prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Socialdemokraterna pratar mycket i motioner, men har pengar till lite. Över huvud taget är det ganska snålt med både förslag och siffror för att vara en budgetmotion. Det är spridda skurar i oppositionens budget. Socialdemokraterna tycker att läxor är bra. De lägger till och med extra pengar på läxläsning. vill absolut inte ha några läxor över huvud taget i skolan. Socialdemokraterna i alla fall vill ha betyg tidigare i skolan. vill över huvud taget inte ha några betyg. Vänstern vill inte ha några friskolor. Socialdemokraterna vill ha några. älskar alla friskolor. Det är rätt så spretigt i förslaget från oppositionen, och en tydlig linje lyser med sin frånvaro. Avslutningsvis, herr talman, syns det tydligt att regeringen har en ärlig vilja att förändra och förbättra för eleverna i skolan i vårt land. Det syns i de många förslagen, i det helhetsgrepp som regeringen tar om skolpolitiken och även i de stora resurserna som satsas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 55 () replik: pratar om konkreta verktyg. Hon nämner inspektion. Rankning nämnde hon inte, men det har ju skolminister suttit och pratat om i en annan byggnad. Hon nämnde också betyg, ordningsomdömen och nationella prov. säger även att det är i de tidiga åren satsningarna ska göras. Det är där man ska lägga resurserna. Det hörde vi mycket om även före valet; krutet skulle läggas . Men var är krutet någonstans? Var finns lärarna? Var finns resurserna till det här? pratar inte jag bara om utan även om förskolan och om skolbarnsomsorgen, som lyser med sin frånvaro i debatten. Ni gör en korrekt beskrivning av hur situationen är på fritids , men vad gör ni åt den? Det behövs en ordentlig satsning för att kunna erbjuda barnen en meningsfull fritid. Alla elever ska kunna bli sedda, säger . Det tycker vi också. Vi tycker att det är viktigt att ha fler lärare och att kunna ha mindre grupper för att man ska kunna hjälpa de elever som behöver hjälpen. Vi säger inte att man ska avskaffa läxorna, men skolarbetet ska precis som allt annat arbete göras under arbetstid, och därmed för elevernas del under skoltid. Därför behövs det fler lärare för att möjliggöra det. Vi vill ha en satsning på elevhälsan. Det finns kuratorer i landet som ansvarar för över 1 000 elever spridda på sex olika skolor. Det är inte någon rimlig situation. Jag vill gärna se mer av de konkreta verktygen. Det ska vara någonting som spelar roll för eleverna. Betygen är inte svaret på ökade kunskaper. 56 () replik: Det är trevligt att vill se mer av alliansregeringens politik. En del tycker att det händer för mycket och att det går för fort fram. Alliansregeringen har sett att det finns ett stort behov av att göra översyner och komma med förslag så snabbt som möjligt. Det gäller allt ifrån förskolan till den högre utbildningen. Det är den stora helheten som är på väg fram. Det vi har kunnat se i budgeten är satsningen på närmare 1 miljard på en läsa-räkna-skriva-satsning. Den tycker tyvärr inte är viktig, utan man vill i stället satsa på bland annat genuspedagoger som kan var viktigt men också på feministiskt självförsvar. Det är trist att man gör den förändringen i roll eftersom vi ser så tydligt att det är de tidiga insatserna som är viktiga för att varje elev ska kunna få en ärlig chans. Vad gäller förskolan pågår det stora familjepaket som är på väg fram. har vi jämställdhetsbonusen och vårdnadsbidraget. Sedan kommer de pedagogiska förstärkningarna i förskolan med bland annat allmän förskola från och en barnomsorgspeng. Den är steg två, som kommer . Det är alltså allt från förskolan till den högre utbildningen som är på väg fram. Det är viktiga och tidiga insatser, som tyvärr inte orkar prestera i sin budget. 57 () replik: Jag vill nog inte se mer av alliansregeringen, i alla fall inte efter 2010. Däremot efterfrågar jag riktiga konkreta verktyg i form av fler lärare. säger att vi har världens mest personaltäta skola. Men de facto kan man gå in i klassrummen och se hur det ser ut. Lärare känner sig frustrerade över att inte hinna med alla elever och att inte hinna se alla elever. Det behövs uppenbarligen. Man kan inte dra till med internationella sifferjämförelser, för det handlar om eleverna i skolan här och . De behöver få fler lärare, och det behövs fler specialpedagoger. Och ja, det behövs också fler genuspedagoger så att vi kan få igenom ett verkningsfullt jämställdhetsarbete! Vi säger inte nej till läsa-skriva-räkna-satsningen därför att vi inte är intresserade av att eleverna ska lära sig att läsa. Vi satsar i stället på permanenta och långsiktiga läsfrämjande åtgärder. Ni den här regeringen ströp medlen till En bok för alla. Jag har inte sett att ni har gjort någon ansträngning för att satsa på att öka antalet skolbibliotek eller att öka standarden på dem. Jag har inte sett att ni har gjort någon ansträngning för att se till att det finns arbetsplatsbibliotek på varje arbetsplats. Där har du de riktiga läsfrämjande insatserna! Om man har böcker hemma och om man har föräldrar som läser så läser också barnen. Vi ser i mätningar att antalet böcker har minskat i hemmen. Då är det inte så konstigt att även läsningen tar stryk. Slutligen vill jag försöka få ett svar från , som ändå är utskottets ordförande och borde kunna svara. De andra har ju vägrat att svara. Vilka av de fem kärnämnena i gymnasiet, som jag har tjatat om , är det som ska bort? 58 () replik: och har i sin motion sagt att det ska anställas ett antal personer rätt av inom offentlig sektor. Tanken kan vara väldigt god. Det behövs många personer både inom äldrevården och inom skolan som gör ett kvalitetsriktigt arbete. Men att bara göra detta och inte någonting annat är ekonomiskt totalt oförsvarbart i den marknadsekonomi som vi ändå lever i. Man måste kunna se till att vi har en budget som är hållbar vad gäller både välfärden, arbete och företagande. Det är en tydlig linje som tyvärr inte driver. Man tror bara att det blir stora offentliga utgifter och löser detta med att man ska få inkomster till staten som inte finns i er budget. I en budget måste man ha balans. Vi vet att många lärare tyvärr anser att de inte har tillräcklig tid i klassrummen. Det beror också på att många elever behöver extra stöd och hjälp. Vi ger nu verktyg i form av fortbildning. Vi stramar upp med en auktorisation. Vi höjer kraven på lärarna och utökar möjligheterna för dem. Det handlar om verktygen i form av mål i årskurs 3. Vi stärker de individuella utvecklingsplanerna. Fortbildningen i sig gör också att lärarna får ett ökat stöd i att kunna arbeta i klassrummet. Vi för tillbaka speciallärarna och speciallärarutbildningen som ska bli ett komplement till specialpedagogerna och lärarna i varje klassrum. och Socialdemokraterna är långt ifrån de insatser som regeringen gör. De finns inte i närheten. 59 () replik: Jag kan förstå att processen inom det socialdemokratiska partiet kan förvirra en hel del, kanske framför allt för en centerpartist. Vi har behållit vår karaktär av folkrörelse. Vi har ett väldigt stort medlemsinflytande, och vi diskuterar och debatterar såväl inom partiet som utom. Det kan jag förstå är förvirrande. Men jag kan försäkra om att såväl partistyrelse som förtroenderåd, som det heter och inte framtidskonvent, och och andra är fullständigt överens om färdriktningen här. Anledningen till att vi tillsatte ett skolrådslag var att vi upplevde att väljarna inte hade tillräckligt förtroende för vår skolpolitik. En av de saker där vi upplever att vi inte har lyckats fullt ut är att skillnaderna mellan olika skolor och mellan olika elever ökar. Det här måste vi göra något åt. Det är därför som vi bland annat har haft skolrådslaget. Jag skulle vilja återknyta till frågan i mitt inledningsanförande om detta med breda överenskommelser. Vad blev det av det? Det ges olika bud . Hur blir det med betygen? Kommer vi att få vara med och diskutera skollagen? Hur blir det med lärarutbildningen och med gymnasieskolan sådana frågor som berör så otroligt många människor? Kommer vi att kunna försöka hitta minsta gemensamma nämnare, eller är det politisk dogmatism som gäller? Min andra fråga som jag också ställde tidigare är: Har för avsikt att ta initiativ till att göra någonting åt avarterna inom friskolesystemet med de vinster som görs, med religiösa friskolor och med avknoppningar? 60 () replik: Det låter ju bra, , att Socialdemokraterna är eniga och håller på att anta en ny inriktning vad gäller skolpolitiken. Vad jag förstår verkar den gå i alliansens riktning. Det är trevligt, tycker jag. nämner också att en av grunderna till den inriktningen är att kunskapssegregationen i skolan ökar. Det är en riktig bedömning. Det ser vi väldigt tydligt. Men vems är det ansvaret? Vems är ansvaret att vi ser att fler och fler elever inte når kunskapsmålen? Vems är ansvaret att en tredjedel av gymnasieeleverna inte når upp till gymnasiets krav och av eleverna ? Vems är det ansvaret, ? Vad gäller kopplingen till förändringarna i arbetet säger nu väldigt tydligt att man vill följa alliansens linje. Jag tycker att det är viktigt att man har en dialog och också ett samspel kring detta. Men det kan vara väldigt svårt att ha ett samspel om man inte alltid vet vart ni är på väg. Ni säger ju i att ni tycker att det är jättebra med mål i årskurs 3, i nästa stund tycker ni att betyg i en viss årskurs är jättebra. En tydlig linje är en förutsättning för en bättre samverkan. Vad gäller kvaliteten i friskolorna och de kommunala skolorna är det något som regeringen verkligen arbetar med. Vi vill ha mer likvärdiga krav och utvärderingar både i den kommunala skolan och inom friskolornas värld, något som Socialdemokraterna verkar se som uteslutet. Man vill bara försämra för de fristående skolorna. 61 () replik: Jo, det är klart att om man förlorar ett val finns det anledning till det. Det är därför som vi går ut så brett och frågar människor vad de tycker om skolan och om andra frågor. Det som vi tycker är något av det viktigaste för att åstadkomma en mer likvärdig skola är att våga styra resurserna ännu mer, inte som ni som säger att alla barn ska ha precis lika mycket pengar. Vi säger att alla barn är olika och kräver också olika resurser. Vi säger att man måste satsa på förskolan ännu mer, för det är första steget till att utjämna de skillnader som finns beroende på vilket hem barnen kommer från. Vi säger att vi framöver också vill satsa på mindre klasser för att öka kunskapen för alla barn men också för att de på det sättet ska få mer lugn och ro i skolan. Jag får fortfarande inget svar på frågan om man är beredd att göra några breda överenskommelser på skolans område. Vi ansvarar för oss. Vi har sträckt ut en hand. Kommer ni att ta den eller kommer ni att avvisa den? Vi säger oerhört tydligt att vi tycker att det är fel att sexåringar och sjuåringar ska kunna få veta att de inte är godkända. Men vi är beredda att diskutera om man ska få betyg i sexan eller i sjuan. Är den utsträckta handen verklig eller inte? Jag skulle väldigt gärna vilja ha ett svar, ett ja eller ett nej. Jag skulle också vilja veta vilken uppfattning det är som gäller i frågan om likvärdiga villkor mellan kommunala skolor och fristående skolor. Är det skolminister eller är det uppfattning som gäller? Vad anser , ordförande i utbildningsutskottet i ? 62 () replik: Det är väldigt glädjande att och nu så starkt pläderar för en bättre elevanpassad skola. Det är något som allianspartierna har påpekat. Vi har sagt att vi inte kan ha en så fyrkantig struktur i skolan att alla ska gå och läsa i stort sett samma sak. Vi har sagt att vill ha en större flexibilitet, en mer elevanpassad undervisning där man både kan få möjligheten att gå lite snabbare fram och få det stöd och den hjälp som man behöver för att lyckas i skolan. Det är detta som ni totalt har misslyckats med. Det är därför skolan ser ut som den gör. Därför har alliansregeringen tagit fram det riktigt stora partiet med förslag om alltifrån förskolan till den högre utbildningen. Det var ett måste för att eleverna ska kunna lyckas. Ert ansvar har varit och är att svensk skola inte har lyckats uppnå det som vi önskade. Spring inte bort från det ansvaret! Det är glädjande att Socialdemokraterna nu är med på att elevanpassa skolan på ett annat sätt. Frågan om de likvärdiga villkoren för de kommunala och de fristående skolorna är också väldigt viktig. har Socialdemokraterna enbart sagt att friskolorna är de som ska ha försämringar, att de ska ha mycket mer krångliga regler. Vi har sagt att de kommunala skolorna måste få en del av friheten som de fristående skolorna har. När det gäller de fristående skolorna behöver vi rätta till en del saker. Det gäller till exempel rättssäkerheten för betyg och elever, så att man inte kan gå ut utan att få slutbetyg när man lämnar . Det handlar om flera viktiga delar som gör att rättssäkerheten och kunskapskraven blir mer likvärdiga i den kommunala och den fristående skolan. En viktig del är också den fördubbling av pengarna till skolinspektionen som också gör att vi kommer att få en mer likvärdig skola. 63 () replik: Det är naturligtvis viktigt att ta de brister som visar sig i svensk skola på allvar. Det är brister som har visat sig i internationella undersökningar. Tyvärr är de inte nya. Problemet med alliansens förslag är att man slår ned på såväl bristerna som de positiva delarna. Några av delarna är sådana som jag alltid har upplevt som försvarare av. Det som jag vill ta upp först är detta med elevinflytandet. Regeringen tog ju bort möjligheten till lokala styrelser med elevinflytande. Sedan råkade man också ta bort möjligheten att ha föräldrainflytande. återinför man som tur är föräldrainflytandet. Men som vanligt verkar man gå in och slå brett utan att riktigt fatta vad man håller på med och får sedan rätta till det i efterhand. Men jag vet att har vurmat för elevinflytande och elevernas medverkan, och det är en sak som vi är bra på i . Alla som har arbetat i ett klassrum vet att en av grunderna för god inlärning är att eleverna trivs. En grund för trivsel är delaktighet. Det är en mycket viktig del, och den tar man bort. Jag kom att tänka på det när jag läste om det ganska bedrövliga sättet, tycker jag, att lägga ut lärare på nätet som man har filmat och sedan betygsätter. Ett sätt att motverka det är större delaktighet av eleverna i skolan. Hur ser på elevmedverkan? Det verkar vara ganska lågprioriterat i budgetförslaget, och det finns inga förändringsförslag på det området trots att har ordförandeskapet. Jag saknar det. 64 () replik: Det är bra att tar upp frågan om elevinflytande, för den är mycket viktig. Jag tycker dock inte att det system vi hade innan med försöksverksamhet där eleverna var i majoritet i styrelserna var den ultimata. Jag skulle i stället vilja gå ännu längre än man gjorde och se mer kommunala självstyrande skolor där man både får makten och ansvaret ut till den enskilda skolan. Då kan man både förändra, förbättra och ha en snabbare kommunikation. Jag skulle vilja gå längre än vad och den tidigare socialdemokratiska regeringen lyckades med. Jag kan försäkra att elevinflytandet är en del som är på väg och kommer . 65 () replik: Detta är frågor som även har drivit länge, så där hoppas jag att vi kan hitta några bra bitar. Jag har en annan fråga som jag är orolig för. Det talas mycket om friskolor. Från sida har vi länge drivit att det ska vara samma villkor för kommunala och fristående skolor. Jag håller helt med om att det är bra. Men när jag lyssnar på utbildningsminister blir jag oroad. Det låter som att regeringen är ett betydligt större hot mot friskolornas pedagogiska och styrelsemässiga frihet än till exempel Socialdemokraterna som har reviderat sina bitar. Regeringen vill inskränka pedagogiskt, man vill ha andra regler och man uttalar sig skeptiskt om pedagogik, överskott, religiösa friskolor och så vidare. Kontrollbehovet och viljan att skapa en statsstyrd skola har tagit över så till den milda grad att jag varken ser , eller politik utan enbart . Hur står i dessa frågor? Likvärdighet mellan kommunala och fristående skolor är bra, men frågan är om det ska innebära att den pedagogiska friheten och professionens inflytande på det sättet minskar. Det är det vi ser i . 66 () replik: Allianspartierna och har ett förflutet tillsammans vad gäller friskolorna. Vi lyckades gemensamt stoppa den tidigare regeringens mycket tuffa krav på att skruva åt och försämra för de fristående skolorna, så det är ett trevligt arbete allianspartierna och har gjort. Det som är viktigt och som vi också har varit överens om är att vi behöver se mer likvärdiga möjligheter och också krav på de fristående och de kommunala skolorna. Följer man inte de uppsatta kriterier som vi har ska det också kunna vidtas åtgärder. Det har varit mycket diskussioner om att skolinspektionen inte har tillräckligt mycket muskler för att förändra, oavsett om det är en eller en fristående skola. Vi vill fördubbla anslaget till skolinspektionen. Det ska bli skarpare och tätare kvalitetsinsatser. Om inte skolorna, oavsett om de är kommunala eller fristående, följer de uppsatta regelverken ska de betala vite. I slutändan ska man kunna dra in tillståndet för en fristående skola eller motsvarande för en skola. Det är viktigt för den enskilda eleven ur kvalitets- och rättssäkerhetsaspekt. I dessa delar är jag övertygad om att både allianspartierna och är överens om att göra förbättringar men också att ställa likvärdiga krav för elevernas skull. 67 (): Jag ska i mitt anförande mest tala om var vi är i den svenska , hur vi har kommit hit och vad vi ska göra för att komma ifrån det som finns , för resultaten ser inte bra ut. av de elever som slutade årskurs 9 hade underkänt eller ofullständiga betyg i ett eller flera ämnen. Av den gruppen var födda i något land utanför . Så ser verkligheten ut. De flesta förstår varför vi snart kommer att genomföra de största förändringarna någonsin i den svenska skolan. Alltför länge har skolans kunskapsuppdrag nedprioriterats. är det slut med det. Skolan är största och viktigaste arbetsplats. Mycket av det vi vill med vårt land börjar i skolan. En bra skola är en förutsättning för att värna demokratin och för att ge alla människor oavsett bakgrund möjlighet att utveckla sina färdigheter. En persons utbildning får aldrig vara beroende av social bakgrund eller ekonomiska resurser. Därför är det så bekymmersamt att ta del av SCB:s undersökning som visar att föräldrarnas utbildningsnivå har mycket stor betydelse för barnens val av gymnasieutbildning och att skillnaderna dessutom ökar. Så mycket som av en speciell årskull elever med välutbildade föräldrar avslutade gymnasieskolans studieinriktade program. Bland dem med föräldrar med lägre utbildning var andelen . Denna undersökning är bara en i raden som visar att föräldrarnas bakgrund, utbildning och ekonomiska förhållanden har fått allt större betydelse för en elevs skolresultat. Det har blivit allt svårare att göra en klassresa, och klyftorna i samhället har ökat. Det är resultatet av socialdemokratisk skolpolitik. Det var en politik där kunskap och kvalitet inte sattes i främsta rummet. Det var en politik där ordning och reda ansågs omodernt. Socialdemokraternas stora svek slår mest mot dem som varit allra mest beroende av en bra skola, nämligen de elever vars föräldrar inte har möjlighet att reparera kunskapsmisstagen hemma vid köksbordet. Socialdemokraterna talar gärna om att de driver en politik för samhällets svaga och att det är en politik för ökad rättvisa. I själva verket har deras skolpolitik varit mest förödande för just den gruppen. För oss moderater och våra vänner inom alliansen är det högsta prioritet att skapa en skola där ingen elev lämnas på efterkälken. Det är en skola där varje elev möts av höga förväntningar och ges förutsättningar att komma till sin rätt. gör vi det som Socialdemokraterna misslyckades med, och har vår regering påbörjat ett större förändringsarbete än vad Socialdemokraterna mäktade . Vi ska införa ett nytt betygssystem. Vi ska ha betyg redan i årskurs 6 och i fler steg än . Som det är nu är det alldeles för sent att göra något åt det om kunskapsluckor upptäcks. Vi ska ha kontrollstationer i årskurs 3, 6 och 9. I årskurs 3 kommer den första obligatoriska kontrollstationen när skolan ska undersöka om eleverna kan läsa, skriva och räkna. är det alldeles för många elever som lämnar utan att kunna läsa ordentligt och utan att ha godkänt i matematik. För att komma till rätta med problemet har vår regering en läsa-skriva-räkna-satsning i budgetpropositionen. ska 900 miljoner användas för att förbättra elevernas baskunskaper. Om man bryter ned det på individnivå innebär det per elev och läsår i årskurs 1, 2 och 3. Syftet med satsningen är naturligtvis att alla barn ska kunna läsa, skriva och räkna när de lämnar årskurs 3. Syftet är naturligtvis att de elever som inte lyckas med det ska få extra stöd och hjälp. Vi återinför speciallärarutbildningen, som Socialdemokraterna lade ned, så att de barn som har det svårast i skolan får den professionella hjälp de förtjänar. Forskning visar att lärarnas kompetens är den viktigaste faktorn för goda kunskapsresultat. Avgörande för att vi ska få fler elever som når kunskapsmålen är skolans förmåga att dra till sig välutbildade och kunniga lärare. För att stärka skolan krävs att kvaliteten i lärarnas utbildning och fortbildning förbättras och att skolan uppmuntrar professionella välutbildade lärare och ger dem bra arbetsvillkor. har utvecklingen tyvärr gått åt fel håll. På bara har andelen obehöriga lärare i mer än fördubblats. saknar en av fem lärare i och en av fyra lärare i gymnasieskolan pedagogisk utbildning. I svenska, engelska och matematik har bara mellan av lärarna både en lärarutbildning och en utbildning i det ämne som de undervisar i. Ett viktigt steg för att höja lärarkårens kompetens blir därför den moderata hjärtefrågan Lärarlyftet. Det är kanske den viktigaste satsningen som alliansregeringen har föreslagit på skolans område. Dessutom kommer vi att skriva om skollagen, bland annat för att ge lärarna ökade befogenheter. Vi satsar på förebyggande åtgärder mot mobbning och inför krav på att alla rektorer ska ha en akademisk rektorsutbildning. Förslagen är bra och nödvändiga för att vända utvecklingen. Vi kommer aldrig att acceptera en skola där föräldrarnas utbildning och ekonomi avgör hur eleverna lyckas i skolan. Skolan ska tvärtom vara en plats som möjliggör en klassresa för alla. I den bästa av världar är alla skolor bra skolor med undervisning av hög kvalitet. Men så ser tyvärr inte verkligheten ut. Av olika anledningar kan kvaliteten sjunka dramatiskt i en skola. Därför måste staten kontrollera alla skolor, och kontrollera dem oftare än man gör . är en väldigt i en elevs liv. En dålig skola kan verkligen försämra en elevs framtidsutsikter. tillför vi 150 miljoner så att skolor kan kontrolleras . Framför oss ligger stora förändringar, inte minst på gymnasieskolans område. Alliansen har aviserat en helt ny gymnasieskola. Vi måste helt enkelt sluta att lämna av gymnasieeleverna utan godkänd utbildning. Det är ett sådant slöseri med mänskliga resurser och med skattepengar. Dagens elever är morgondagens arbetskraft och utan fullgod arbetskraft klarar sig inte i den globaliserade ekonomi vi står inför. Tänk om vi kunde trycka ned de 5 miljarder som det individuella programmet kostar på förskolan och de tidigaste åren i . Där hade pengarna verkligen gjort mer nytta. Vi hoppas och tror mycket på försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Alla goda krafter måste samverka för att stoppa det utflöde till arbetslöshet och utanförskap som ofta blir följden när ungdomar lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg. I synnerhet pojkar på yrkesinriktade program lämnar skolan för att de är trötta på teori och för att gymnasieskolan är alldeles för lik . Vi ser också effekterna i samhället av den uteblivna satsningen på lärlingsutbildning och praktiska program.