prot · GU09124 · 2007-06-12 00:00:00 — Det är de vuxna som ska integreras, få utbildning och jobb i första hand. Men barnen är precis lika viktiga, när det gäller både hur de mår och att få dem att komma i gång med skolundervisningen. Det finns ett antal kommuner som inte vill ta emot några flyktingar. Det gäller både ensamkommande barn och flyktingfamiljer över huvud taget. Då blir det ett problem att bara hänvisa till det kommunala självstyret med tanke på att många av dessa kommuner har mycket pengar. De har även bostäder och arbetstillfällen. Kunde man öka trycket på de kommunerna att ta emot i alla fall ett par familjer skulle det vara symboliskt viktigt. Att man känner sig välkommen skulle kunna leda till att fler flyktingfamiljer vågar söka sig till dessa kommuner. Ofta har man på sig att välja bostadsort. Många väljer då så kallat eget boende. Ofta bor de inkvarterade hos släktingar och vänner. tänker man att situationen kommer att lösa sig och att man kommer att hitta ett eget boende och få jobb. Men så går tiden, och det blir väldigt krävande i längden, både för den familj som har inkvarterat en släktingfamilj och för dem som bor där som gäster. Det är många som flyttar runt och inte har en fast bostadsadress. Det tär också väldigt på barnen. Det är svårt att göra läxor när man inte har en privat sfär och det är massor av barn runt omkring . Jag skulle önska att man fick mer av en ångerrätt när man har valt sin bostadsort, för man har att bestämma sig på. Efter det blir det svårt att söka sig vidare. Jag skulle också vilja att man gör något åt de kommuner som vägrar att ta emot och att man faktiskt ställer lite högre krav. , som är ny generaldirektör på , har föreslagit att man ska hänga ut kommuner på hemsidan. Det är kanske ingen dum idé. Eller så kan man i alla fall på ett positivt sätt lyfta fram de kommuner som vill ta emot. Det sägs i svaret att det ska tillsättas en utredning om det egna boendet. Många invandrarfamiljer bor nästan staplade på varandra i små lägenheter. Det är ett jätteproblem. Jag hoppas verkligen att man skyndar på med utredningen. har vi till exempel många nyanlända irakier i , och många söker sig till samma orter. Det känns inte värdigt att man inte kan erbjuda dem ordentligt tak över huvudet. Det finns till och med de som sover på nattbussar och i industrilokaler för att det helt enkelt inte finns bostäder. Jag vill också att man satsar mer på hyresrätter. Dessa familjer har inte råd att efterfråga bostadsrätter. De får ofta inte lån. Jag upplever tyvärr att politiken går i motsatt riktning med minskat stöd till just byggande av hyreslägenheter. 118 Integrations- och jämställdhetsminister (): När man använder de 500 miljonerna för de kommande två åren till att minska köerna och ge barn vård tycker jag att det är viktigt att man tar hänsyn till den stora flyktinggrupp som vi väntar. Många av dem kommer att vara traumatiserade. Återigen: Det ska finnas vård, och den ska vara tillgänglig, men det måste alltid finnas någon som anmäler att barnet behöver denna hjälp. Man har föräldrar, men också människor i kommunerna som kommer i kontakt med dessa familjer, på skolan eller någon annanstans, ska vara vakna för detta och se till att tipsa familjerna. Det kan vara så att de inte exakt vet vad de har för rättigheter och möjligheter i samhället när de är nyanlända eller precis har fått uppehållstillstånd. Det är viktigt att tänka på det. När det gäller mottagningen tycker jag absolut att det finns kommuner som behöver ta emot fler. Det är därför som vi har höjt schablonersättningen, och det är därför som vi inför ett bonussystem för kommuner som tar emot och lyckas placera människor, antingen i praktik eller i ordinarie arbete eller får dem att klara sin sfi. Vi tycker att det kommunala självstyret är jätteviktigt. Vi vill helst inte gå in och tvinga kommuner att göra saker som går ut över budgetar och politiska önskemål. Däremot kan vi från politiskt håll på nationell nivå se till att vi har morötter som underlättar för kommuner att vilja ta emot fler. Vi behöver många invandrare till . Misstaget vi har gjort är att vi inte har lyckats låta dessa människor vara en del av samhället och vara med och bidra. Jag hoppas att de reformer som man nu genomför på med instegsjobb och nystartsjobb ska ge fler en chans att vara med och bidra till vårt välfärdssamhälle. Jag tror också på den nya organisation som vi genomför och som tar över uppdrag . Där får länsstyrelserna en viktig roll i att förhandla med kommuner och också se regionalt hur man kan fördela flyktingar så att de hamnar på rätt plats inte bara när det gäller bostad utan också när det gäller arbetsmarknadsläget. Det kommer också att öka solidariteten kommunerna emellan. Det återstår att se. Men jag tror att man kan skapa bättre solidaritet ur en regional verksamhet än ur en på nationell nivå där vi har haft en myndighet som förhandlar med en kommun i taget. Det är min förhoppning. Det är jättebra att och dess chef ger sig in i debatten och säger att man kommer att vidta åtgärder. Handlar det om att hänga ut kommunerna på hemsidan, så gör det! Vi behöver olika krafter för att uppmana kommunerna och få dem att inse att vi behöver dela på jag höll på att säga bördan ansvaret för människor som kommer till och som behöver någonstans att bo. Vi kan inte tillåta den utveckling som vi ser i och , dit flera människor söker sig men där det inte finns möjligheter för den kommunala verksamheten att sluka alla människor och se till att de får den service och det värdiga liv som de har rätt till. När det gäller byggandet byggs det mer än någonsin men antagligen inte tillräckligt, utan det kan behöva byggas mer. Jag vill återigen poängtera att det inte är så att man lämnar människor åt sitt öde när de kommer till och får uppehållstillstånd. Precis som när man får uppehållstillstånd har alla rätt till en bostad , och alla får hjälp att hitta en om man bara inte missar den månad som man har på sig efter att man har fått uppehållstillstånd. Jag tror att du har rätt i att många missar , och därför blir denna utredning viktig för hur vi ska göra för att människor ska få en andra chans eller vad som kan behövas. 119 (): Det är glädjande att ministern uppskattar det som händer på . Man måste, antingen med piska eller morot eller vilken lösning man nu väljer, lyfta fram de kommuner som tar sitt ansvar och likaså de kommuner som inte tar sitt ansvar. I hela denna debatt ligger fördomen att flyktingarna är en börda. Vänder man i stället på det och säger att om de får det absolut bästa mottagandet i , en bra bostad, bra svenskundervisning och utbildning och bra behandling för de trauman som de bär med sig kan de faktiskt bli en stor tillgång för , både på det ekonomiska planet och på alla andra plan. Det visar just till exempel det som vi har gjort i , där man har integrerat behandlingen med svenskundervisningen. Många av de här människorna har fått jobb ganska snabbt. Man kan se ett tydligt samband. När hälsan blir bättre lär man sig mer och det blir lättare att få jobb. Det visar väl om något hur viktigt det här är. När man tittar på skolresultaten när det gäller barn blir det väldigt förenklat om man bara fokuserar på att vi måste ha hårdare tag i skolan. Vi måste titta på de grundläggande problemen. Bland många av de här barnen, som anses vara störiga eller bråkstakar, finns det trauman i botten. Får de inte behandling är risken att barnen bara kommer att må ännu sämre och också prestera sämre i skolan. Jag vill verkligen att man överför det här, som man redan gör för vuxna, till barnen. Det blir bättre för samhället och det blir bättre för barnen. Sedan är det också så att EU nu ska ge pengar till de länder som tar sitt ansvar och tar emot irakiska flyktingar. har tagit emot hälften. Jag tror att den sammanlagda summan är , och ska få en stor del av det. Då tror jag att det är viktigt att de här pengarna fördelas till de kommuner som tar ansvaret, för vi behöver de resurserna. 120 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag tror att de pengar som hänvisar till är EU-fond, som ska gå till just integrationsåtgärder för medborgare i tredjeland. Det är som sagt en fristående fond, och där kommer man att kunna söka för olika verksamheter. Jag hoppas verkligen att de kommuner som tar emot många också kommer att skicka in sina ansökningar och att de kan få ta del av dessa medel. Jag måste ändå gå tillbaka till skolan och det som du kallar hårda tag. Jag menar att det du kallar hårda tag, det vill säga ordning och reda, lugn och ro i klassrummen, är en förutsättning för att man ska kunna uppmärksamma och upptäcka de här barnen. Utvärdering tidigt är också en metod för att kunna upptäcka vilka barn som hamnar efter. När vi upptäcker det, först i åttonde klass, är det tyvärr . Det du anser vara hårda tag menar vi är en förutsättning för att vi ska komma just dit du efterfrågar. Jag hoppas att du ska vara med och utveckla skolpolitiken åt det hållet. har i alla fall vänt och erkänt att det finns goda värderingar i den politik som förs, även om hon inte vill säga det rakt ut. Jag hoppas att också Socialdemokraterna i sin helhet faktiskt är på väg att erkänna att det som händer i skolan , där många barn som behöver uppmärksamhet, stöd och hjälp inte får det på grund av att ett antal kan bete sig hur som helst, bara inte får förekomma. Där tror jag att vi kan finna varandra inom en ganska snar framtid, när har lyckats förmedla sina tankar till hela organisationen. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2006/07:591 om jämställdhet i arbetslivet 121 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att vi ska få ett mer jämställt arbetsliv. I sin interpellation framhåller att en viktig förutsättning för jämställdhet är att män och kvinnor tar ett gemensamt ansvar för familjen och att kvinnors ställning på arbetsmarknaden försvåras av att de fortfarande har huvudansvaret för barnen och det obetalda arbetet i hemmet. Regeringen har genomfört flera åtgärder som syftar till att alla människors vilja till arbete ska tas till vara. Fler människor ska komma in på arbetsmarknaden och kunna arbeta i den omfattning de önskar. De reformer som regeringen genomfört eller aviserat, till exempel jobbavdraget, leder till att både sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och göra det mer lönsamt att gå från deltid till heltidsarbete. Detta gäller främst kvinnor, som i större utsträckning än män är arbetslösa på deltid. Om det finns fler arbetsgivare att välja mellan skapas det ännu bättre förutsättningar för goda arbetsvillkor och bättre löneutveckling. beslutade regeringen om en proposition som lägger grunden för ökad mångfald bland vårdgivare, vilket innebär ett avskaffande av den så kallade stopplagen. En rad andra åtgärder är aviserade som syftar till att öka utrymmet för enskilda initiativ och eget företagande inom välfärdsområdet. På regeringens initiativ satsas nu på ett brett program för att öka nyföretagandet bland kvinnor, stödja forskning om kvinnors företagande och bidra till att kvinnors företag växer. Både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv med arbetsliv. Regeringen har aviserat en familjepolitik för valfrihet, ökad jämställdhet, större mångfald i förskolan och barnomsorgen och mer tid med barnen. En modern familjepolitik utgår från att familjer är olika, har olika önskemål och behov. Föräldrarna som känner sina barn bäst ska ges ökade förutsättningar att välja den typ av förskola och barnomsorg som är lämplig för just deras barn, i deras situation. Familjerna ska uppleva att deras möjligheter att påverka sin vardag ökar. Förslaget att införa en jämställdhetsbonus syftar till att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt och förbättra förutsättningarna för jämställdhet både i familjelivet och i arbetslivet. För att underlätta för föräldrar att kombinera ett yrkesliv med ett fungerande familjeliv bör mångfalden inom barnomsorgen öka genom ökad valfrihet och en större variation av utövare. Förslaget om sänkt skatt på hushållstjänster innebär dels bättre förutsättningar för familjer att köpa tjänster som underlättar vardagen, dels bättre möjligheter för de kvinnor och män som vill öka sin arbetstid. Regeringen kommer att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden med hjälp av en tydligare lagstiftning och en mer effektiv tillsyn genom att slå samman ombudsmännen på diskrimineringsområdet till en mer kraftfull myndighet. 122 (): Frågan om jämställdhet i arbetslivet är en av våra allra viktigaste frågor utifrån att vi ska få lika villkor, och framför allt rätten till lika villkor. Det handlar om klass och kön. Många sätter då klass och kön mot varandra, men det är inte detta det handlar om. Det handlar ju om att få lika rätt. Om man tänker på hur flickor och pojkar uppfostras handlar det mycket om att pojkar får möjlighet att stoja och bråka medan man ställer krav på flickor att de ska vara duktiga och ta hand om varandra. Det här följer naturligtvis med genom livet. Det är just därför det är så oerhört viktigt att vi stimulerar till att vi får möjlighet att vara människor, inte kön, och att vi får möjlighet att bryta mönster. Jag kanske ska tacka för svaret. Jag måste säga att efter det här svaret känner jag en stor oro , en oro för att vi nu tar ett steg bakåt när det gäller jämställdheten. Jag kan börja med när ministern, , skriver i sitt svar att fler människor ska komma in på arbetsmarknaden och kunna arbeta i den omfattning som de önskar. Hon skulle i det perspektivet vilja ge sken av att man ökar jämlikheten på det här sättet. Då kan jag inte låta bli att ställa mig frågan: Varför har inte regeringen fullföljt rätten till heltid? Vi vet att det är så många kvinnor som är ofrivilligt deltidsarbetslösa. Det känns som lite av ett hån när man påstår att man med sin arbetsmarknadspolitik har skapat förutsättningar för att alla ska få jobba som de önskar. Det är inte riktigt sanningen. Vi vet att allt fler kvinnor hamnar i visstidsanställningar. Där hade vi genomfört en reform, som vi hade fattat beslut om här i . Det har man rivit upp från regeringens sida. På det sättet ökar orättvisorna på arbetsmarknaden och vi ser, eller kommer att se, hur fler kvinnor kommer att finnas i mer otrygga anställningar. Det känns lite grann som att vi då inte tar ett steg framåt när det gäller jämställdheten i arbetslivet. Något annat som också är mycket förvånande i svaret är detta med att det ska vara lönsamt att gå från deltid till heltid. Tänk att jag som jag har varit ute i arbetslivet, ända , inte har träffat på en enda person, oavsett kön, som har sagt att de vill jobba heltid men har avstått på grund av lönen, alltså att det inte har lönat sig att jobba heltid. Det är mycket märkligt och förvånande. Om man vill jobba heltid vill man ju göra det. De flesta som jobbar deltid gör det ofrivilligt. Det finns de som i sitt liv väljer att jobba lite mindre, kanske för att man har små barn hemma. Men det är en annan frågeställning. Min fråga till ministern kvarstår: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att öka jämställdheten i arbetslivet? 123 (): Man har gjort en beräkning på den senaste budgeten av vilket utfall den har fått när det gäller jämställdhet. Det visar sig att kvinnorna fick av skattesänkningen och männen fick . Redan tidigare fanns det ju stora skillnader i löner och förmögenhet. Det finns tyvärr ett antal inslag som inte är riktigt bra. Det gäller till exempel vårdnadsbidraget. Det står i svaret att det är viktigt att föräldrarna själva får välja. Det låter väldigt bra, men man kan se att i de kommuner där man har prövat den modellen är ansökningarna till från kvinnor. Det råkar alltid vara kvinnan som ska stanna hemma. Det hänger naturligtvis ihop med gamla könsrollsmönster, men också med att kvinnor ofta har lägre lön och mer deltid. I den situationen blir det naturligt att det är kvinnan som stannar hemma. Jag ser det som väldigt allvarligt ur jämställdhetssynpunkt. Vi borde i stället stärka kvinnor att kunna ha både familj och arbete och inte behöva välja. Även om man är hemma med vårdnadsbidrag och sedan kommer tillbaka har man tappat mycket fart. Det är inte säkert att man får jobb. Man har kommit efter mycket både i löneutveckling och i kompetensutveckling. Precis som sade är deltid ett stort problem. Det syns också lite i detta att det ska bli mer lönsamt att gå från deltid till heltid. Problemet är inte så enkelt. Problemet är att många kvinnor är ofrivilligt deltidsarbetslösa. Arbetsgivaren vill alltså inte ge dem heltid. Då hjälper det inte att förändra skattesystemet. Då måste man öka kraven på arbetsgivaren att ge kvinnorna heltid. Det är lustigt att man kan se skillnad på kvinnodominerade och mansdominerade branscher. Det är ofta mycket lättare för männen att få heltid än för kvinnorna. Det är ett systemfel inbyggt. Kvinnorna har både lägre löner och sämre möjlighet att påverka sin arbetssituation. I svaret kommer det fram att en större mångfald av vårdgivare skulle öka jämställdheten eftersom många kvinnor jobbar inom vården. Det finns ingen automatik i det. Kvinnorna har det inte bättre inom Handels och Hotell och Restaurang, som är privat sektor. Det är samma sak där. Snabbköpskassörskan har sämre arbetstid ofta deltid och sämre lön än mannen som jobbar i sportaffären som ändå har ganska liknande arbetsförhållanden. Det borde kunna gå att få bättre förhållanden för kvinnorna. Det finns ingen automatik i att man genom att privatisera skulle göra det bättre för kvinnorna. Det är ytterst någon som ska betala. betalar vi via skattsedeln. Man kan fråga sig om vi ska subventionera privat verksamhet. Det är egentligen samma sak som . Det blir inte mer pengar för det. Man lägger det på det privata i stället. Om man inför försäkringar undrar jag om folk verkligen är beredda att betala de summor det handlar om. Jag tror att svenska folket tycker att det är en bättre lösning att betala via skattsedeln. Det blir också mer rättvist. Risken är ju att det bara är de som har råd som betalar försäkringarna. Något som verkligen är viktigt för att öka valfriheten är nattbarnomsorg och barnomsorg på obekväma tider. Många kvinnor arbetar inom vården. Någon måste ta hand om de gamla även . Då behövs barnomsorg. 124 Integrations- och jämställdhetsminister (): säger att man ska se till människan och individen, det vill säga inte till kön. Ändå utgår mycket av er politik från just gruppering kön eller gruppering klass. Men jag håller med dig. Det är människan, individen, som måste ställas i centrum i politiken, vilken politik det nu är. Framför allt i jämställdhetspolitiken menar jag att det är centralt. Det handlar då mycket om att människor måste ha valfrihet. Enskilda individer eller familjer måste kunna fatta de beslut som de tycker passar just deras tillvaro som familjen ser ut just . Jag håller med om att man måste arbeta med detta redan från förskolan. Därför har jag och skolministern ett gemensamt arbete för hur vi ska få bättre jämställdhet redan från förskolan ända upp till högre utbildning och sfi. Jag återkommer till det . Rätten till heltid är en skrivelse som vi drog tillbaka. Jag tycker att kvinnor ska ha rätt till heltid, men arbetsgivare måste kunna anställa efter förmåga. När det gäller den offentliga sektorn tror jag att det finns kvinnor som inte får det. Arbetsgivaren kanske missköter sina åtaganden. Jag tror också att om de kommunala och landstingsdrivna verksamheterna får mer pengar genom att fler jobbar och de får mer skattemedel kommer de också att kunna se till att människor jobbar heltid. Det behövs ju fler händer inom både vård och omsorg. Jag tror också att det finns kvinnor som inte har möjlighet. Som du beskrev i din fråga är det fortfarande kvinnorna som har det största ansvaret för hemmet och barnen. Vi har faktiskt lagt fram ett förslag om hushållstjänster. Det handlar om att kunna få stöd och hjälp med barnen och stöd och hjälp med städning och annat. Jag vet er invändning att detta inte når alla. Jag förstår det, men det är en början. Jag ser att det finns potential. Det finns möjlighet att fördjupa det arbetet så att det kommer fler till del. Jag tror att det också finns de som inte vill. De ska inte heller behöva jobba heltid. Det måste man vara överens om. säger att det inte finns någon som har avstått från att jobba heltid på grund av lön. Jo, jag tror att det finns en del som har avstått. Med de marginalskatter som fanns tror jag att många människor kände att det inte var värt att jobba en extra timme för en hundralapp när man bara får behålla . Jag tror att många människor har tänkt så. Om man åtminstone får behålla av det man jobbar in extra tror jag att många människor skulle tycka att det är värt att gå upp från deltid till heltid. Det är precis det vi vill åstadkomma med jobbavdraget, som framför allt går till låg- och medelinkomsttagare. Jag tror visst att fler arbetsgivare inom vården kan leda till bättre löneutveckling. Jag har hört argumentet om Handels och Hotell och Restaurang, men det handlar oftast om okvalificerade jobb. Inom sjukvården är det högkvalificerade jobb som sjuksköterskor och läkare. Det är högutbildade människor. Det är klart att utbildning lönar sig och ska löna sig ännu mer. Att ha möjlighet att säga att om jag inte får goda villkor hos dig som arbetsgivare så vänder jag mig till någon annan, ger naturligtvis förutsättningar till bättre arbetsvillkor och bättre löneutveckling. Det är konstigt resonerat att man subventionerar privata vårdproducenter. Vi betalar för vården. Vi har kommit överens om att vi ska betala med skattemedel. Det ska vi göra. Det spelar väl ingen roll vem som producerar vården. Det måste inte vara . Det finns många privata vårdgivare som gör ett väldigt bra jobb. Vi ska se till att de finns så att de sjuka medborgarna slipper stå i kö för att det bara finns en vårdgivare. I det här fallet är det jättebra med mångfald, både för de anställda och för oss medborgare som patienter. 125 (): Det är en lite märklig inställning till rätten till heltid att man måste se till arbetsgivarens förmåga. Var finns människan? Om man måste se till arbetsgivarens förmåga, hur kan det då komma sig att det finns heltid i de mansdominerade yrkena eller där det är flest män som arbetar? Inom de yrkeskategorier där många kvinnor jobbar är det däremot oftast deltid. För att tydliggöra det kan man titta på handeln, som också är en växande näring. Där man exempelvis säljer IT-saker och tv-apparater jobbar många män. En bred majoritet jobbar heltid, medan kvinnor inom livsmedelshandeln och i klädbutiker jobbar deltid. Har inte dessa arbetsgivare samma förutsättningar och samma förmåga? De verkar ju i samma bransch. Det håller inte ihop riktigt. Det måste handla om rätten till heltid med deltid som en möjlighet det finns olika saker i livet som gör att man kanske inte alltid vill jobba heltid. Det finns faktiskt också de som har ett företag och jobbar halvtid där och halvtid i någon form av anställning. Det måste alltså finnas en flexibilitet, men det handlar om och kvinnors rätt på arbetsmarknaden. Jämställdhetsministerns inställning är märklig i det perspektivet. En helt annan sak, vilket också var inne på, är att alliansen som gick till val på fler jobb föreslår ett bidrag för att inte arbeta nästan det första de gör. Jag tänker förstås på vårdnadsbidraget. När vi tittar på till exempel kan vi konstatera att den grupp kvinnor som stannar hemma med vårdnadsbidrag är den grupp kvinnor som har den lägsta utbildningen och de största svårigheterna på arbetsmarknaden. Hur kan det komma sig att en regering som har gått till val på fler jobb vill stimulera att kvinnor inte arbetar? Ministern skriver i sitt svar om jämställdhetsbonusen, och det är bra. Men när ska vi få se ett konkret förslag? Vi kan vara överens om att jämställdhetsbonusen är ett bra förslag, men när får vi se resultatet?