prot · GU0973 · 2007-03-13 00:00:00 — Samarbetet har snabbt tagit ledningen i världen i den här frågan, vilket jag som sagt tycker återspeglar att detta är ett samarbete som får upp farten och går allt bättre. Det tycker jag också präglar Lissabonstrategin. Återgivandet är att Lissabonstrategin nu fungerar allt bättre. Allt fler länder gör alltmer för att öka konkurrenskraft och få fler i arbete. De ser dessutom också att ekonomin friskar till sig, vaknar till, i de europeiska länderna. Jag tror att den nuvarande kommissionen, som ofta pratar om Europe of results, har funnit en arbetsmetod som väldigt tydligt markerar att vi ska skapa resultat inom olika områden. Vi pratar nu väldigt mycket om bättre regulations, som också är något som är viktigt för den . Det är enormt viktigt att man skapa resultat med att minska den administrativa bördan också inom EU-systemet. Det är klart att om nu också junitoppmötet kan föra frågan om fördraget framåt så är nog väldigt mycket av den reflexion och allt annat som möjligen har bromsat tempot inom EU-systemet ett tag ersatt av något annat. Visst var det lite av historiens vingslag på detta toppmöte som var sista. Blair lämnar snart. Det var en känsla av det är ett skifte på väg. Det kommer naturligtvis att styras väldigt mycket av vem som vinner i och när man bytt ledarskap i . Men vi är väldigt många på plats som driver på för att EU-samarbetet ska skapa bra resultat, och det tycker jag märks. 20 (): Det här dokumentet berör ju två viktiga områden. Det är miljön, som flera talare har varit inne på, men även Lissabonstrategin. Jag skulle vilja ta upp ett område som jag saknar lite i det här dokumentet och vill höra om statsministern har några synpunkter på. Jag vill också höra om frågan har varit uppe. I diskussionen om Lissabonprocessen talar vi ju bland annat om fler arbetade timmar inom EU. Det innebär att de som står utanför arbetsmarknaden till exempel ska ges utökade möjligheter att få ett jobb. I finns många med annan etnisk bakgrund som går arbetslösa och som inget hellre vill än att få ett jobb. kan vi i en av morgontidningarna läsa att arbetsförmedlingen får åka till för att söka arbetskraft. Det råder arbetskraftsbrist i , det är helt riktigt. Förs diskussionen, och i så fall på vilket sätt, om hur arbetslösa invandrare i EU:s medlemsländer ska komma in på arbetsmarknaden på ett bättre sätt? Finns det här med i diskussionen kring Lissabonstrategin? 21 Statsminister (): Det är ett viktigt påpekande att de många som står utanför den svenska arbetsmarknaden har varit en av grunderna för att säga att måste göra mer, just med hänsyn till Lissabonstrategin. Det handlar om fler arbetade timmar, fler som faktiskt måste finnas inne på arbetsmarknaden. Det är ett mycket viktigt perspektiv, och jag tror att det är väldigt förvirrande för många när man på den ena sidan i en tidning kan läsa om folk som inte får jobb och på nästa höra precis det som nämner, nämligen att vi nu är runt i olika länder och försöker få folk att komma hit just för att vi inte anser oss hitta någon som kan ta jobben. Det är säkert en väldigt förvirrande diskussion för många. Migrationspolitiken och integrationseffekter av stora rörelser var inte något som diskuterades mycket , men det finns där väldigt närvarande. Vid de tidigare två toppmöten som jag har närvarat vid har detta varit en stor diskussion alldeles för lite, tycker jag, utifrån utgångspunkten att behöver fler människor och att vi behöver uppmuntra fler att komma i arbete. Det har mer varit en defensiv attityd, om hur vi ska säkerställa att människor verkligen kommer på rätt grund. Det är naturligtvis viktigt för väldigt många att det ser ut så, men det har för lite varit en diskussion om det som frågeställaren efterlyser, nämligen verkningsfulla metoder för att också hjälpa människor som har kommit från andra kulturer, andra länder, in på arbetsmarknaden. Där är det ju tyvärr så, måste jag säga efter att ha stått här och sagt hur duktiga vi är på klimat- och miljöpolitik, att inte har lika mycket att berätta för andra annat än att tala om att vi också har stora problem och att vi också har mycket kvar att göra för att få det att se bättre ut. 22 (): Även jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Vi är många som känner glädje över att klimat- och energipolitiken står så högt på agendan. Jag delar också det statsministern framför utifrån att ekonomisk utveckling och hållbar utveckling kan gå hand i hand. På det sättet kan vi skapa tillväxt för hela . Det man kan känna en viss oro för i perspektivet att vi ska arbeta med förnybar energi och energieffektivisering är det som handlar om konkurrens och att det ser olika ut med de energislag som vi har i våra olika länder i ett europeiskt perspektiv. I vissa länder har vi fortfarande väldigt mycket kärnkraft. De länderna slogs lite grann för det efter vad jag kunde förstå när jag följde nyhetsrapporteringen. Vi har också länder som har mycket kolkraft. Man kan ju fundera på det utifrån perspektivet med konkurrensneutralitet mellan länderna. Min fråga till statsministern handlar om det. Det kommer att bli tuffa tag när de nationella målen ska sättas. Om jag har förstått det hela rätt kommer varje land att ha någon form av veto. Då är min fråga hur statsministern tror att det här med hållbar energi ska klara sig i förhållande till kärnkraft och kol. 23 Statsminister (): Jag tycker att framför en alldeles korrekt beskrivning av hur hösten förmodligen kommer att gestalta sig. Det var som förbundskansler uttryckte det: Alla länder anser att de är undantag i förhållande till hur förhandlingarna ska föras. Det är därför det är så otroligt viktigt att man gör en förpliktande målformulering som binder alla och som sedan naturligtvis kommer att leda ned till den process där kommissionen sitter land för land och går igenom vilka ytterligare ansträngningar länderna kan göra för att minska utsläpp av växthusgaser och växla in mer av förnybar energiproduktion. Väldigt många kommer då att anmäla olika typer av hinder för detta. Och det är klart att sedan ska det värderas när vi får fram slutsatserna om hur man har kunnat komma längre. Det står i en protokollsanteckning till slutsatstexterna att kommissionen ska komma överens med vart och ett av medlemsländerna. Det kan ju tolkas som att medlemsländerna till slut får möjligheten att säga ja eller nej. Men man ska komma ihåg att vi har förpliktat oss till att faktiskt nå längre gemensamt. Skälet till att man får vara lite försiktig med formuleringen är att vi också hedrar det som ligger i frågeställarens beskrivning, nämligen att vi har lite olika energimix och att vi fortsatt tycker att nationell suveränitet gäller i fråga om hur energimixen ska se ut. Jag tror att väldigt få skulle tycka att det var en bra idé om man i fattade beslut om att vi skulle bygga fler kärnkraftsaggregat i bara för att ta ett exempel. Mycket av energimixen vill vi kunna fatta egna beslut om. Men i förhandlingarna ska vi ta på oss att göra mer för att minska utsläpp av växthusgaser och öka produktionen av förnybar energi. Det ska göras med alla länder. Då vill jag gärna säga att det finns de som hävdar, precis som återgavs, att kärnkraften hör hemma där. Den hör hemma när det gäller att minska CO2-utsläpp om den ersätter olja, kol och gas, men jag tycker inte att den hör hemma i diskussionen om definitionen av förnybar energiproduktion. Det ser därför heller inte ut så i toppmötesslutsatserna även om en del fortsatt kommer att häva det. 24 (): Kärnkraften, kan vi väl slå fast, är väl ingen hållbar energi och ingenting som vi ska ha utifrån att om vi skjuter på det för långt in blir det för stort beroende och för mycket som ska bytas ut på en och samma gång. Det här med att vi har en blandad energimix kan ju också göra att man kan känna en viss oro för vår svenska basindustri. När vi får en gemensam europeisk marknad och priser då ska sättas utifrån var man handlar sin energi kan man också känna en viss oro. ligger i framkant, och vi är dukiga på att utveckla bioenergi. Om då länder och industrier i andra delar av handlar vår energi, som vi producerar i , och vår svenska industri får köpa sin el av något annat land, och kanske till ett mycket högre pris, är det ju inte bra för den svenska basindustrin. Därför handlar min fråga om konkurrenskraften och tillgången till energi utifrån priset och hur statsministern ser på detta för svensk industri. 25 Statsminister (): Det viktiga med den här frågan är att den indikerar att detta är på riktigt. Gör man inte detta rätt riskerar man jobb och produktion i . Det har jag återkommit till väldigt . För internationellt avvikande energipolitik eller ställ upp regler för som avviker helt från förutsättningarna från andra länder. Det enda som kommer att ske är att där det är som miljörenast försvinner jobben till produktionsförhållanden som är väsentligt sämre. Då har vi lurat oss själva. Då har inte miljön globalt blivit bättre. Det enda som har skett är att vi har förlorat jobb och produktion här i . Det är därför jag tycker att är så viktigt att vi inte agerar nationellt isolerat och ensamt utan tillsammans med andra i en bördefördelning där effekten av konkurrensneutralitet i åtgärderna kommer att vara utomordentligt viktig. Jag nämnde det också i mitt inledningsanförande. Det har varit min absoluta bild från basindustri och industriproduktion att det är det de efterfrågar. Vi kan förstå styrning, och vi kan förstå det som måste göras för att förbättra miljön. Vi bör se till att det är så globalt eller internationellt verksamt som möjligt så att det inte ger oss en snedvriden konkurrens. Det hoppas jag att vi nu har möjliggjort. 26 (): Statsministern redogjorde ju för att Berlindeklarationen som ska presenteras i samband med EU:s 50-årsjubileum kommer att innehålla bland annat de värderingar som EU bygger på. Inför toppmötet kunde man läsa i tidningarna att i ett samtal med påven har öppnat för att skriva in att EU vilar på en gemensam värdegrund, åtminstone i ett kommande förslag till . Jag tycker att det är oroväckande. Ett modernt sekulärt samhälle ska ju hålla isär kyrka och stat. Detta öppnar för en som inte bara lägger fram det juridiska och det politiska ramverket utan också det religiösa. Dessutom finns det risk för att det underblåser rasistiska stämningar och islamofobi och även de krafter som vill inskränka kvinnors och homosexuellas rättigheter, kanske i förlängningen med en hotad aborträtt. Jag tror att frågan om att skriva in religionen i grundläggande EU-dokument är principiellt viktig. Därför är min fråga: Har detta diskuterats på och har regeringen i så fall tydligt markerat mot sådana planer? Är regeringen annars beredd att i fortsättningen tydligt markera att inte är berett att gå med på några skrivningar där religionen och kristendomen anges som en grundläggande europeisk värdering vare sig i Berlindeklarationen eller i EU-konstitutionen eller något annat övergripande EU-dokument? 27 Statsminister (): En krets av länder med 27 medlemsstater innehåller, som jag tror att alla förstår, många olika uppfattningar i synen på detta. Det finns partier, till och med länder, som hävdar att det är väldigt viktigt att göra en typ av religiösa hänvisningar i texter om värdegrund av olika slag. I är det kanske inte lika bekant. Det finns också andra länder som är tveksamma till det. I de punkter som vi lade fram och som jag redogjorde för här har vi inte pratat om den typen av värdereferenser från svensk utgångspunkt. Vi tycker inte att det hör hemma här. Jag tycker också att det är viktigt att markera karaktären på Berlindeklarationen som tänkt att inte vara politiskt kontroversiell. Så har det beskrivits. Så förutsätter jag att det kommer att bli. Det tror jag kommer att ge svar på frågan. 28 (): Jag tackar för svaret. Jag tolkar det som att regeringen också i fortsättningen är beredd att vara tydlig på den här punkten. Jag vädjar om att man verkligen är det. Det är naturligtvis starka moralkonservativa och religiösa krafter i rörelse som vill stärka kristendomens ställning i den här typen av dokument. Jag tror att det vore oerhört olyckligt om det blev så. 29 Statsminister (): Jag tycker att vi ska hålla isär olika saker. Det blir lätt en diskussion om den kristna kyrkan och kristendomen. Det förtjänar sin diskussion. Det blir lätt en diskussion om värdegrund. Jag hoppas att vi alla har vissa värden som vi står för, gärna så eviga som möjligt och gärna så samlande som möjligt. Man blir ofta bekant med det när man kommer till delar av världen där dessa värden inte upprätthålls. Då inser man att det är viktigt att diskutera vilka värden som ska bygga ett i grunden tolerant och bra samhälle. Det vill jag ändå markera. Med det sagt tycker jag ändå att vissa typer av centrala europeiska dokument inte ska innehålla referenser av ett slag som uppfattas som exkluderande. Det är precis så diskussionen förs mellan dem som tycker att det ska finnas den här typen av referenser och dem som, utan att egentligen vara emot eller tycka att det finns någon annan värdegrund, tycker att det inte hör hemma här. Det är i mycket den svenska traditionen, som också återgav, nämligen att skilja kyrka från stat och skilja politik från religion. Jag har upplevt att väldigt många har framfört det synsättet i processen. 30 (): Jag tackar statsministern och vill börja med att ge honom beröm. Jag tycker att det är bra att klimat- och energifrågan äntligen har varit på huvuddagordningen på ett med beslut som kanske inte är perfekta men åtminstone går i rätt riktning. Jag vill också tacka statsministern för hans beröm av tidigare inflytelserika politik. Statsministern sade att faktiskt ligger före andra EU-länder i många av klimat- och energifrågorna. Det är bra att statsministern kan vara ödmjuk och berömma oss för det. Därmed faller statsministerns argumentering om att inte skulle kunna ligga före inom klimat- och energifrågorna. Det har uppenbarligen inte varit något problem för . Jag vill fråga om statsministern tog upp frågan om att vi skulle ha ett 30-procentigt krav i stället för ett 20-procentigt som det blev. Lyfte statsministern upp den frågan på toppmötet som ett sista desperat försök att omvända en del av de andra EU-ledarna? Jag vill också fråga om statsministern nämnde något om den berömda strategin när det gäller glödlampor. Var det uppe till diskussion i korridorerna? Gav statsministern sitt stöd till förslaget att förbjuda glödlampor? Statsministern nämnde att utsikten att komma fram med konstitutionen också togs upp på något sätt. Jag skulle vilja att statsministern utvecklade det. Pratades det i korridorerna om det? Jag kan tänka mig att ordförandeskapet försökte höra sig för när alla EU-ledare var på plats om utsikterna framöver och hur andra EU-ledare resonerar kring detta. 31 Statsminister (): Jag börjar med glödlamporna. Det togs ett beslut som innebär att kommissionen har fått i uppdrag att lägga fram förslag för att öka energieffektiviteten på kontors- och gatulampor samt för glödlampor och annan belysning i hushåll. Vi ska inte underskatta det. Det betyder jättemycket. Om vi kan få en övergång till mer energisnåla och mindre värmealstrande glödlampor i mycket stor omfattning innebär det en väldig energibesparing. Jag vet inte om den diskussion som fördes hörde hemma i den här typen av toppmötesslutsatser, men det står där. Jag har varit med om att fatta ett beslut där detta står. Jag har noterat att man i diskuterar att införa ett förbud mot den traditionella glödlampan. Men som sagt, här är beslutet att ge kommissionen den uppgiften som ett led i det som ska följa. Jag tog till orda och sade att jag tyckte att vi skulle förpliktigas till , även utan referensen till en internationell överenskommelse. Två medlemsländer uttryckte stöd för den uppfattningen; fler var det faktiskt inte, även om jag vet att det i fördiskussionerna nämndes att fler länder i realiteten hade kunnat tänkas biträda det. Man ska komma ihåg att det finns en grupp av länder som tycker att är att gå för långt och som tycker att det är ett orealistiskt mål . Därför landade vi i det här mycket viktiga första steget och, vilket jag tror kan glädja alla, det mycket viktiga faktum att FN:s klimatpanels diskussioner om reduktioner på 60 och finns refererade i toppmötesslutsatserna. Det här blir ett första steg 2020. Det större målet nämns . Jag var aktiv och föreslog detta i debatten. 32 (): Statsministern svarade inte på den sista frågan om huruvida det skedde något korridorsnack om EU-konstitutionen. 33 Statsminister (): Jag kan avslöja att vi pratar med varandra i korridorerna. Men det är inte av det slag som jag tycker skulle leda frågan framåt ställt i relation till och vad jag har rapporterat i , utan det handlar mer om huruvida vi verkligen kan anta detta vid junitoppmötet och om vi kan respektera det. Den typen av diskussioner fördes. 34 (): Jag tänkte nöja mig med en eller möjligen två frågor. liksom flera andra partier här i , även statsministerns parti, verkar i den liberala idétraditionen som präglas av mångfald och inte av ett enda facit. Det är en fröjd att se att och världen genom marknadsekonomi och en allt friare handel nu genomgår en stark ekonomisk och välståndsfrämjande utveckling. Och det känns mycket bra att bevittna hur som ett av EU:s medlemsländer nu är med och driver på för krafttag mot klimathotet och för en bättre miljö. Som statsministern sade var EU en av de drivande krafterna bakom tillkomst och kommer sannolikt att spela en avgörande roll för dess förlängning och förstärkning, vilket beräknas beslutas när dessutom är ordförandeland i EU. Med det genombrott som har skett vid detta toppmöte läggs en god grund för EU:s möjligheter att driva fram en tuffare internationell överenskommelse. Min fråga är: Hur bedömer statsministern förutsättningarna för arbetet med nästa Kyotoavtal, inte minst vad gäller medverkan? Jag tycker ändå att det börjar röra sig lite. Och hur kan utnyttja sitt ordförandeskap på bästa sätt? Jag har också en liten följdfråga som var inne på. Om hade varit utanför EU, som ju även miljökrafter märkligt nog vill, och om vi inte hade varit med och påverkat, hur hade våra möjligheter då varit? Hade det varit frustrerande, statsministern, att få stanna hemma i i stället för att vara med och påverka för en bättre miljö i världen och för åtgärder mot klimatförsämringarna? 35 Statsminister (): Låt oss konstatera att det är klart att det hade känts så. Det är viktigt att vilja väl i världen, men det är också viktigt att vara på plats och ha ett inflytande över de strukturer som verkligen kan göra skillnad. Det är en del av det som vi lär oss om den moderna politiken, att den måste ha sina olika nivåer som är relevanta för olika typer av beslut. Människor ska fatta många egna beslut. Lokalt beslutsfattande är väldigt viktigt för många. Vi för en diskussion om regioner och nationalstaten. Det är viktigt. Men tappa inte bort att väldigt många frågor är gränsöverskridande! Vi behöver internationella beslutsforum som också kan vara kraftfulla. Om man inte säger ja till det, eller om man vill avskaffa det, står man utan svar inför väldigt många av de utmaningar som världen ser framför sig. När det gäller den vidare processen med klimatfrågan är också det tyska ordförandeskapets riktning i arbetet mycket tydlig. samlas G 8-länderna i Heiligendamm i norra . Till detta möte kommer förutom G 8-länderna , , , och . Då finns alla relevanta och stora länder som också bidrar till den globala klimatuppvärmningen på plats. målsättning är naturligtvis att säga: har tagit det första steget och visat ledarskap. Vad är era åtgärder? Förhoppningen är att kunna komma en liten bit redan där. Annars handlar det nog väldigt mycket om en väntan på byte av administration i . Även om har markerat klimatfrågans betydelse i sitt State of the union-tal , är det ganska tydligt att de i de respektive partierna som ser ut att ställa upp som presidentkandidater tydligt markerar klimatfrågan och att det också behövs mer av policy. Den traditionella konferensen på om klimatförändringar börjar . Det är tänkt att den processen så att säga ska landa 2009, förmodligen under svenskt ordförandeskap. Har vi då en värld som har koncentrerat sig efter G 8-mötet, och möjligen det som har skett i , kan vi se en öppning för att det blir en mer samlad värld som svarar upp mot klimatförändringarna under svenskt ordförandeskap 2009. Det vore fantastiskt om det kunde bli så. Jag hoppas det. 36 (): Vid sidan av klimat- och energifrågorna, som har dominerat denna frågestund mycket , har också frågan om hur den europeiska ekonomin ska stimuleras varit en central fråga under toppmötet hur vi ska få en ekonomi som stimulerar jobb, tillväxt och välfärd för framtiden. I detta perspektiv är villkoren för de små och medelstora företagen av avgörande betydelse. Man behöver inte åka ut på många svenska företag för att få reda på att många företagare i känner stor frustration och ilska över den regelbörda som finns i . I de slutsatser som statsministern har redogjort för finns det ett tydligt mål om att den administrativa bördan ska minska på EU-nivå men också att de olika länderna på nationell nivå ska sätta upp motsvarande mål. I detta arbete har också varit starkt pådrivande, både den gamla och den nuvarande regeringen, ska jag säga. Min fråga till statsministern är: Hur ser statsministern på möjlighet att fortsätta vara ett föredöme i dessa frågor? handlar det om att detta ska genomföras och inte bara om att målet ska finnas. Hur ser statsministern på våra möjligheter att vara ett föredöme i dessa frågor och också konkret i genomföra denna 25-procentiga minskning? 37 Statsminister (): Det är en mycket viktig fråga. Det är en sak att enas om en målformulering och kanske till och med ha haft den i några tidigare program från den förra regeringen. Men för att det ska bli förändringar i småföretagarens vardag handlar det också om att genomföra detta. Därför tror jag att det är viktigt att se behovet av båda dessa strategier sida vid sida. Väldigt många företag, även de som är lite mindre, märker snabbt att om man ska överleva i konkurrensen kan man inte ha som enda marknad. Väldigt många av dem försöker expandera ned till . Och jag får precis samma beskrivningar om att det är enormt krångligt. Det är enormt många nationella regelverk och subventioner som ligger kvar i ett som beskriver att man har en inre marknad. Därför behövs det en lättare EU-börda vilket är det ena målet. Men det behövs också nationella uppföljningar när det gäller att minska regelkrångel på det nationella och, väldigt ofta, på det kommunala planet. Regeringen har inlett ett arbete för att nå den målformulering som vi också har antagit i vår egen regeringsförklaring. Det är ett arbete som leds av men som i realiteten mer eller mindre kommer att inbegripa alla statsråd. Det är klart att regleringsivern inte har varit lika stor på alla områden, och det kommer att se lite olika ut. Det är vår förhoppning att vi ska finna de regler som betyder allra mest när det gäller att vara ett hinder för företagande och utveckling. Väldigt ofta har många av dessa regler kommit till i vad som då har varit goda syften. Men få har tagit ansvar för hur de sedan korsvis agerar och hur tung regelbördan totalt sett har blivit. Att ha småföretagaren som utgångspunkt i vårt synsätt när vi försöker regelförenkla tror jag är väldigt viktigt. Men arbetet är i gång, och mer kommer naturligtvis att följa. Och det är min förhoppning att det ska ske med samma kraft det är mitt intryck att det drivs på på Europeiska unionens nivå. 38 (): Vi kristdemokrater ser EU som ett unikt och viktigt redskap för att arbeta med gemensamma frågor och frågor av gränsöverskridande karaktär, där vi med respekten för enskilda människors värdighet och en djup respekt för demokratin kan samtala, lyssna och agera tillsammans.