd är de stödjande riktlinjer som Nationella rådet för palliativ vård håller på att utarbeta och där Nationella rådet snart inte har några resurser kvar. Hur ser socialministern på de ekonomiska förutsättningarna för Nationella rådet att fortsätta och fullfölja detta viktiga arbete som har påbörjats? 75 Socialminister (): Vi behöver jobba vidare när det gäller frågorna som rör kompetensen hos läkare och annan personal. I vilka former det kommer att göras kan jag inte svara på , men det här är oerhört angeläget. När det gäller regionala skillnader handlar det väldigt mycket om att ha en bra dialog med kommuner och landsting men också att ha, som säger, riktlinjer som kan tjäna som en hjälp. Jag tror också väldigt mycket på jämförelser mellan olika sätt att arbeta på, att lära av dem som lyckas bäst, att man visar hur det kan fungera och som kanske är möjligt att genomföra på andra platser. Det fortsatta arbetet på det här området är jag säker på kommer att uppta mycket av min tid. Jag vill att det ska uppta mycket av min tid, eftersom jag bedömer att det här är en väldigt betydelsefull fråga. Jag hoppas att vi får tillfälle att återkomma i ytterligare diskussioner om hur vi tillsammans ska kunna se till att den palliativa vården, som har tagit rejäla skutt framåt, ytterligare förbättras med människovärde som utgångspunkt så att vi får en så bra vård som vi någonsin kan. Tack för alla goda inlägg! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:225 om försämrad tandhälsa hos vissa barn 76 Socialminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av de problem med försämrad tandhälsa i vissa grupper av barn och ungdomar som om tandhälsan hos barn och ungdomar 19852005 redovisar. Rapporten visar som sagt att betydande förbättringar av tandhälsan hos barn och ungdomar skett . Detta är en mycket betydelsefull och glädjande utveckling. har emellertid utvecklingen stannat av, och redovisar också att tandhälsan tycks ha försämrats något hos de barn som har mest karies. Det är angeläget att så långt möjligt bibehålla en god tandhälsa hos de yngre, eftersom det minskar behovet av tandvård i vuxen ålder. De tendenser till försämringar i tandhälsan som kan noteras hos vissa grupper är viktiga att följa upp. Det finns inget som talar för att förändringen är kopplad till en försämring av barntandvården. Snarare finns förklaringen i förändrade kostvanor. har pekat på att den statistik som samlas in och redovisas inte ger en tillräckligt bra bild av tandhälsan i de berörda åldersgrupperna. Statistiken behöver kompletteras med vissa bakgrundsdata samt uppgifter om exempelvis initiala kariesskador. Regeringen har därför gett i uppdrag att tillsammans med bland annat Kommuner och Landsting se över metoderna för att samla in statistik avseende tandhälsa hos barn och ungdomar samt utarbeta förslag till förbättringar. Uppdraget ska redovisas . Ett bra statistikunderlag är viktigt för att man ska kunna analysera utvecklingen och vidta rätt åtgärder. Enligt tandvårdslagen ansvarar landstingen för barn- och ungdomstandvården, och det ankommer därför på landstingen att avgöra vilka insatser som behöver göras för att förbättra tandhälsan i utsatta grupper. Sådana insatser kan bland annat bestå i ökade satsningar på förebyggande åtgärder till grupper med sämre tandhälsa. I svaren på enkät för uppgav nästan alla landsting att resurser tilldelas de enskilda klinikerna bland annat baserat på tandhälsoläget. Regeringen och kommer naturligtvis att även i fortsättningen noga följa utvecklingen. 77 (): Tack, socialministern, för svaret. Vi har sett en kraftig förbättring av barns tandhälsa. Det är mycket glädjande, och det är mycket glädjande att de larmrapporter som har förekommit om en kraftig försämring visar sig sakna fog. Det kan vi enas om. Jag delar den uppfattning som redovisas i svaret att vi inte jag tror inte heller det har haft någon försämring av barntandvården. Jag tror inte att det är skälet till det vi ser. Jag är väl medveten om det dåliga statistikunderlaget inom tandvårdens område och välkomnar förbättringar. I mycket är vi överens, men det är en fråga där jag inte är överens, och det är när socialministern hänvisar till förändrade kostvanor. Det vi ser i är att det är en liten grupp barn man har mätt tolvåringar som redan hade dålig tandhälsa har fått en försämrad tandhälsa. Det är inte samma barn, men det är alltså barn i de grupperna. Det kan också vara samma barn. Skulle det vara resultatet av förändrade kostvanor? Jag undrar vad socialministern grundar det på. I allmänhet när man ser på kostvanor är det befolkningsunderlaget man ser på, och då borde vi se en försämring generellt, vilket vi inte gör. Men socialministern kanske sitter med annan kunskap som jag inte känner till. Jag skulle snarare söka svaret någon annanstans, och det är förändrade villkor. Barns villkor kanske har förändrats, utsatta barns villkor kanske har försämrats, och det är någonting som kanske också syns i tänderna. Det kan handla om barn inom den sociala barn- och ungdomsvården till exempel. Det kan handla om barn som har andra sjukdomar. Är det så att deras tandhälsa har försämrats? Det kan handla om barn till olika invandrargrupper. Vi behöver inte dra alla grupper över en kam, det kan se väldigt olika ut, men det kan handla om vissa grupper invandrarbarn som har kommit till eller barn som är födda i till invandrade föräldrar. Det kan vara olika socioekonomiska faktorer. Jag tror att man snarare borde söka svaren i barns villkor. Jag tycker att det verkar troligt att om barn har försämrade villkor på andra sätt riskerar det att synas i tandhälsan. En lite allvarlig fråga, tycker jag, är att trots att många landsting, precis om socialministern redovisar, redan satsar särskilda medel på de grupper som har sämre tandhälsa har vi sett en försämring hos de här barnen. Den åtgärden är tydligen inte tillräcklig. Den tycks finnas, annars skulle man efterfråga den åtgärden. Den är säkert bra, men kanske är det också andra saker som man bör göra. Jag skulle vilja fråga: Vad finns det för grund för att hänvisa till kostvanor, och hur ser socialministern på min hypotes att det handlar om försämrade villkor för vissa barn? 78 Socialminister (): Jag tror att har rätt i väldigt mycket i det som hon säger när det gäller förändringar. Vi kan se att en grupp som nästan inte har funnits har blivit större och blivit ännu något större när det gäller just dålig tandhälsa och att det finns grupper som framför allt kommer från omständigheter där de sociala villkoren är tuffare än vad barn i allmänhet har. Jag tror att man kommer att behöva jobba mer för att möta det här genom att naturligtvis särskilt titta på den gruppen men också att fortsatt arbeta för att inte släppa den breda och välfungerande barn- och ungdomstandvård som vi har för övrigt. Då kommer jag in på detta med förändrade kostvanor. Både och jag har barn i den åldern där man äter på lite oregelbundna tider och kanske har en kost som kan lämna en del övrigt att önska. Där handlar det delvis naturligtvis om föräldrarnas ansvar men också om skolans roll i sammanhanget och naturligtvis tandvårdens roll när det gäller information om det som förebygger. Det är nog många goda krafter som måste samverka, och jag är hemskt ledsen att behöva säga att jag inte har någon patentlösning i det här fallet, ingen quick fix som kommer att lösa alla problem. Det krävs nog mycket hårt arbete, ett bättre statistikunderlag som gör att man kan finna var insatserna främst bör sättas in och ett systematiskt arbete med att hitta de rätta metoderna. Vi vet att en dålig tandhälsa under barn- och ungdomsåren naturligtvis leder till att man har detta med sig , i värsta fall genom hela livet. 79 (): Jag tror att vi kan vara överens om mycket i den här diskussionen. Jag bidrar gärna till att vi håller fast vid den framgångssaga som den svenska barn- och ungdomstandvården är. Den är ju sann. Det finns ingen anledning att ifrågasätta att det är en mycket framgångsrik modell. måste vi kunna se att det också finns brister för vissa barn. Det är inte säkert att det är brister inom barn- och ungdomstandvården utan det kan också vara andra brister. Frågor om kostvanor hos barn och vuxna är naturligtvis en viktig fråga. Den får vi återkomma till i andra sammanhang, för det är ett bredare folkhälsoperspektiv än det som jag tar upp här. Jag tänkte avstå från mitt sista inlägg, men jag skulle vilja avsluta med att uppmana socialministern, som säger att han inte har några patentlösningar, och det tror jag på, att i många sammanhang följa upp till exempel hur barn mår i olika utsatta situationer. Det kanske kunde vara intressant att ibland också följa upp tandhälsan. Den följer ofta somatiska sjukdomar, till exempel effekter som syns om barn är utsatta. Kanske skulle det också vara en poäng att titta på om tandhälsa följer ett mönster som skapas av andra problem. Vi har , när psykiatrisamordnaren har redovisat sitt slutbetänkande, sett en alarmerande dålig tandhälsa hos vuxna, som den rapporten handlar om, med psykisk ohälsa. Kanske finns det andra sådana kopplingar som på grund av den undermåliga statistiken på området också är svåra att se, men där socialministern har möjlighet att i kommande frågor uppmärksamma utsatta barns tandhälsa. Tack för debatten! 80 Socialminister (): Jag tror att det ligger väldigt mycket i detta och att det är angeläget att vi fortsätter att vara mycket uppmärksamma, att vi lyssnar på de signaler som kommer och att vi skaffar oss ett bättre underlag för de åtgärder som vi kan vidta på politisk väg för att undanröja de tecken som vi ser på en försämrad tandhälsa. En sak som jag funderat på under den här debatten handlar om ätstörningar och om barn som äter mediciner av olika skäl. Det är väl bekant att just sådana saker också försämrar tandhälsan. Men kanske är det sådant som förekommer i så liten omfattning att det inte skulle märkas i den här statistiken. Det är ändå värt att följa detta vidare. Jag hoppas att vi får tillfälle att återkomma till den här diskussionen i ett senare skede. Frågan är alltför viktig för att glömmas bort. Den bör vi återkomma till. Tack för den här diskussionen! Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:266 Elpriserna och basindustrins konkurrenskraft av () till näringsminister () 2006/07:267 av () till statsrådet () 2006/07:268 Ekonomisk ersättning vid störningar i telenätet av () till statsrådet () 2006/07:269 Barnpornografi av () till justitieminister () 2006/07:270 Rätten att skilja sig av () till justitieminister () 2006/07:271 Granskningsavgifter av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:272 Mångfald i statliga bolag och myndigheter av () till näringsminister () 2006/07:273 A-kassa för säsongsanställda av () till arbetsmarknadsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:552 Återkallande av läkarlegitimation av () till socialminister () 2006/07:553 Beslagtagna bilars värde av () till justitieminister () 2006/07:554 Flexiblare strandskyddsregler av () till miljöminister () 2006/07:555 De gömda barnens skolgång av () till statsrådet () 2006/07:556 En möjlig ökning av patent av () till näringsminister () 2006/07:557 Innovationsforskning av () till utbildningsminister () 2006/07:558 Bemanningsföretagens ofördelaktiga villkor av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:559 SGU:s mineralkontor i av () till näringsminister () 2006/07:560 Informationen vid SGU:s mineralkontor i av () till näringsminister () 2006/07:561 Utredningen om företrädare och ställföreträdare för vuxna av () till socialminister () 2006/07:562 av () till statsrådet () 2006/07:563 Regleringsbrev till av () till näringsminister () 2006/07:564 Nya lokala radiokanaler inom av () till kulturminister () 2006/07:565 SJ:s vagnpark av () till statsrådet () 2006/07:566 Telekommunikationer av () till statsrådet () 2006/07:567 Register för utövare av komplementär medicin av () till socialminister () 2006/07:568 Handlingar från på svenska av () till statsrådet () 2006/07:569 Mordet på av () till utrikesminister () 2006/07:570 Samhällets samlade helikopterverksamhet och Bergas roll av () till försvarsminister () 2006/07:571 föreskrifter av () till jordbruksminister () 2006/07:572 Sexualbrott mot barn i av () till utrikesminister () 2006/07:573 Brottsförebyggande arbete av () till justitieminister () 2006/07:574 Fredsaktivister på dödshotade av () till utrikesminister () 2006/07:575 Betalning av fordonsskatt av () till finansminister () 2006/07:576 Representation i statliga styrelser av i (fp) till statsrådet () 2006/07:577 av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2006/07:533 Små EU-staters rätt till en EU-kommissionär av () till statsrådet () 2006/07:538 Försämringar av statsbidraget för vuxenutbildning i av () till statsrådet () 2006/07:541 Utbildning för hantverksyrken i av () till kulturminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.