prot · GV0927 · 2007-11-20 00:00:00 — föreslås en nedläggning av Myndigheten för skolutveckling som faktiskt har arbetat med detta. Det är det som gör mig och med mig väldigt många i som arbetar med lärande om hållbar utveckling oroade. Jag kan lägga till att i den listning av olika myndigheter som sysslar med detta har även Sidas arbete på kommit med. Det är ett bra arbete; det håller jag helt med om. De arbetar knappast med svenska skolor, utan det är ett Sidaarbete som är av internationell prägel. Det är mycket bra, mycket berömvärt och så vidare, men det är inte det som diskuteras i den här frågan. Min fråga gäller alltså inte detaljer, enheter, våningar, tjänstemän och så vidare. Den gäller helt enkelt det nätverksarbete som finns . Kommer detta att kunna finnas kvar möjligtvis i en förändrad form som en kunskapsförmedling till kommunerna? 93 Utbildningsminister (): Alla dessa som är oroliga för just den här enhetens nedläggning har inte nått fram till mig. Det är möjligt att det finns många filter, men en sådan våldsam proteststorm för just den enheten har jag inte mött. Jag har faktiskt inte mött något alls utöver fråga. Men jag känner samma oro för själva klimatfrågan som ger uttryck för. Det är viktigt att vi lär oss mer om den så att vi kan mer. De ungdomar som går i skolan måste lära sig mer, och det är viktigt att lärarna är välutbildade på det området. Jag tror till exempel på en bra lärarutbildning och en bra lärarfortbildning i form av Lärarlyftet som vi nu sätter i gång. Där finns ett fokus på naturvetenskapliga ämnen. Det är väl så viktigt som någon enhet på någon central myndighet. Jag kan inte bedöma om det här blir kvar eller inte i någon ny organisation. Jag tänker inte heller bedöma det, och jag tänker inte ta ställning till det. Jag tänker inte ens ha någon åsikt om det. Vad vi gör från regeringens och sida är att ange vad vi vill uppnå och vad vi tycker är viktigt. Detta med ökad medvetenhet om klimatförändringar som rimligen i allt väsentligt är en del av det naturvetenskapliga ämnesblocket inom skolväsendet är något mycket centralt. Vi måste ha fokus både på den frågan och över huvud taget på de naturvetenskapliga ämnenas ställning. I mer generella termer är det alltför få elever som tycker att de här ämnena är intressanta. Alltför få går de utbildningarna, väljer naturvetenskapligt program på gymnasiet och så vidare. Vi har en stor uppgift framför oss, och den tar vi i högsta grad på allvar. Jag är beredd att lyssna på många synpunkter på detta från alla möjliga håll, också i . Jag anser däremot inte att det är statsrådens sak att ta ställning till om någon enhet på en viss myndighet ska finnas kvar eller inte. 94 (): Det är bra att vi kan vara överens om betydelsen av miljö- och klimatfrågor. Vi är också helt överens om betydelsen av Lärarlyftet, som även har instämt i. Jag håller helt med om att betydelsen av att väcka och öka intresset för att naturvetenskapliga ämnens betydelse i hög grad hänger ihop med att vi också får till en modern lärarutbildning även för lärare som kanske gick sin utbildning . De kanske inte är helt uppdaterade , och de behöver en annan syn för att kunna entusiasmera eleverna. Det är trevligt och bra att vi verkligen är överens om detta och kan stadfästa det. Sedan har vi den andra biten. Jag kräver inga detaljer av statsrådet. Egentligen har jag i grund och botten två frågor. I den första uppfattar jag att vi har en överensstämmelse, nämligen att miljö- och klimatfrågorna även kommer att vara prioriterade frågor. Förhoppningsvis kommer de att vara ännu mer prioriterade av nöden så tvunget, tyvärr i skola och utbildning. För att detta ska fungera krävs också ett övergripande nationellt ansvar för att förmedla kunskaper till kommuner, till skolor, till skolhuvudmän och även mellan skolhuvudmän och kommuner. Det är den biten jag undrar om. Det gäller inte hur detta organiseras; det må vara överlåtet till någon annan. Men att detta sker är någonting jag vill få besked om från statsrådet. 95 Utbildningsminister (): Jag upplever att jag har svarat på frågan . Vi tycker att klimatfrågorna är viktiga. Vi vill uppvärdera de naturvetenskapliga ämnena. Regeringen kommer att återkomma till om naturvetenskapen i skolan på olika sätt. Jag tror att det kommer att behövas olika beslut på det området för att lyfta detta i svenskt utbildningsväsende, och för att över huvud taget lyfta hela den naturvetenskapliga sektorn. Är just det här nätverket något som ett statsråd ska ha uppfattningar om? Jag menar att så är det inte. Statsråd ska inte gå in och detaljstyra de olika nätverk och arbetssätt som myndigheterna använder för att nå de övergripande målen. förvånas jag över att inte minst så ivrigt pläderar för kommunalisering, decentralisering och avreglering, men så fort det är någonting som frågeställaren själv är intresserad av ska vi gå in och styra i varje detalj! Vi får väl vara lite konsekventa i hur skolväsendet ska styras. Jag menar att vi är överens om ett engagemang i dessa frågor. Jag uppfattar att vi är överens om att de naturvetenskapliga ämnena ska lyftas fram. Men när det gäller exakt hur det ska organiseras delar jag mer grundläggande hållning; det är en fråga för de professionella myndigheterna, skolor, rektorer och så vidare. Det ska inte vi som politiker lägga oss i hur intresserade vi än kan vara av de här detaljerna. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellationerna 2007/08:102, 104, 106 och 107 om kvalitet och kompetens i förskolan 96 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ett införande av vårdnadsbidrag inte ska leda till sämre kvalitet i förskolan. Vidare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels modersmålsstödet inom förskolan ska förbättras, dels förhindra en utveckling där vårdnadsbidraget riskerar att leda till att invandrarbarns möjlighet att lära sig svenska försämras. har också frågat statsministern om han avser att ta initiativ till att gradera upp förskolans betydelse i regeringsarbetet genom att i likhet med den förra regeringen ge en särskilt tillsatt minister ansvar för dessa frågor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågor när det gäller förskolan. Jag har för avsikt, herr talman, att besvara de fyra interpellationerna i ett sammanhang. Regeringen genomför en familjepolitisk reform bestående av ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag, jämställdhetsbonus, barnomsorgspeng och ökat pedagogiskt inslag i förskolan. Valfriheten och mångfalden ska öka i barnomsorgen så att denna bättre möter familjernas behov och underlättar livspusslet genom att ge föräldrarna ökade förutsättningar att välja den typ av verksamhet som är lämplig för just deras barn, i deras situation. Allt fler barn deltar i förskolans pedagogiska verksamhet. Fler än åtta av tio 15-åringar tillbringar delar av sin vardag där. En fortsatt utveckling av förskolans verksamhet och kvalitet är av största vikt. Under det senaste årtiondet har det pedagogiska inslaget i förskolan fått en allt större betydelse. Här ska barn få grunder för att senare lära sig läsa, räkna och skriva i . Regeringen har tidigare aviserat att förskolans pedagogiska uppdrag ska stärkas. pågår nu ett arbete med dessa frågor. Ett lekfullt lärande i förskolan kan lägga grunden för att fler barn lyckas i skolan. Därför avser regeringen att införa tydligare mål i förskolans läroplan, regelbunden nationell kvalitetsgranskning av förskolorna samt ökade möjligheter för förskollärare till fortbildning. För att fler barn än tidigare ska få tillgång till pedagogisk verksamhet kommer också den allmänna förskolan att utvidgas till alla barn i stället för som . Det bör säkerställas att förskolorna arbetar med en pedagogisk verksamhet som är anpassad till det enskilda barnets behov. För att säkra kvaliteten bör en tydlig uppföljning och utvärdering ske av arbetet. Förskollärarnas kompetens har stor betydelse för förskolans kvalitet och flera åtgärder bereds inom , bland annat har en utredning om en reformerad och kvalitetssäkrad lärarutbildning tillsatts. Utredaren ska lämna förslag på hur en lärarutbildning för förskolan bör utformas så att utbildningen får en egen identitet inom lärarutbildningens ram för att förskolans kompetensbehov ska kunna säkras. Utredaren ska vidare föreslå hur förskollärares, fritidspedagogers och lärares behov av fort- och vidareutbildning ska kunna tillgodoses. ska dessutom föreslå hur en påbyggnadsutbildning som leder till lärarexamen på avancerad nivå och ger behörighet till forskarutbildning ska kunna utformas för personer med lärarexamen på grundnivå och med en gedigen yrkeserfarenhet. Kommuner ges nu en möjlighet att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. Detta kommer dock att utformas så att det inte innebär ett hinder för att arbeta. Vårdnadsbidraget ska för både kvinnor och män gå att kombinera med familjeliv och arbetsliv. Införandet av ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag kommer inte att förta skyldigheten för kommunerna att erbjuda plats i förskolan av god kvalitet . Denna skyldighet kommer självfallet att kvarstå och betyder att barnen även framöver kommer att delta i förskolans viktiga verksamhet. Som tidigare nämnts pågår arbetet nu med satsningar för att förstärka förskolans kvalitet ytterligare. Kommunerna har även en skyldighet att tillgodose behov av modersmålsstöd i förskolan. Detta regleras i läroplanen för förskolan (Lpfö 98) som är en bindande förordning. Visserligen är andelen barn i förskolan som får modersmålsstöd relativt låg, dock visar statistiken att andelen barn i förskolan som får sådant stöd ökat stadigt . Kommunernas skyldighet vad gäller modersmålsstöd i förskolan är klart och tydligt reglerad och kommer att kvarstå. Jag finner det inte nödvändigt att från regeringens sida nu vidta några ytterligare åtgärder. Statens skolverks utbildningsinspektion har bland annat som uppgift att inspektera att kommunerna följer sina skyldigheter på förskoleområdet. Regeringen planerar nu flera förändringar av utbildningsinspektionen för att ytterligare stärka kontrollen. En arbetsgrupp inom har dessutom lagt fram förslag om en förändrad rektorsutbildning som i högre grad ska ge förskolechefer och rektorer kunskap om mål och regler som gäller för förskolan och skolan. Det har tidigare funnits ett samband mellan föräldrarnas utbildning och om ett barn går i förskolan eller inte. I och med att allt fler barn går i förskolan har denna skillnad nästan helt försvunnit. Mellan av 15-åringarna går i förskola oavsett föräldrarnas utbildningsbakgrund. I arbetet med att förtydliga målen i förskolans läroplan ska barns språkutveckling särskilt uppmärksammas. Då förskolan ingår som en självklar del i den samlade barn- och ungdomsutbildningen behöver inte ansvaret för förskolan innehas av en särskild förskoleminister. Tvärtom ska det vara tydligt att de olika pedagogiska verksamheterna för barn och ungdom har samma utgångspunkt och grundläggande värderingar för att ett gemensamt och integrerat utbildningssystem ska kunna bli framgångsrikt. 97 (): Tack för svaret! Min första fråga och fundering är: Varför skjuter regeringen inte till en enda krona till vårdnadsbidraget? Risken är uppenbar att det i praktiken blir så, i kommuner där man inför vårdnadsbidrag, att det medför en sämre kvalitet i den övriga förskolan. På något sätt måste det här finansieras. Är det detta som blir resultatet måste man ta avstånd från den inriktningen. Jag tycker inte att ministern ger något svar på den här typen av resonemang och frågor i sin redogörelse. Det finns vaga utfästelser om satsningar på förskolan, men det är inte ett tillräckligt svar. Vårdnadsbidraget handlar om stora pengar. Om kommun skulle införa detta skulle det kosta 15 miljoner att ge dem som som har valt att stå utanför förskolan vårdnadsbidrag. I handlar det om lika mycket. Ni pratar om bättre kvalitet men satsar inga pengar och riskerar att underminera verksamheten med vårdnadsbidraget. Den andra biten är Lärarlyftet. Det gäller inte förskolans personal. Av de 3 500 platser som finns inom Lärarlyftet har intresse visats för 1 500. Det kan anses som anmärkningsvärt av andra skäl, men det visar också att det finns ett utrymme som man kan ta i anspråk. har ministern efter kritik lovat att förskolans personal ska bli föremål för en satsning i ett senare skede. Min fundering och fråga är: Varför skiljer man ut förskolans personal från övrig personal i skolan? Har de inte samma status? Varför fanns inte förskolans personal med i Lärarlyftet? utreds, med ministerns egna ord, en egen identitet för förskollärare inom ramen för lärarutbildningen. ordförande anser att det kommer att få negativa konsekvenser för förskolans verksamhet. Att inte ha en sammanhållen lärarutbildning är att ta ett steg tillbaka i tiden. Det minskar kraften i förskolan som första steget i det livslånga lärandet. Det förnekar och tonar ned det faktum att många pedagogiska utvecklingsidéer vuxit fram i förskolan och sedan påverkat det övriga utbildningssystemet. Enligt direktiven för den utredning som ska arbeta med den här frågan ska det krävas tilläggsutbildning för att en förskollärare ska kunna forska. Det är definitivt inte bra. Skulle någon våga sig på att sätta upp sådana utvecklings- och karriärhinder inom ett manligt dominerat yrke? Dessutom har den nya lärarutbildning som vi har uppskattats mycket bland lärarna i förskolan. Den har lett till högre status. Ministern konstaterar också mycket riktigt att andelen barn med modersmålsstöd i förskolan är för lågt, men han tänker inte vidta några åtgärder. Det är intressant, och det är också förvånande. Man frågar sig varför. Även om vi har alla de regler och lagar som ministern har berättat om här är det alltså ett sjuttiotal kommuner som erbjuder modersmålsundervisning. av barnen i förskolan får det stöd som de har rätt till. Modersmålet är basen för att kunna lära sig svenska ordentligt. Det är mycket viktigt. Jag tycker att ministern intar en mycket passiv hållning på den här punkten. Min fråga är: Varför denna passivitet? 98 (): Alla har rätt till språk, att kunna utveckla och tillägna sig det svenska språket samt bruka det egna modersmålet. Det har beslutat ska gälla i en samlad svensk språkpolitik. har den borgerliga regeringen, där statsrådet ingår, lagt fram förslag om att införa det kommunala vårdnadsbidraget. Det finns mycket jag skulle vilja säga om vårdnadsbidraget, men jag ska försöka att koncentrera mig på det som rör vårdnadsbidraget och det svenska språket. Vi har erfarenheter av vårdnadsbidrag. Vi kan dra slutsatser av det från vårt grannland . Där har man haft vårdnadsbidraget, kontantstøtte, . Det har varit verklighet under en så att erfarenheter av vårdnadsbidraget har kunnat dras. Vi kan se att det är kvinnor som har tagit ut kontantstøtte i , och det är framför allt kvinnor med invandrarbakgrund i miljonprogramsområdena som har tagit ut kontantstøtte. De har behållit sina barn hemma, och barnen har vistats i en miljö där enbart hemspråket har använts. De här barnen har sedan kommit till skolan utan tillräckliga kunskaper i det norska språket. Det är vad vi vet. Till detta kan vi för svensk räkning lägga att i kan enskilda förskolor bedriva verksamhet utan att följa läroplanen. Det genomdrevs under den förra mandatperioden med borgerliga partier i spetsen. Det finns inget som reglerar att privata förskolor ska bedriva sin verksamhet på svenska. Jag kan snabbt konstatera, och jag hoppas att också statsrådet kan göra det, att det finns uppenbara risker med att vårdnadsbidraget tillsammans med de här privata förskolorna kommer att minska många barns rätt till det svenska språket. Hur anser ministern att det här går ihop med det har beslutat om allas rätt till språk? Till detta skulle jag vilja lägga att vi har haft en livlig och viktig debatt om integration. Inte minst folkpartister har bidragit till den. Här har det lyfts fram hur avgörande det svenska språket är för integration, uppväxtvillkor och livschanser. Jag frågar då stilla: Hur kan folkpartisten å ena sidan driva krav på integration och gå så långt som till språktest och å andra sidan i regeringsställning medvetet föra en politik med förslag om vårdnadsbidrag som förnekar och minskar barns rätt till det svenska språket? Är det rimligt att det ska gå innan vissa barn kan få rätt till det svenska språket? Avslutningsvis: Kan statsrådet och folkpartiordföranden berätta för mig varför han är så angelägen om att införa just ett vårdnadsbidrag? 99 (): är det en alldeles särskild dag. Det är alltså FN klubbade igenom som ska genomsyra alla länder på jorden och det som genomför i sina politiska beslut. Man blir myndig när man är . Man tänker att nu kanske klarar sig själv. Men det gör den inte för det kommer ständigt nya krav och nya utmaningar för att barn ska må bra i hela världen naturligtvis. Men vi kan här och koncentrera oss på de svenska barnen och de barn som bor här i . I går anordnade Nätverket för en särskild hearing. Man brukar vara i Andrakammarsalen här i . Men den möjligheten fanns inte . Men denna hearing anordnades i alla fall. Där fanns barn med från alla möjliga barnorganisationer, barn och unga ändå upp till . Barn och unga från kyrkans barnorganisationer, från , från Unga Örnar, från , från Röda Korset var där, och det var synskadade barn och invandrarbarn. Men var var ministern? Varför var den borgerliga regeringen representerad av bara vid den hearingen? När Socialdemokraterna styrde prioriterade de dessa hearingar med barnen eftersom det är så viktigt att lyssna på barn. slår fast att barn har rätt att vara barn tills de är men också att man ska ta del av barns åsikter, att barn ska kunna utvecklas och få hjälp med sin utveckling och att barn ska kunna påverka. I går hade regeringen en jättechans att möta många barn som hade väldigt mycket åsikter. Men ni spolierade den chansen. Barnen ställde frågor om skolan och om mobbning. Statsrådet brukar vara väldigt intresserad av att få diskutera det. Här fanns en chans som inte togs. Barnen ställde också frågor om våld om våldet i jämfört med våldet på . De ställde frågor om handikappvänliga skolor. De hade mycket bra och relevanta frågor. kunde svara på en del frågor, men han fick tyvärr börja med att i sitt första svar säga att detta inte är hans område. Även vi andra politiker fick svara på en del frågor. Vi gjorde så gott vi kunde. Men det hade varit en fantastisk chans för att finnas med där. Jag har ett tips till att han ser till att han finns till hands i samband med att firas. Nätverket anordnar då alltid en hearing. Dessutom har jag några frågor som dessa barn har skickat med. Det är frågor om hur statsrådet ser på handikappvänliga skolor. Det finns exempel på att barn inte kan utöva gymnastik och att förskolebarn inte kan komma till sin rätt. Det var även förskolebarn med på denna hearing. Förskolebarn och skolbarn får inte alltid möjlighet att utvecklas på den förskola eller skola där de går. Jag undrar om statsrådet har någon synpunkt på det. Går det att skicka tydliga signaler till kommunerna så att de faktiskt uppfyller kravet på att barn ska kunna utvecklas både i förskolan och i skolan? Jag bedömer att detta ligger inom den vida ramen för interpellationerna. Men vi ska naturligtvis ha fokus på förskolan. Emellanåt är vi i utkanterna i interpellationsdebatterna. 101 Utbildningsminister (): Det är helt korrekt att det var ett möte i går som jag inte var med på. Jag möter hundratals elever i skolåldern . ska jag möta rätt många. mötte jag 500600 i i olika åldrar. Jag möter rätt många skolelever och svarar på många frågor. Jag beklagar att det var ett möte i går som jag inte var med på. Men man hinner inte med riktigt allt. De frågor som kommer upp här är viktiga. Jag ska börja med förskolan som interpellationerna ändå handlar om. Vi har , , ett söktryck på förskollärarutbildningen som är rekordlågt. Allt färre vill bli förskollärare. Många som kommer in på lärarutbildningen med inriktning på att bli förskollärare byter sedan inriktning för att bli grundskollärare i stället. Varför är det så? Kan det inte finnas lite självkritik hos Socialdemokraterna när det gäller den stora lärarutbildningsreform som gjordes 2001? En del kanske då säger att lönerna är för låga. Man kan alltid tycka att de är för låga. Men sanningen är att takten i löneutvecklingen för förskollärarna har varit ungefär dubbelt så hög som för gymnasielärarna . Ändå har antalet ungdomar som vill bli förskollärare sedan 2001 års lärarutbildningsreform minskat drastiskt. Någon självkritik när det gäller denna lärarutbildningsreform borde det väl finnas? Vi har aviserat att vi vill rätta till detta. Vi vill ha en förskollärarutbildning med en egen tydlig identitet, så att de som vill bli förskollärare och söker in på denna utbildning vet att de ska bli förskollärare och läser målinriktat och tar förskollärarexamen, i stället för den mischmasch som är i dagens lärarutbildning där det är rekordfå som vill bli förskollärare. Om vi ska kunna lyfta svensk förskola är A och O att vi får utbildade förskollärare som kan leda arbetet och höja kvaliteten. Färre än någonsin vill nu bli förskollärare efter er reform, . Sedan säger i någon släng att ministern efter kritik har sagt att vi ska ha fortbildning för förskollärare. Jag tror inte att det är kritik som har fått mig att säga det. Det står i den borgerliga alliansens valmanifest att det i samband med reformeringen av familjepolitiken, barnomsorgen och förskolan också kommer att ske fortbildningssatsningar och andra satsningar på förskolan. Jag fick frågan varför jag är så ivrig att införa vårdnadsbidrag. Jag ljuger väl om jag står och säger att jag är jätteivrig att införa det. Alla vet ju att det inte är så. Men vid en regeringsbildning får man ge och ta. Och om olyckan är framme och det är några andra som ska bilda regering nästa gång har jag förstått att det finns partier i den rödgröna alliansen som också är väldigt sugna på vårdnadsbidrag. Så det kan väl hända att det är fler regeringskonstellationer som får behålla det. Men den demonisering som ni försöker göra av detta lilla bidrag är helt osaklig. Detta bidrag ger ett lite ökat stöd på marginalen till den som väljer att vara hemma med barnen i stället för ha dem på förskolan, och det finns en del som vill det. Så farligt är det väl inte att man förstärker valfriheten lite grann? Det låter som att vi lyckas otroligt bra med språkutbildningen inom svenskt utbildningsväsende och att vi om vi inför vårdnadsbidrag kommer att rasera detta. Allvarligt talat, om det är något som vi har misslyckats med i svensk skola och utbildning så är det integrationen och svenskundervisningen. Att just vårdnadsbidraget skulle vara dödsstöten för detta är att demonisera. Det är helt sanslöst, och den beskrivning som ni ger av detta saknar all verklighetstäckning. 102 (): har gjort en undersökning om de lärarstuderandes olika typer av val och varför i den undersökning som gjordes sade att de tänker välja . Det var med hänvisning till arbetsmiljö, det var med hänvisning till lön, det var med hänvisning till arbetstider och det var med hänvisning till fortbildningsmöjligheter. Jag tror att det är bättre att ta itu med de inre sakerna i förskolan och att se till att klara av dem i stället för att skilja utbildningarna åt. Och inte blir det någon ökad status eller ett ökat söktryck på förskollärarutbildningen bara därför att man går in i ett system där det krävs tilläggsutbildning för att kunna forska. Nej, jag tycker att man ska lyssna bland annat på som pekar på vikten av att ha en sammanhållen utbildning och på att det gäller att gå in för att göra bättre saker beträffande förskolans inre arbete. Vidare kan jag konstatera att ministern inte säger ett enda ord om vårdnadsbidragets finansiering. Staten skjuter inte till ett öre på den punkten.