prot · GV0949 · 2007-12-20 00:00:00 — I vissa situationer är det därför förenligt med arbetslinjen att individer får mer pengar när de är heltidsarbetslösa än när de är deltidsarbetslösa. Visar det sig att deltidsarbetet inte leder vidare till ett heltidsarbete kan det vara mer effektivt, och därmed förenligt med arbetslinjen, att personen i stället söker arbete på heltid. Jag vill passa på att dementera att begränsningen av ersättningsrätten vid deltidsarbetslöshet leder till ett ökat beroende av försörjningsstöd vilket påstår. Den totala ersättningsperioden påverkas inte av förändringen. Den som inte fått ett arbete som stämmer med arbetsutbudet som det tar att förbruka på deltid har därför ersättningsdagar kvar och kan då få arbetslöshetsersättning på heltid. Arbetslöshetsersättningen ger i de allra flesta fall högre ersättning än vad en person kan få i försörjningsstöd. Även den som fortsätter att arbeta deltid, men utan utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen, kommer i normalfallet att ha en inkomst som är högre än försörjningsstödet. Slutligen vill jag poängtera att det som framför allt förbättrar situationen för de deltidsarbetslösa är att sysselsättningen och efterfrågan på arbetskraft ökar generellt. Då ökar också sannolikheten för att de som vill arbeta heltid ska kunna göra det. Det jag främst kommer att göra för de deltidsarbetslösa som får sämre inkomst med de nya reglerna är därför att fortsätta bedriva en politik som främjar företagande och sysselsättning. När de som är deltidsarbetslösa får heltidsarbete kommer deras inkomster att förbättras avsevärt. 46 (): Det som bekymrar mig mest med dessa nya regler är att man väljer att gå på arbetstagarna. Det är arbetstagarna som man ställer krav på, inte arbetsgivarna. Då talar vi ändå om väldigt många som är ofrivilligt deltidsarbetslösa och som faktiskt gärna vill ha heltid för att få en bättre lön. Man kan se att detta blir en piska för arbetstagaren och en morot för arbetsgivaren. För många arbetsgivare är det väldigt lönsamt att ha kvinnor anställda på deltid. Det kan handla om att man tar in dem när de behövs. Det är till exempel vanligt inom vård och äldreomsorg att man behöver folk när de gamla och sjuka ska stiga upp och när de ska gå och lägga sig. Mitt krävs det mindre arbete, förutom under lunchen. Då kan man anställa människor på dessa tider. Men det är rätt så besvärliga tider, inte minst om man har familj, alltså just och kvällen. Sedan är det väldigt mycket obekväm arbetstid även . Det här innebär att många arbetstagare, främst kvinnor, har obekväma arbetstider och betydligt sämre löner. Arbetsgivaren däremot kan plocka russinen ur kakan. Det blir billigare. Man behöver inte betala full lön. Dessutom tar man in dessa personer när man behöver dem. Det finns inte heller någon naturlag som säger att tjänsterna måste vara deltid. Inom handeln är det likadant. Ofta jobbar snabbköpskassörskor deltid och har dåliga löner. I sportaffären däremot jobbar ofta män som har både heltid och bättre lön. Det är ändå ungefär samma arbetsvillkor, det vill säga att man utifrån verksamheten inte kan motivera att det är nödvändigt med deltidstjänster. Så är det tyvärr i traditionella kvinnoyrken. Där är det väldigt mycket deltider och väldigt ofta dåliga löner. I stället för att sätta press på arbetsgivaren och kräva heltidstjänster väljer man nu att lägga kraven på arbetstagaren. Det blir ett moment 22 för den som inte vill någonting hellre än att ha ett heltidsjobb. får man själv skulden för att man inte har lyckats övertala arbetsgivaren att ge en ett heltidsjobb. Det är också väldigt naivt att tro att det här skulle pressa arbetsgivarna att på heltid anställa deltidsarbetslösa. Dessa får en betydligt sämre ekonomi. är det så att väldigt många kvinnor har män där hemma som ofta har betydligt bättre löner och som kan försörja dem. Men det leder också till att kvinnan ännu mer kommer i beroendeställning i förhållande till sin man. Beroende är hon ju ofta redan från början i och med den sämre lönen. Kvinnan hamnar ännu mer i knipa. Ensamstående kvinnor är i en rävsax. De klarar sig kanske nätt och jämnt med den sänkta inkomst som de nya reglerna innebär. Det blir otroligt knapert. Man får vända på varenda slant. Även barnen i familjen drabbas. Jag är rädd att det här kommer att slå ännu hårdare mot de grupper som redan går på knäna. Tyvärr kan arbetsgivaren fortsätta som förut. Det finns ju ingenting här som handlar om att pressa arbetsgivaren. Nystartsjobben kan till och med bli ytterligare ett hårt slag mot de här kvinnorna. Det kan bli så att en del av dem som kan stämpla upp sin inkomst får nystartsjobb. Det är ju regeringens ambition att man ska säga upp sig från sitt deltidsjobb. Det är heltidstjänster som ska sökas. När perioden för nystartsjobbet är slut är risken stor att arbetsgivaren plockar in en ny i stället för den gamla nystartsjobbaren. Därmed är man heltidsarbetslös. Jag är alltså rädd för hur det här kan drabba. 47 Arbetsmarknadsminister (): Mot bakgrund av argumentation är det otroligt glädjande att kunna säga att deltidsarbetslösheten nu mycket kraftigt sjunker. säger på SKL att deltidsarbetslösheten i kommunerna nu minskar mer än i någon annan sektor. , förste vice ordförande i , medger att regeringens åtgärder spelar in: Kommunerna kan inte längre räkna med att alla med ofrivillig deltid kan fylla upp med a-kassa. Poängen med de här förändringarna man har ju kunnat deltidsstämpla ; så har varit fallet, och detta är helt orimligt är först och främst att detta inte är förenligt med att ha arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring. Och vad värre är: Detta har inneburit att arbetsgivarna har kunnat vältra över kostnaderna för sin oförmåga att lösa organisationen av arbetet på a-kassorna och skattebetalarna. De som hamnat i kläm är just de som säger sig värna de ofrivilligt deltidsarbetslösa kvinnorna, oftast i låglöneyrken. Det finns bra kommunala arbetsgivare. är ett exempel på en socialdemokratiskt styrd kommun där man erbjuder alla sina medarbetare heltid. , en alliansstyrd kommun, gör samma sak. hade vi exakt samma debatt i samband med att budgeten presenterades. Då citerade jag LO-Tidningen. Det gör jag gärna igen: Men just de nya hårdare reglerna för a-kassa fick , socialdemokrat och ordförande i kyrkorådet, att se över kyrkogårdsjobben. Det handlar om som varit säsongsanställd och om som varit säsongsarbetare . Hur kommer det sig att ett socialdemokratiskt styrt kyrkoråd i inte har kunnat erbjuda heltidsjobb ? Med all respekt, men det återstår för att försöka svara på det. Man konstaterar också: Säsongsanställningar är ett avslutat kapitel på Ystads kyrkogård. Jag nämner detta som ett litet exempel. Rubriken är Nya a-kasseregler gav åretruntjobb. Det här är ett typiskt exempel på att det här fungerar. Det är därför som vi också ser deltidsarbetslösheten sjunka. Det går inte nu för arbetsgivarna att vältra över kostnaderna för sin oförmåga att hantera organisationen av arbetet på skattebetalarna och a-kassorna som de lågavlönade kvinnorna får sitta i kläm. 48 (): Jag är väldigt rädd för ett system som bygger på arbetsgivarnas goda vilja, att en och annan arbetsgivare nu ska säga: Det här känns inte bra. får de ännu sämre betalt. Därför är jag så snäll att jag erbjuder heltidstjänster. Det här blir väldigt osäkert för den enskilde. En och annan arbetsgivare kan resonera så; det förnekar jag inte. Jag undrar hur det då är med alla andra som har arbetsgivare som säger: Passar det inte tar vi in någon ny. Det finns säkert någon kvinna som har en man där hemma som kan försörja henne. Eller också tar man in någon som är beredd att leva med en riktigt usel standard. Man kan inte dra så stora växlar på siffrorna här. Vi måste se detta lite mer långsiktigt. Även bortsett från siffrorna är det vid en jämförelse mellan män och kvinnor fortfarande så att det är gigantiskt långt fler kvinnor som är deltidsarbetslösa. Det finns fortfarande en mängd sådana. Om det nu går att lagstifta bort detta genom att ställa krav på arbetstagaren, vilket man nu faktiskt gör det går dock helt enkelt inte att försörja sig på det här sättet undrar jag varför det inte går att lagstiftningsvägen ställa krav på arbetsgivaren. Då blir det ju inte så att man hänvisar till arbetsgivarens goda vilja, utan man ställer faktiskt krav på arbetsgivaren som kan hålla på som . Det skulle få precis samma sorts effekt men en mer rättvis effekt eftersom det skulle nå alla arbetsgivare, inte bara dem som är snälla nog att erbjuda heltid. Det hade alltså gått alldeles utmärkt. Det är arbetsgivarna, inte arbetstagarna, som är problemet. Det är ju arbetsgivarna som vägrar att erbjuda heltid. Ställ därför kraven på arbetsgivarna! Som det står i svaret är det i vissa situationer mer förenligt med arbetslinjen att människor får mer pengar när de är heltidsarbetslösa än när de är deltidsarbetslösa. Detta rimmar väldigt illa för mig. Det måste väl ändå vara bättre att arbeta deltid än att inte alls arbeta. Regeringen menar att det är jättebra att man säger upp sig från ett deltidsarbete för att söka heltidsarbete. Men det finns ju ingen som helst garanti för att man får ett heltidsarbete. Problemet är just att det finns alldeles för få heltidstjänster. Dessa är som regel redan upptagna, så frågan är: Är budskapet till landets kvinnor, som är den grupp som främst är deltidsarbetslös, att de ska säga upp sig från sina jobb för att därmed få heltidstjänster? Risken är väldigt stor att man kommer tillbaka slokörad och får acceptera de villkor som arbetsgivaren ställer eller, ännu värre, att man hamnar helt utanför, utan någon ersättning över huvud taget. Det resoneras så här: Jo, men i normalfallet får man ändå lite mer som deltidsarbetslös än som socialbidragstagare. Det tycker jag är ett väldigt hårt och cyniskt budskap till alla de kvinnor som det här handlar om. Det är fråga om väldigt många, dessutom ensamstående med barn. Det blir en väldigt tuff ekonomisk situation. Hur man än vrider och vänder på det hela leder det till betydligt sämre inkomster för de här familjerna, vilket leder till att barnfattigdomen blir ännu större. breder den ut sig. Oskyldiga barn drabbas alltså. I slutet av svaret står det om att när de som är deltidsarbetslösa får ett heltidsarbete kommer deras inkomster att avsevärt förbättras. Det är väldigt tvärsäkert att tala om när de får ett heltidsarbete som om det skulle vara en naturlag. Snarare handlar det om de får ett heltidsarbete, för vilket det med det nya förslaget tyvärr inte finns någon garanti. Jag hoppas att regeringen tänker över detta och faktiskt ställer kraven på arbetsgivaren. 49 (): Jag ska börja med att säga att i kommun, där Littorins partikamrater styr tillsammans med övriga borgerliga partier, ökar deltidstjänsterna. var 20 tjänster ute, varav merparten var på eller ännu lägre procentsatser. Man hade för inte så sedan 10 tjänster som var mellan och . Det är den utveckling vi har sett i ända sedan vi fick den borgerliga majoriteten i kommunfullmäktige där. Det beslut som tidigare gällde genom den socialdemokratiska majoriteten handlade om att man skulle tillsätta nya tjänster bara på heltid. De som är heltidsanställda och föräldralediga eller sjukskrivna ersätts nu av deltidare. Där tycker jag, fru talman, att arbetsmarknadsministern borde rikta tydliga signaler till sina egna partikamrater som på detta sätt medverkar till fler deltider. Det är bara kvinnor som hamnar i den situationen. Andelen långtidsarbetslösa ungdomar har ökat stort i , och andelen långtidssjukskrivna arbetslösa, som är utrikesfödda, har ökat dramatiskt . Utanförskapet är alltså stort för en stor grupp i trots att fler får arbete. Problematiken med deltidsarbetslöshet tycker jag att regeringen inte ser en helhet i. Det regeringen nu gör är att sätta press på dem som är deltidsarbetslösa, men man sätter ingen press på arbetsgivarna. Där är det liksom lugn och ro. Där behöver man inte göra någonting. Det är de anställda som inte får heltid som drabbas. Där tycker jag att regeringen är svaret skyldig. Varför ställer man inte krav på arbetsgivarna? Det är väl inget krav på arbetsgivarna om man sänker ersättningen för dem som är deltidsarbetslösa. Hur kan det bli ett krav på arbetsgivarna? Uppenbarligen bryr man sig inte om det här. Jag vill se att regeringen tar ansvar och ställer krav på arbetsgivarna, vilket man inte gör. Jag tycker att man borde vara mycket tydligare. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Är du beredd att rikta krav? Du påtalade tidigare att en socialdemokratisk kyrkofullmäktige, tror jag att det var, hade undvikit att anställa kvinnor som hade haft säsongsarbete. Jag håller med ministern att det är bedrövligt. Det är bedrövligt att människor i politiska sammanhang inte anställer människor på heltid utan utnyttjar dem. Problemet är att arbetsmarknadsministern ställer ännu högre krav på dem som är deltidsarbetslösa, men inget krav på arbetsgivarna. Det är den kopplingen jag vill se. Varför ställer man inga krav på arbetsgivaren? Det skulle jag vilja veta. 50 Arbetsmarknadsminister (): Det finns inget krav, , för privata företag att anställa över huvud taget. Det finns inget lagstadgat krav på att de ska anställa. Det gör de naturligtvis när företagen växer och det går bra i ekonomin, och de vill producera mer och sälja mer. Det är det enkla korta svaret. Det är frivilliga beslut att anställa i det här landet. Vi har inte planekonomi. pratar om arbetsgivarnas goda vilja. Den tidigare ordningen var att arbetsgivare kunde skyffla över ansvaret på andra, på a-kassorna och på skattebetalarna och därmed inte behöva ta något som helst ansvar. Men måste de ta det ansvaret. Då finns det naturligtvis ett alternativ som och jag har diskuterat förut, och det är lagstadgad rätt till heltid. Det skulle vara ett krav att anställa på heltid. Det vill inte ens LO ha längre. Varken LO, TCO eller , Ams eller 18 av de 24 remissinstanser som beredde ärendet vill ha det, av just det skälet att de tyckte att det inte blir någon rätt till heltid, utan det blir en rätt till nolltid. Man kan inte ställa krav på arbetsgivare att anställa över huvud taget. Är det den ordningen vi ska ha, att det inte ska bli några jobb alls? Ja, det ligger i och för sig i linje med socialdemokratisk jobbpolitik . Om man gör som man har gjort så kommer det att gå som det har gått. När vi tog över efter er var bland dem som hade högsta deltidsarbetslöshet i hela EU. Det var det ni lämnade efter. Kan ni vara nöjda med det? Inte ens jag tror att ni är nöjda med det. Vad ska ni göra åt det ? Ja, ni ska lagstifta om rätt till nolltid. Med all respekt, men får ni ge er. 51 (): Det som är tragedin i det här är att kraven på arbetsgivaren försvagas och att de inte anställer folk på heltid. I till exempel som jag kommer ifrån har vi någonting som kallas . Det är alltså i som erbjuder bland annat sjukvårdstjänster. på grund av besparingar säger man upp drygt 1 000 personal. Det är naturligtvis en katastrof för vården och när det gäller köerna. Är det någon som på allvar tror att regionen i den situationen, med de enorma besparingarna och när man i stället borde nyanställa flera tusen för att täcka behovet, kommer att satsa på heltidstjänster på grund av regeringens nya förslag, på grund av att regeringen nu gör det än sämre för deltidsarbetslösa? Jag tror inte det. Är man beredd att säga upp folk som man gör i är man självklart beredd att låta folk jobba vidare på deltid trots en betydligt sämre löneersättning. Regeringen drar väldigt stora växlar på det nya att det är en och annan arbetsgivare som kommer att anställa på heltid. Jag tror tvärtom att i de kommuner och landsting där man gör neddragningar blir det ännu tuffare. Det händer när man kommer med nya radikala reformer och förslag att det stöter på patrull. Det finns de som är tveksamma: Går det här verkligen att genomföra i praktiken? Där tror jag att man måste våga ta steget. I det här fallet är det ett väldigt radikalt steg som regeringen har tagit när det gäller att försämra för arbetstagarna. Det är de som får betala priset för att de inte blir anställda på heltid. Varför skulle man då inte kunna ta det radikala steget och ställa kravet på arbetsgivarna? Det har man gjort i många andra sammanhang. Jag vidhåller att regeringen inte vågar ställa krav på arbetsgivarna, däremot på de fattiga kvinnorna. Där hoppas jag att regeringen ändra sig. 52 (): Jag ställde frågan till arbetsmarknadsministern om han tycker att det är tillfredsställande att man i kommuner där hans partikamrater styr utökar antalet deltidstjänster och använder kvinnor som reservarbetskraft. Det är det man håller på att pyssla med. Tjänster på är det ingen som klarar av att försörja sig på. Jag har hört att arbetsmarknadsministern nekar till att socialbidragen ökar. Det finns kommuner där de inte ökar. Kumla kommun är en sådan kommun där de inte ökar, däremot ökar andelen personer, nya människor, som söker socialbidrag. Det är de som har gått på a-kassa och som söker socialbidrag. Det beskriver i Kumla. Jag vet inte vilka kontakter med dem som arbetsmarknadsministern har haft, men så ser det ut i alla fall. Jag tycker att det är ett problem när kvinnor får vara en reservarbetskraft. Det arbetsmarknadsministern nu säger är: Allt krav på arbetstagarna, arbetsgivarna går fria. Arbetsgivarna har inga som helst krav på sig. Jag känner till att arbetsgivaren anställer, avskedar, reglerar arbetet och så vidare. Det är klart att jag vill se krav gentemot arbetsgivarna. Vi kan prata om incitament om man går upp från deltid till heltid och ökar antalet heltidstjänster. Det är ett incitament. Jag vet att den här regeringen är mest för piska, men kan ni inte ha lite morötter? Det finns inga morötter för de anställda, det är uppenbart, inte för arbetstagarna. Men arbetsgivarna kanske skulle kunna få lite morötter. Vi har sett att moroten med nystartsjobb är man tacksam för ända tills den upphör. Sedan kastar man ut den som hade nystartsjobb, och så tar man in en ny. Men kan man tänka sig ett ge en morot till dem som ökar heltidstjänsterna och går från deltid till heltid i våra kommuner? Jag förstår att arbetsmarknadsministerns kolleger i inte kommer att göra så, men jag hoppas att några kommer att nappa på det i alla fall. 53 Arbetsmarknadsminister (): Ja, deltidsarbetslösheten sjunker nu kraftigt, framför allt i kommunsektorn, som SKL säger. Till och med säger att det delvis är en effekt av den här regeringens politik. Var det inte det som var poängen? Socialdemokratisk politik är och har varit verkningslös när det gäller att bekämpa deltidsarbetslösheten. Den här regeringens ekonomiska politik levererar just det som ni har misslyckats med. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:207 om borgerlig arbetsmarknadspolitik och konsekvenser för familjer 54 Arbetsmarknadsminister (): har frågat socialministern om han avser att ta några initiativ för att tillse att familjer inte splittras till följd av den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill börja med att klargöra något om de motiv regeringen har haft i arbetet med arbetslöshetsförsäkringen. Regeringens främsta prioritering är att alla människor som vill och kan arbeta ska ges möjlighet att göra det. Regeringen har därför tagit initiativ till omfattande åtgärder för att främja sysselsättningen och bryta det stora utanförskapet, varav reformering av arbetslöshetsförsäkringen är en. De sammantagna resultaten av politiken går redan att avläsa i statistiken. Arbetslösheten sjunker, utanförskapet minskar kraftigt och sysselsättningen stiger i en takt som vi inte har sett . Mot bakgrund av detta togs den regel i arbetslöshetsförsäkringen som gav arbetssökande möjlighet att begränsa sitt arbetssökande både till yrkesområdet och till det geografiska närområdet bort, eftersom en sådan generell regel strider mot regeringens strävan att förkorta arbetslöshetstiderna. Syftet med försäkringen är att ersättning ska lämnas av omställning mellan arbeten. Sannolikheten att hitta ett nytt arbete minskar med arbetslöshetens längd. Det är därför av största vikt att den som är arbetslös finner ett arbete så snart det är möjligt. Att ta bort 100-dagarsregeln var också något som både och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) förespråkade. Rimlig hänsyn till den arbetssökandes möjligheter att arbeta inom ett annat yrkesområde, pendla eller flytta ska tas genom tillämpning av reglerna om vad som är ett lämpligt arbete. Av lagen om arbetslöshetsförsäkring framgår att ett arbete ska anses som lämpligt om det inom ramen för tillgången på arbetstillfällen tagits skälig hänsyn till den sökandes förutsättningar för arbetet samt andra personliga förhållanden. Exempel på personliga förhållanden kan vara familjeskäl såsom att den sökande är ensamstående förälder eller att det finns barn som är beroende av den sökandes tillsyn. Bedömning om vad som är ett lämpligt arbete ska göras under hela ersättningsperioden och detta har inte förändrats av den nya regeringen. Jag vill passa på att poängtera att det är arbetsförmedlingens uppgift att anvisa arbetslösa till arbeten oavsett om den arbetslöse uppbär arbetslöshetsersättning eller inte. Det är sedan upp till arbetslöshetskassan att avgöra om den försäkrade brustit i de åtaganden han eller hon har enligt försäkringsvillkoren genom att, till exempel, inte ta ett anvisat arbete. Om så är fallet är det arbetslöshetskassan som avgör hur detta ska påverka individens ersättning. Jag inser dock att arbetet med att anvisa arbetslösa till arbeten inte alltid löper friktionsfritt och att det kan, precis som beskriver, finnas enskilda omständigheter som påverkar. Därför har också IAF i uppgift att utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och hur dessa tillämpar lagen om arbetslöshetsförsäkring. Det är också IAF som utfärdar föreskrifter om vad som ska gälla för att ett arbete ska anses lämpligt. Sammanfattningsvis anser jag alltså att det är en god ordning att arbetslöshetsförsäkringen utgör en omställningsförsäkring av arbetslöshet. Min grundinställning är därför att man ska försöka hjälpa de arbetslösa att finna arbeten så snabbt det går och inte vänta med detta. Det är därför naturligt att söka jobb på andra orter om det inte finns jobb på hemorten. Jag menar vidare att det är rimligt att den arbetslöse ska söka anvisade arbeten för att få behålla arbetslöshetsersättningen, även om det kan finnas särskilda skäl att beakta då eventuell nedsättning av ersättningen övervägs. När det gäller det enskilda fallet som refereras till i interpellationen kan varken jag eller regeringen som helhet ha någon uppfattning om detta. Mot bakgrund av vad jag nu anfört ser jag inte anledning att vidta några åtgärder i sammanhanget. 55 (): Statsrådet , du svarar med många ord och lägger ut texten väl, men säger sedan: Nej, jag tänker inte göra någonting. Jag undrar om det känns bra, om det känns bra i magen och hjärtat att säga: Nej, jag tänker inte göra någonting. Jag är beredd att offra barnen till de arbetslösa föräldrarna. De barnen väljer statsrådet att inte se. De här barnen behöver egentligen inte sina föräldrar, inte lika mycket som andra barn behöver sina föräldrar. Det är skillnad på egna barn och andras ungar. Det är nämligen det du säger när du tycker att det är okej att en springvikarierande småbarnsförälder ska ta ett deltidsarbete hemifrån och bakom sig lämna en tvåårig dotter och en man som jobbar många kvällar och . Man säger: Ja, ja, men du kan ta det här jobbet hemifrån och kan sedan komma hem och vara lite mamma på deltid. Jag undrar om det känns bra i hjärtat. Det kan väl ändå inte vara så att det är så vi vill se , med föräldrar som far hit och dit och bara är hemma och gosar lite med barnen och sedan far i väg igen?