prot · GU09131 · 2007-06-21 00:00:00 — får de små företagen vara med och betala den omfördelning som vi ser. fick vi en konjunkturrapport från Teknikföretagen. Där pekar de på att som visar ny styrka har den amerikanska tillväxten försvagats påtagligt. Detta har redan påverkat svensk export negativt. I ett utomordentligt starkt läge för teknikföretagen i ser vi med viss oro att tillväxten går från export till hemmamarknad. Detta borde få regeringen att känna en viss oro för framtiden och svenska företags möjlighet till export. Men jag upplever inte att det i det korta minutsvar som jag har fått från ministern finns någon tillstymmelse till att regeringen har funderat igenom vad detta får för konsekvenser för och för de svenska företagen. Snarare pekar ministern i svaret mer på vad den socialdemokratiska regeringen gjorde. Det är ganska oväsentligt . är det alliansregeringen som har makten och ansvaret, och det är det som spelar roll för exporten här och , inte vad den socialdemokratiska regeringen gjorde. Vi lever i , och vi ska ta steget in . Då är det oerhört viktigt att våra svenska företag är med. Vi ser nu att får skicka hem personal, precis som , det vill säga främjandet för utländska investerare, också måste göra neddragningar. Det är klart att det får konsekvenser för och svenska företag. När det finns färre engagerade människor som arbetar med en fråga är det klart att produktionen blir mindre. Det är ganska självklart för mig. Ändå påstår Tolgfors i sitt svar att man gör satsningar. När vi har räknat på detta har vi inte kunnat komma fram till någonting annat än att det är mindre pengar till exportfrämjande åtgärder. Frågan kvarstår: Tror inte regeringen på export ? 12 (): När man läser interpellation får man lätt intrycket att det inte finns några gränser för vilken negativ inverkan alliansregeringens handelspolitik redan har haft. Inget kunde vara mer felaktigt. Vi kan börja med att konstatera att alliansregeringen först i höstbudgeten och sedan i vårpropositionen gjort det mer attraktivt att starta och driva företag i . Alla de positiva förändringar för små och medelstora företag som alliansregeringen redan hunnit genomföra har tydligen gått interpellanten förbi. För att små och medelstora företag ska våga ta det stora steget ut på den internationella marknaden även när det gäller våra nordiska grannländer krävs det att företagen har en stabil grund att stå på. Därför anser vi att näringsklimatet här hemma är avgörande. Vi har antagit ett företagspaket med många olika förslag som syftar till att stärka de små och medelstora företagen. Slopandet av förmögenhetsskatten kommer till exempel att ge de små och medelstora företagen välkommet riskkapital. Vi för resonemang om att införa ett riskkapitalavdrag. Förenklade momsregler för företagare så att företag som har en omsättning på bara ska behöva betala moms är ett annat exempel. Vi har reformerat 3:12-reglerna för fåmansbolag och sänker skatten vid försäljning av andelar i fåmansföretag . Vidare har vi beslutat att minska företagens administrativa kostnader med fram . Förslaget är ytterligare en åtgärd i regeringens arbete att genom förändrade skatter och sociala avgifter göra det lättare, roligare och mer lönsamt att driva företag i . är extremt exportberoende, och det ökar i och med globaliseringen. I skenet av att företagandet internationaliseras kan vi konstatera att har en mycket värdefull verksamhet som underlättar för svenska företag att växa internationellt. har en stabil närvaro utomlands, och närvaron är även stabil här hemma genom de regionala exportrådgivarna i varje län som ger företagen inspiration och styrka att våga ta steget ut på nya marknader. Även den populära exportsäljarutbildningen fortsätter enligt plan. En stor del av tjänster är avgiftsfria tack vare statens uppdrag till . Bland annat ges kostnadsfri information om allt som rör marknader och export. Övriga tjänster är antingen samfinansierade mellan staten, och deltagande företag eller helt företagsfinansierade. Alliansregeringen tror att det är bland de små och medelstora företagen som potentialen för ökade exportvolymer finns. Därför är det angeläget att minimera det ekonomiska risktagandet för denna grupp. Ett nytt sätt för dessa företag att finansiera exportsatsningar kommer att vara det nya exportlånet som i lanseras av i syfte att lyfta de svenska småföretagen. Det är viktigt att det finns kompletterande finansieringsformer för små och medelstora företag vid sidan av de som bankerna kan erbjuda, för det möjliggör för mindre företag att ta sig an stora affärer och minska riskerna med att exportera. Det nya lånet möjliggör lån i andra valutor och är resultatet av ett samarbete mellan , , , och . , som arbetar regionalt och nära de mindre företagen, kommer att hantera lånen. Totalt är avsatta för detta. Jag välkomnar avslutningsvis samordningen som har skett mellan olika myndigheter som stöder svensk export. 13 Statsrådet (): Låt mig inledningsvis säga att det nu är den tredje debatten som och jag har på samma tema. Jag välkomnar alla att ta del av de tidigare protokollen. Jag förstår, herr talman, att vill friskriva sig från den tidigare socialdemokratiska regeringen. Det spelar ingen roll, sade hon, vad den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde. Det kanske inte heller spelar så stor roll vad Socialdemokraterna gör , för den tidigare socialdemokratiska regeringen ville halvera finansieringen av exportfrämjandet. Den nuvarande regeringen konstaterar att det inte var rimligt. Vi lägger mer än vad Socialdemokraterna ville och mer än vad Socialdemokraterna gjorde i sina aviserade siffror för vårproposition och budget. När Socialdemokraterna hamnar i opposition finns plötsligt alla pengar i världen, och man bestämmer sig för att möta globaliseringen med bidrag. Trots att Socialdemokraterna i sin budgetmotion inte ens har ett förslag till anslagsbeslut fortsätter att försöka ge intryck av att det finns hur mycket pengar som helst till exportfrämjande. Trots att Socialdemokraterna inte ens har siffersatt sin påstådda satsning i sin budget fortsätter att påstå att det finns pengar till detta. Trots att man inte ens har någon gemensam indikation med Vänstern och fortsätter man att påstå att här finns alla pengar i världen till exportfrämjande. Man hade alltså inga pengar innan, och man ville halvera anslagen. Sedan förlorade man makten, och då gör man verbala satsningar som man inte ens förmår att siffersätta. Tror inte regeringen på export? Det frågade interpellanten. Jo, det är klart att vi gör! Dock tror vi inte att globaliseringen bäst möts med bidrag eller politikerstyrda branschsatsningar. Från näringslivet möter vi verkligen inte en saknad av politikerstyrda branschsatsningar. I stället tror vi att det ska komma underifrån och vara styrt av företagens efterfrågan och kännedom om vilka marknader de behöver stöd på och på vilket sätt de bäst behöver stöd. Grunden för den här regeringens handelspolitik och det har jag markerat i ett antal tidigare debatter är ett väl fungerande näringsklimat på hemmaplan. Bättre förutsättningar på hemmaplan ger bättre förutsättningar på bortaplan, vilket stärker exporten och därmed jobben på hemmaplan. Det är fundamentet, precis som min partikollega redogjorde för alldeles . En annan del av detta är att vi behöver ett högt konkurrenstryck på vår hemmamarknad så att våra företag växer upp i en miljö där man från början är beredd att möta högt konkurrenstryck och inte möts av någonting alldeles främmande i form av hög konkurrens när man söker sig ut på andra marknader. Man måste från början vara van vid konkurrens för att klara den högre konkurrensen som kanske råder på andra marknader. Detta är fundamenten. Därutöver kommer att vi ska ha ett väl fungerande exportfrämjande. Där är resurserna en del i helheten, men det är också fråga om hur man använder pengarna. Det är precis detta som vi nu arbetar med att se över. Vi tittar på hur vi kan vässa exportfrämjandet, resursanvändningen och samordningen mellan de olika organisationerna. Exportlånet är ju ett utmärkt exempel på vad vi hoppas ska kunna åstadkommas i närtid med ökad samverkan och bättre resursanvändning mellan de olika organisationerna som svar på ett behov som företagen själva känner. När ett litet företag kan möta möjligheten att få en stor order ställs de inför två nya risker. Den ena är att gå ut på en ny marknad, och den andra är att kanske expandera sin verksamhet för att möta den nya ordern, vilket innebär en extra risk. Vi försöker anpassa ett instrument för att möta just precis detta behov. Visst är resurserna en fråga för exportfrämjandet, men det är långt ifrån den enda. Vi vässar nu exportfrämjandet och stärker framför allt förutsättningarna för små och medelstora företag på hemmamarknaden. 14 (): Det är intressant att ministern säger att anledningen till det korta svaret är att jag tidigare här i kammaren har haft två interpellationsdebatter med ministern. Det är helt riktigt, och anledningen till det är den oro vi känner för de kraftiga nedskärningar som drabbar både och exportfrämjandet. Man ska nog ha med sig att vi hade den ena interpellationsdebatten och den andra . har det nästan gått dess, och det har faktiskt hänt lite på resans gång. Utifrån de signaler vi får från går det faktiskt inte så bra för den svenska exporten , och det finns faktiskt anledning till oro. Det var det jag avsåg när jag påpekade att ministern ur detta perspektiv har lämnat ett så kort svar. Även ett kort svar kan vara innehållsrikt, så det är kanske inte riktigt det som det handlar om. Med tanke på vad som har hänt kan jag dock uppleva att det skulle vara positivt om regeringen på något sätt kunde tala om för oss här i kammaren och för svenska folket att man känner en oro för att exporten inte ökar på det sätt som man kanske trodde att den skulle göra. Det finns dock inte tillstymmelse, som jag upplever det, till oro från regeringens sida över vad som händer. Jag upplever att detta i grund och botten är en ideologisk fråga. Vi ser att det finns all anledning att stödja svenska företag på olika sätt för att ge dem möjlighet att komma ut på andra marknader och framför allt att stödja små och medelstora företag. väljer regeringen att i stället för att stödja de små företagen höja arbetsgivaravgiften! Det tycker vi är lite märkligt. Jag är helt övertygad om att de som är anställda på , eller för den skull på som arbetar med att främja utländska investeringar i , inte känner sig som ett bidrag precis. Jag tycker att det är en lite oroväckande tendens som ministern har här i kammaren när han pratar om bidrag och att det var det den socialdemokratiska regeringen satsade på. Det vi satsade på var en aktiv näringslivspolitik. Det är klart att den politik som vi har fört med satsningar i näringslivet spelar roll. Men det jag markerade i mitt inlägg var att det nu snart har gått , och regeringen har haft olika möjligheter. Det är alliansregeringen som ska sätta dagordningen dessvärre, tycker vi. Då kan man inte komma med de gamla argumenten att allt är Socialdemokraternas fel. är det faktiskt ni som har ansvaret, och därför kvarstår frågan: Hur ska regeringen arbeta för att locka hit fler investerare? Det sägs från och andra i samhället som tittar på investeringar att man känner en oro för och ser tendenser till att exempelvis och inte är lika intresserade som tidigare av att göra investeringar i . Det är klart att det påverkar. Det påverkar tillväxten, och det påverkar näringslivet. Det är de här frågorna vi vill ha svar på, inte vad den förra socialdemokratiska regeringen gjorde, för det är inte vi som har ansvaret . Låt oss i stället diskutera vad vi ska göra för att det ska gå bättre för våra svenska företag så att vi kan klara tillväxten! Det vore mer intressant om ministern svarade på det i stället för att ge oss historia. 15 Statsrådet (): Jag välkomnar en fortsatt debatt med . Jag tycker att det är bra. Jag vill bara hänvisa till att vi har haft ganska många, och den som vill följa vad det är vi diskuterar kan också gå tillbaka och finna det där. är orolig, säger hon. Då undrar jag bara: Om man är så orolig från oppositionens sida, varför anslår man inte mer? Varför siffersätter man inte sin egen budget? Varför kommer man inte överens med v och mp om någon form av gemensam inriktning? Varför har man inget alternativ som skulle fungera? ser vi över exportfrämjandet. Jag frågade i den förra interpellationsdebatten om Socialdemokraterna var för eller emot att vi ser över arbetet genom en utredning för att värdera om det motsvarar företagens förväntningar och behov. Socialdemokraterna sade ingenting. Vi jobbar naturligtvis delvis med en ideologisk utgångspunkt, när vi avvisar de politikerstyrda branschsatsningar som från socialdemokratiska regeringen tenderade att dyka upp när det är valår. Detta skapade en situation som bäddade för det vi nu hanterar: att hälften av exportfrämjandets finansiering under de socialdemokratiska åren bestod av temporära, politikerstyrda extrapengar och inte av en långsiktigt varaktig och stabil grundfinansiering så att företagen själva fick välja inriktning på verksamheten. Det är helt klart ideologi. Det som också är intressant är att vi inte hör någon betoning av vikten av näringsklimatet och konkurrenskraft och att detta påverkar svenska företags exportmöjligheter och andra länders företags intresse av att komma och investera i . Det Socialdemokraterna lyfter fram är i stället bidrag eller politiska pengar som om det skulle skyla över de brister som har funnits i näringsklimatet för småföretagen eller kompensera dem för det. Man måste börja med att få rätt grundförutsättningar. Sedan kan man addera till det. Där är exportfrämjandet viktigt för att främja särskilt små och medelstora företags möjligheter att finnas, öka och utvecklas på nya marknader. Något som är intressant när man går tillbaka och tittar på dessa debatter är att aldrig pratar om att goda förutsättningar på hemmaplan skapar bättre exportmöjligheter och jobb på hemmaplan. Man förutser ett par hundratusen nya jobb den kommande tiden. Vi har ett högt konkurrenstryck och småföretagen måste förbereda sig för att kunna vara framgångsrika exportörer. nämner inte heller det faktum att svenska småföretag har halkat efter i exportutvecklingen, trots de politikerstyrda exportsatsningar av temporär karaktär som hon nu i interpellationer och insändare gör sig till tolk för. Hon nämner aldrig någonsin det faktum att faktiskt har tappat marknadsandelar globalt under de socialdemokratiska åren med de politikerstyrda exportsatsningarna och bidragen. Dessa räckte uppenbarligen inte till. Vi går vidare och analyserar detta. Faktum är att svenska företag behöver bättre marknadstillträde genom handelsavtal och arbete mot handelshinder. Regeringen intensifierar nu det arbetet. På UD skärper man arbetet mot handelshinder med en handelshinderakut för att snabbt kunna finnas på plats när företag möter problem. Fri handel som ger oss tillträde till andra marknader och som stärker konkurrenstrycket på hemmaplan är viktigt, liksom de exportlån som är på väg för att pengarna ska användas bättre. Samverkan ska ske mellan de olika exportfrämjande organisationerna. Detta nämner aldrig . Min ambition är att hitta en långsiktigt hållbar nivå och ett effektivt främjande. Låt mig säga det så att det inte finns några missförstånd: Jag uppskattar det arbete som och gör oerhört mycket, men mitt ansvar är också att utifrån företagens och skattebetalarnas utgångspunkt se till att verksamheten alltid fungerar så bra som det bara är möjligt. ser vi alltså över det med en utredning och en analys av exportandelar. 16 (): Låt mig börja med en sak som vi är överens om, . Det är frihandeln. Det handlar om vikten av frihandel men också om att vi i har varit frihandelsvänliga, om det nu är ett bra ord, . Det är en av de stora tillgångarna för den svenska nationen, och det är så våra varumärken i har kunnat växa och komma ut på andra marknader. Det är därför så många andra länder, såväl i och som i världen, ser positivt på . Inte minst gör man det i , där jag vet att ministern har varit alldeles . Där ser man som en god förebild just utifrån att vi är för frihandel. I den frågan kan vi nog vara överens, och där ska man inte försöka lägga några ok på det socialdemokratiska partiets eller den socialdemokratiska regeringens axlar. Vi har alltid arbetat för frihandel, inte minst utifrån att små företag ska få möjligheter att komma ut på andra marknader. Vi vet att det är viktigt för näringslivet, och vi har definitivt inte försökt försvåra för företagen. Vårt mål är att vi ska ha ett fungerande samhälle, och vi vill ha en politik som fungerar för småföretag, företagare och företagande. Men vi behöver också ha anställda. Politiken måste alltså fungera även för den som är anställd, precis som det är viktigt att vi som konsumenter kan ställa krav. Det gäller att få dessa tre ben att fungera ihop och inte enbart det ena benet. Det är i det perspektivet som vi fortfarande känner en oro när det gäller exporten. Ministern pekar själv på att och småföretagarna i har halkat . Ändå väljer regeringen att satsa mindre pengar och göra nedskärningar. Det går inte ihop. Oron kvarstår alltså från vår sida när det gäller som exportnation. Jag kommer att återkomma i frågan och följa den väldigt noga för tillväxtens skull. För övrigt, herr talman, vill jag önska talmannen och ministern glad midsommar och ska nu springa så att jag kommer med tåget hem till . 17 Statsrådet (): Låt mig börja med att önska liksom talmannen och andra närvarande en glad midsommar! Det var trevligt att få fira den här i kammaren med dig, ! Låt mig också inleda med att säga att det sade när det gäller det breda svenska stödet för frihandeln är alldeles korrekt, och det finns anledning att verkligen understryka vikten av detta. Stödet är brett såtillvida att det omfattar i stort sett alla partier, särskilt socialdemokrater, moderater och de övriga allianspartierna. Det är också brett såtillvida att det omfattar fackföreningar och näringsliv. Detta är en oerhörd styrka för . Det stärker bilden av , det stärker vårt genomslag i internationella handelsförhandlingar, och det är bra för svenska företag. Där har vi alltså i hög grad en gemensam utgångspunkt. Låt oss vårda den, inte minst med tanke på att vi nu finns med i diskussioner om Doharundan och olika bilaterala handelsavtal. Jag vill dock säga att det blir något inkonsekvent. Å ena sidan vill inte prata om den socialdemokratiska regeringens nedskärningar och deras ansvar för hur det ser ut. Men hon vill gärna angripa alliansregeringen för våra påstådda nedskärningar när vi tillför pengar jämfört med vad den tidigare regeringen hade aviserat. Det går inte riktigt ihop på den kanten heller. Om man konstaterar att har tappat marknadsandelar trots den aktiva näringspolitik som hävdar att den tidigare regeringen förde, trots de politikerstyrda branschsatsningarna, och att småföretagen har halkat efter trots sådana åtgärder kan man möjligen fundera över om dessa åtgärder verkligen var de allra mest effektiva. Det har uppenbarligen inte fungerat fullt ut. Därför genomför vi nu först en översyn av de exportfrämjande organisationernas verksamheter. Den kommer att landa i närtid. Vi har också ambitionen att gå vidare med en djupare utredning och analys av svensk exportutveckling för att få bättre stöd och kunskapsunderlag när vi a) formar en långsiktigt hållbar finansieringsnivå för främjandet och b) ser vilka nya produkter och samverkansmöjligheter mellan organisationerna som behöver tas fram för att bättre finnas till stöd för svenska småföretags export. Med det vill jag tacka talman och deltagare för en intressant debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:620 om den kaotiska situationen vid i 18 Utrikesminister (): har frågat mig hur jag tänker agera för att markera mot situationen som uppstod vid , och huruvida jag kommer att ta upp situationen för HBT-personer i med utrikesminister i samband med nästa tillfälle vi träffas. Utvecklingen när det gäller respekten för mänskliga rättigheter i har avstannat eller rentav gått bakåt på flera viktiga områden. Den ökade diskrimineringen av minoritetsgrupper, inklusive HBT-personer, är ett sådant område där utvecklingen är oroande. Händelserna i samband med genomförandet av i ska ses i detta större perspektiv. Regeringens föresats är att driva en konstruktiv Rysslandspolitik, inriktad på samarbete, men också att framföra tydliga budskap i frågor där det finns anledning till oro. Frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter intar därvidlag en central plats. Dessa frågor tas därför regelbundet upp i den bilaterala dialogen med , självfallet även på utrikesministernivå. Sida har tagit fram en handlingsplan om hur HBT-frågorna ska integreras i utvecklingssamarbetet. Stöd till att stärka HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i ges bland annat till RFSL som stöder lokala organisationer i nordvästra . Aktiviteterna har bland annat resulterat i ett antal konferenser och spridning av informationsmaterial om HBT-frågor. RFSL har även genomfört konferenser med organisationer i i syfte att utbyta erfarenheter och vidareutbilda organisationernas medlemmar. Vår dialog med sker också genom Europeiska unionen. Regeringen driver på för ett bredare samarbete mellan och och en fördjupad, öppen och konstruktiv dialog baserad på demokratiska värderingar. Bland annat inom ramen för med om mänskliga rättigheter verkar regeringen för att uppmärksamma frågorna om diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Även i förhandlingarna om det nya långsiktiga , liksom inom ramen för EU:s övriga förbindelser med , avser regeringen att arbeta för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i . Att går åt rätt håll vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter är viktigt inte bara för landets egen framtid. Regeringen kommer att fortsätta att verka för att sätta fokus på dessa frågor, inklusive frågan om alla människors rätt till åtnjutande av de mänskliga rättigheterna utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. 19 (): Jag tycker att det är utmärkt att regeringen och vårt land i biståndsprojekt stöder HBT-verksamhet. Vi har nått långt i vårt land, och är det kanske dags att gå vidare på den internationella arenan. Det här är ett bra sätt att göra detta. Låt mig gå lite djupare i denna diskussion. Problemet är de oroande rapporterna i medierna om Prideparaderna runt om i världen, bland annat att i håller på att urarta. Vad vet jag? Vi har inte sett hur det har gått, men det finns misstankar om det. Detta är kanske bara toppen på det som faktiskt finns runt om i vår värld. Jag hade senast kontakt med en organisation i en liten stad långt bort i östra . De tordes inte kontakta mig direkt utan gjorde det i andra hand. Detta är naturligtvis allvarligt. Vi ser ofta att Prideparader urartar. Vi har sett det tidigare i och i . Lyckligtvis gick de två paraderna ganska bra, men detta har på något sätt blivit symbolen för hur situationen ser ut i ett antal länder i vår närhet. Det är det här det handlar om. Det är i vår närhet som vi har sett detta. Vid i blev ett antal utländska parlamentariker trakasserade av den ryska polisen. Någon blev också arresterad. Man sade att paraden var förbjuden. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Min fråga till ministern var: Kommer han att ta upp detta med den ryske utrikesministern vid nästa tillfälle? Jag har läst i medierna om det är sant eller inte vet jag inte att utrikesministern träffade sin ryske kollega. Då är det naturligt att jag frågar om denna fråga togs upp. När jag var i kunde jag ana en viss rodnad på kinderna hos integrationsministern. Vi var sex parlamentariker i den svenska delegationen som träffade honom. Vi kunde se en viss rodnad över att de inte ville ha ett kaos på Rigas gator vid denna demonstration.