prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Dem väljer alliansen aktivt att avstå från. Det är sorgligt för . Att jag har valt att yrka bifall till reservation 9 beror på att den berör en grupp som far oerhört illa i vårt samhälle. Än värre blir det faktiskt med den borgerliga politiken. Det verkar som om regeringen inte förstår att det finns människor som man inte med svältmetoder kan få fram till arbetsplatserna. Det finns människor som inte kan fungera på kommando. För den som har en skada som gör att vitala system i kroppen slutar att fungera när de utsätts för elektromagnetiska fält eller digitala signaler från någon modern teknisk utrustning är det oerhört svårt att hitta en arbetsplats. Därför är det inte heller så konstigt att många personer i den gruppen är småföretagare. Det är en överlevnadsstrategi. kan man jobba, men under långa perioder är det helt omöjligt. Även de som har nått långt i karriären och klättrat högt upp i hierarkierna i stora företag innan de drabbats av elöverkänslighet stöts ganska snabbt bort från sina gamla arbetsplatser, arbetskamrater och sociala nätverk och betraktas som omöjliga. Det är människor som faktiskt behöver samhällets stöd, inte piskor och pålagor. Jag tycker att det är märkligt att utskottets majoritet håller fast vid den förlegade uppfattningen att vetenskapliga studier skulle ge belägg för att det inte finns ett samband mellan de rapporterade besvärsreaktionerna och elektrisk utrustning. Det är faktiskt ett missförstånd. är det fullt klarlagt att sambandet finns. Det som förlamar de ansvariga myndigheterna är att de inte förstår på vilket sätt denna påverkan sker och vilka fenomen som ligger bakom de kroppsliga reaktionerna. Det är bristen på förklaring som är orsaken, inte sambandet. Normalt brukar inte samhället backa bara för att man inte förstår varför vissa människor skadas. Det brukar ju räcka med att vi ser att de skadas. Utskottet avfärdar förslaget om att man ska kunna få bostadsanpassningsbidrag för elsanering med argumentet att forskningen inte har någon samsyn om orsakerna till problemet. Är det inte ganska vanligt att vi vet hur man lindrar symtomen men saknar kunskap om hur man egentligen botar? Den som till exempel har ett symtom som kan lindras med hjälp av en operation eller medicin är då lyckligt lottad. Den som till exempel behöver massage för symtomlindring är däremot inte alltid lika lyckligt lottad eftersom det inte är lika självklart att det är en metod som det är accepterat av samhället att använda. Den som till exempel behöver en finmaskig stålbur runt omkring sig för att få symtomlindring får inte alls stöd eller hjälp från samhället. Var finns logiken bakom det? Ingen av dem kan bli botad, eftersom vi inte vet och kan förklara varför de har smärta. Metoden som man kan använda för att lindra smärtan tycks avgöra vilka som ska få hjälp. Det handlar inte om att vissa människor är värda mer än andra jag hoppas i alla fall att det inte är så utan snarare om att vissa behandlingsmodeller har fått någon sorts religiös status och anbefalls av prästerskapet i vita rockar medan andra metoder inte har fått den välsignelsen . Jag förstår inte varför människor ska behöva lida i onödan i väntan på att läkarvetenskapen ska få sin kunskapstörst mättad. Vetenskapen kommer säkerligen att kunna lösa gåtan en vacker dag. Jag kan inte förstå varför inte vi politiker skulle kunna gå in och se till att människor slipper lidandet tills kunskapsgåtan är löst. De är ju inte så många. Enligt en färsk undersökning som jag fick för någon vecka sedan är det av befolkningen som har återkommande problem med elöverkänslighet. jag hoppas att ni förstår att det var sagt med ironi och att det var ett försök till ett av mina konstiga skämt. Jag tycker naturligtvis att det är en oerhörd skandal att så mycket som av befolkningen har återkommande besvär av mobiler och liknande digital teknisk utrustning utan att vi politiker tycks göra någonting. Att bifalla reservation 9 är alltså inte en fråga om huruvida vi politiker gör intrång på vetenskapens arena eller att vi på något sätt skulle legalisera en sjukdom som kanske inte finns. Det handlar om ren och skär humanism. Det handlar om människor som far oerhört illa av att inte kunna vistas i vårt alltmer tekniska samhälle, människor som får utmattningssymtom av olika slag migrän, yrsel, svimningsanfall, ledvärk och andra problem som läkarvetenskapen inte förstår. Det är människor som enligt läkarvetenskapen är fullt friska. Hur kan ni missunna dem hjälp med att till någon del minska smärtan och problemen och höja deras livskvalitet åtminstone i hemmen? Det handlar inte om att bota med de krav på kunskap som man naturligtvis måste koppla till en sådan fråga, utan bara om att minska smärta och lidande. 85 (): Vi debatterar nu civilutskottets betänkande 18 om byggfrågor. I detta betänkande behandlas ett 30-tal motioner som rör allt från byggfelsförsäkringar till byggregler för studentbostäder. Socialdemokraterna har ingen reservation i detta betänkande, men jag ska ändå belysa några av de delar i betänkandet som vi tycker är extra viktiga. presenterade den socialdemokratiska regeringen en proposition om ett nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande samt ett förslag om en ny lag om energideklarationer för byggnader. Många av de motioner som vi behandlar här bygger på just dessa frågor. Därför har vi i ett särskilt yttrande förtydligat hur viktiga vi tycker att dessa frågor är. Energieffektivisering vid byggande är en av de stora utmaningarna . Vi måste alla ta vårt ansvar för att minska utsläppen av växthusgaser. energimål för bostäder och lokaler är att energianvändningen ska vara lägre än den var 1995. Därför är det viktigt att denna process inte avstannar , utan den måste fortsätta både vid nyproduktion och vid ombyggnad. Vi har massor med områden i där vi har problem och där ombyggnad och energieffektivisering kan leda till en uppfräschning och en energibesparing. Men vi kommer också att kunna få mycket trevligare och gemytligare miljöer. Ett exempel är de miljonprogramsområden som finns , där man faktiskt skulle kunna göra oerhört mycket genom ombyggnader och renoveringar på befintlig bebyggelse för att uppnå ett antal väldigt goda mål. Ett av dem kommer att vara energieffektiviseringar. Ett annat område som den borgerliga regeringen har lyft fram som viktigt och som har diskuterats mycket är miljötekniken. Regeringen har lyft fram miljöfrågorna och frågan om miljöteknik som oerhört viktiga. Därför är det viktigt att den nuvarande regeringen också i detta avseende fortsätter detta arbete. är miljöteknik en av våra viktigaste exportvaror. Det handlar om de nya byggmaterial och det kunnande som vi har inom detta område. Men om den nya regeringens ambitioner mer är ord på ett papper än verklig handling, då är jag orolig för att även exporten av detta kunnande och de nya byggmetoderna kommer att gå förlorade. Jag läste till exempel i tidningen en artikel om utvecklingen av passivhus. Byggandet av passivhus har ökat i , och tekniken är delvis svensk. Men den stora produktionen av passivhus har genomförts i de tysktalande länderna , och . Men delar av detta koncept är svenskt. Och jag tycker att det är viktigt att lyfta fram att genom att den socialdemokratiska regeringen faktiskt lyfte fram frågan om energieffektivisering och ett antal andra saker så har det lett till energibesparing men också till produkter som vi har kunnat sprida till andra. Energieffektivisering är framtiden. Det är viktigt för konsumenten, för samhället men framför allt för miljön. Det är viktigt för att vi kan spara pengar för den enskilde och för att vi kan hitta produkter och innovationer som skapar arbetstillfällen och intäkter till statskassan. Men framför allt kan vi ge våra barn en bättre framtid och en bättre värld att leva i. Därför är det viktigt att dessa frågor inte glöms bort. Hur kommer den borgerliga regeringen att ta tag i frågan nu? Kommer det nationella program som den tidigare regeringen har lyft fram och jobbat med att vara någonting som man kommer att fortsätta att utveckla? Jag känner en viss oro för att arbetet kommer att avstanna . Det vore oerhört olyckligt när vi nu har tagit ett antal steg framåt för att skapa ett energieffektivt byggande och när vi faktiskt nu ser att utvecklingen går åt rätt håll. Min fråga till den borgerliga regeringen och till mina borgerliga kamrater i civilutskottet är: Hur kommer man att jobba vidare? Kommer man att uppnå energimålet om att minska energianvändandet i bostäder och i lokaler? Och vad kommer man att göra konkret på dessa områden? 86 (): Detta är ett av många betänkanden från civilutskottet om bostäder och byggande. Detta handlar om byggfrågor. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer och motioner. I betänkandet behandlas byggfrågor som spretar åt många håll. Jag kan konstatera att det handlar om tekniska egenskaper för fastigheter, energihushållning, byggfelsförsäkring, bostadsanpassningsbidrag och byggforskning. Jag väljer här att lyfta fram frågor om energihushållning och energieffektivisering som har stor betydelse både för den enskildes direkta kostnader för boendet men också för, som många andra talare har varit inne på, den globala och nationella miljöpåverkan. Lättast är det naturligtvis att göra förbättringar i detta sammanhang i nyproduktion. Men de stora vinsterna får man när man kan göra förbättringar i äldre bostadsbestånd. Det blir en vinst både för den enskilde och för miljön i stort. var också inne på att man då måste ta ställning till miljöpolitiken som helhet. Då kommer man också in på frågor om bland annat omstrukturering av miljonprogramsområden. Men det finns också många andra stora områden med gammal bebyggelse såväl i flerbostadsfastigheter som i enfamiljsfastigheter där dessa vinster skulle kunna bli ganska stora om man ser till att göra detta vid omstruktureringar och ombyggnation av områdena. byggregler för energihushållning har ändrats, och krav har införts på att byggnadernas användning ska kunna följas upp genom mätsystem. Vi får se hur detta utvecklas och vilka förbättringar som kan göras. Ett område som jag tycker är viktigt att föra fram gäller de offentliga byggnaderna som kan bli ett föredöme för omstrukturering när det gäller ombyggnation för att spara energi. Tittar man till exempel på de stora delarna som de kommunala fastigheterna men också universitet och statliga byggnader kommer man att kunna göra ganska stora vinster om man verkligen ser över kostnaderna och de förbättringar som man kan göra. I betänkandet behandlas också en motion om energideklarering, och utskottet konstaterar att det redan finns i befintlig lag. Separata elmätare är det som ger mest incitament för den enskilde. I hyresfastigheter och i andra fastigheter där det sätts in separata elmätare ser man att man som enskild person kan påverka kostnaderna och också de effekter på miljön som är viktiga. Det pågår en utredning på detta område som vi vill avvakta innan vi vidtar ytterligare åtgärder. Men jag kan också konstatera att det på många håll i landet finns många projekt, och många är genomförda. Det handlar om åtgärder där man genom att sätta in separata elmätare i fastigheterna kan se effekterna för den enskildes förbrukning. En annan viktig fråga som kommer upp i betänkandet är den om byggregler för studentboenden. En del av motionärerna vill att man tittar närmare på de byggregler som finns. Det gäller då att kunna bygga billigare studentlägenheter. På något sätt tycker jag att det blir lite fel när man resonerar om att för enskilda gruppers boende diskutera om att ta bort byggregler. Viktigast är väl att man beträffande byggregler som är besvärliga för byggande av bostäder för studenter och andra måste ha en mer generell syn och försöka få ned kostnaderna för byggnationer totalt sett. Studenter är, som vi har konstaterat i denna kammare, inte en homogen grupp. Det finns olika förutsättningar och behov inom den gruppen. Jag tror inte att man löser någonting genom att ta bort byggregler för enskilda grupper. Något som kanske inte tagits upp här i kammaren när det gäller det här betänkandet är den motion där man tar upp frågan om byggfelsförsäkringar för självbyggare. Som enskild byggare och även som självbyggare, enmansbyggare, måste man teckna en försäkring. Man har dock ingen möjlighet att få ut något på försäkringen om någonting skulle gå fel. När den här motionen kom trodde jag som nyvald riksdagsman i min enfald att det inte var sant, så jag tittade lite extra på den. Men jag konstaterade att det är helt riktigt att försäkringen inte gäller för självbyggare. Inom departementet pågår dock ett arbete. Därmed tycker jag att man kan se en ljusning även när det gäller detta problem. En annan sak som kommit fram i debatten här är det som diskuterar om bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga. Jag har full förståelse för dina åsikter, . Men jag tycker att du resonerar något felaktigt. Viktigast är väl det som kommer fram i betänkandet om hur bostadsutskottet tidigare resonerat när man har avstyrkt tidigare motioner, nämligen att man inte vill att riksdag och regering ska peka ut vissa grupper för vilka bostadsanpassningsreglerna ska gälla. Det viktiga är i stället de bedömningar som handläggarna ute i kommunerna gör. Man diskuterar också om att inte peka ut andra grupper heller, utan det är krav och regler för andra bostadsanpassningar som finns som ska gälla. Avslutningsvis: Viktigast att konstatera är att det gäller att bygga rätt från början. Det viktigaste budskapet i betänkandet är att man redan från början ska titta på energihushållningen och på olika planläggningar och att man följer den forskning som finns, för när man sedan ska göra om i det befintliga beståndet blir det väldigt dyrt. Det är väl där som jag i diskussionen i samband med det här betänkandet kan se en ljusning. Det gäller alltså den framtida forskningen och att den forskning som finns kommer till nytta i kommunernas planering. 87 () replik: Det sista som anförde kan jag verkligen hålla med om att det gäller att från början bygga rätt. Det är också därför som vi i i en partimotion har ett yrkande som tas upp i det här betänkandet och som handlar just om att med hjälp av lagstiftningen se till att tak, husfasader och sådant på något sätt är energiaktiva vid nybyggnation. I fråga om det fortsatta byggandet av vårt samhälle gäller det alltså att redan från början bygga hus som klarar sin egen elförsörjning, såsom passivhus, och som dessutom kan leverera energi till samhället. Det är fullt möjligt med dagens teknik. Jag hoppas att ni tar till er detta. Egentligen begärde jag ordet med anledning av att pekade på en fråga som jag lyfte fram i mitt anförande. Det gäller då de elöverkänsligas situation. Jag skulle helt enkelt bara vilja fråga hur man tänker från regeringens sida. Hur tänker allianssidan hantera den här växande gruppen av människor? är det oerhört svårt för de här människorna att få stöd när det gäller bostadsanpassning. En alldeles färsk Temoundersökning som presenterades för kanske visar att så mycket som av befolkningen har tämligen regelbundet återkommande problem med elöverkänslighet. har ibland problem. Det här problemet växer ganska snabbt i vårt samhälle. Har ni någon strategi för hur detta ska hanteras? 88 () replik: Jag börjar med första fråga, om att man gör väldigt mycket vad gäller nybyggnation. Ja, jag håller med om den analysen. Jag tror också att det kommer att hända väldigt mycket mer med tanke på den forskning som finns och också med tanke på det intresse som jag uppfattar finns bland de byggföretag som bygger nytt. När det gäller elöverkänslighet är det väl ganska magstarkt att som tycka att alliansregeringen ska kunna ha en lösning på detta. Jag kan inte se att man har lyckats få fram ett ordentligt underlag man kan helt enkelt inte. Som framgår av betänkandet har regeringen jag förutsätter att det gäller den tidigare regeringen gett för arbetsliv och socialvetenskap i uppdrag att fortsätta att följa utvecklingen i de här frågorna. Jag tror att det är viktigt att fortsätta diskussionen och att fortsatt visa på de problem som den här gruppen har. Men det måste också bygga på någon form av vetenskap och forskning detta för att kunna vidta de åtgärder som krävs. Jag förutsätter att den nuvarande regeringen gör som den gamla regeringen i det här fallet och avvaktar den forskning som finns. När det gäller bostadsanpassningsbidraget framkommer det att man inte vill peka ut den här gruppen som specialdestinerad för bostadsanpassning, utan bostadsanpassning ska ske utifrån samma bedömning som i andra fall. Därför tyckte jag att det var viktigt att avstyrka motionen och att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 89 () replik: Det är bra att upprepar att det är viktigt att göra rätt från början. Vi skiljer oss väl åt såtillvida att vi i inte är lika säkra på att byggindustrin och byggsektorn själva kommer att göra det här om det inte finns en politik för det. Vi tror alltså att det behövs en politik på området för att något ska hända. Vi ser ju att det än så länge inte finns någon sådan från den här regeringen. Det är klart att det kan vara magstarkt att säga att ni ska komma med en lösning. Men det var inte vad jag sade när det gäller de elöverkänsligas situation. Jag tycker att jag i mitt anförande här tidigare liksom inte har behandlat lösningen i frågan. Den vet vi ingenting om. Det behövs mycket forskning innan vi kommer dit. Det sades här att den här gruppen av människor ska behandlas som andra. Ja, vi vet vad resultatet av det är. De får ingen hjälp med symtomlindring. De får ingen hjälp med att minska sin smärta. Jag har inte begärt någon lösning. Jag tycker bara att det är tråkigt att den här regeringen agerar precis som föregående regering. Man skickar inga signaler till kommunerna om att dessa inom ram ska, som de faktiskt borde, ta ett ansvar. Bostadsanpassningsbidrag för de här människorna skulle innebära att en stor och en växande grupp av människor skulle få möjlighet att i sin bostad få en större lindring. Det skulle göra att de därmed har större möjligheter att fungera . Ni pratar mycket om att människor ska komma i jobb. Men då är det en viktig faktor att man faktiskt också får möjlighet att vila, för annars är det svårt att jobba. De här människorna har svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Ett sätt att stödja dem vore att se till att de fick möjlighet till bostadsanpassningsbidrag. 90 () replik: När det gäller frågan om byggares intresse för miljöteknik och miljöfrågor kan jag väl efter att ha följt bostadsmarknaden konstatera att det kanske inte är byggarna själva som drivit fram utvecklingen utan snarare konsumenterna, något som i andra sammanhang brukar vara noga med att peka på. Kraven från dem som ska köpa bostäder villor till exempel har gjort att byggmarknaden har blivit väldigt intresserad av att titta på miljöteknik, på solfångare, miljötak med mera. Jag tror att det är så man kan påverka den utveckling som finns i , nämligen att konsumenten trycker på för ett miljövänligt byggande. Det finns ett intresse från byggföretagen också. Det vet jag efter att under ha träffat på många byggare med det intresset. Elöverkänslighet är ingen lätt fråga. Det vet också. Det finns motstridig forskning och vi vet inte riktigt vilka åtgärder som kan lindra för denna grupp som, vilket du mycket riktigt säger, har symtom. Man vet kanske inte heller varför man har symtom och hur man ska bygga bort problemet eller göra andra förändringar. Det är ett individuellt perspektiv som man kommer tillbaka till. Men det är viktigt att du har fört fram dessa tankar här . 91 (): Enligt mitt sätt att se det finns det fortfarande många byggnader som dels använder för mycket energi och dels använder fel energislag till uppvärmning. Ett antal fastigheter byggda framför allt har en energiförbrukning som skulle kunna minska radikalt med rätt insatser. Det kan vara nya fönster, tilläggsisolering på vindar och i väggar men också nya värmekällor. Det finns en besparingspotential som är så stor att det direkt skulle märkas på den totala energiförbrukningen i landet. Byter man ut gamla oljepannor mot förnybar energi får vi en miljöförbättring på köpet. Till förnybar energi räknar jag självfallet även solfångare och solceller. El är för fin energi för att värma hus med. Den behövs i stället för produktion, belysning och teknisk utrustning. Att stimulera övergång till annat energislag kommer att bli viktigt framöver. Jag skulle välkomna en väl genomarbetad plan för energibesparing i övergången från fossilt bränsle och el till förnybar energi, gärna biobränsle. För att det ska fungera är det nödvändigt med stimulansåtgärder från staten. Det ser jag som en naturlig del i den framtida energipolitiken. Låt mig säga så här när det gäller motionen om källsortering av avfall: Källsortering är nödvändigt och det bästa sättet att få rena returvaror, vilket är ett bättre begrepp än sopor och avfall. Det är nämligen returvaror som vi pratar om. Returvaror som kan återanvändas och återvinnas till nya produkter eller till energi. Den del som inte går att använda utan måste deponeras ska minimeras. I takt med att kraven på produkter ökar ska det inte behöva finnas deponier i samma utsträckning som . Ett led i detta är att bredda sorteringen till att omfatta material och inte enbart förpackningar. För att detta ska fungera är det högst väsentligt att det är enkelt och hyfsat bekvämt att sortera. Annars avstår folk och kastar osorterat. Då blir det verkligen sopor. Jag tycker dock att förslaget om urinseparering kan rinna ut i sanden. Tillgängligheten i bostäder påverkar både byggkostnaderna och intresset för att bygga. Det positiva med hög tillgänglighet från början är att man slipper en framtida bostadsanpassning, vilket långsiktigt ger en lägre kostnad. måste vi våga ställa frågan om det är rimligt att alla bostäder måste vara anpassade, med tanke på hur många som är i behov av det. Kravet på hiss i trevåningshus är åtminstone i min hemkommun ett hinder. På grund av detta nyproduceras inga hus högre än två plan. Kan det inte vara tillräckligt att det finns ett hisschakt som förberedelse för eventuella framtida behov eller att en viss andel är förberedda för en ökad tillgänglighet? Är det heligt att man alltid ska har rätt att bo kvar i sin bostad även när man drabbas av ett handikapp? Eller är det tillräckligt att det alltid finns tillgång till bostäder som vid behov underlättar för den enskilde? Jag tänker på våra föräldrar eller egentligen framför allt på deras föräldrar i sin tur. De allra flesta sålde sina gårdar eller hus och flyttade in till tätorten eftersom de visste att de skulle klara sin ålderdom lättare där. Om de var så kloka, varför kan vi inte resonera på samma sätt? Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. 92 () replik: Det var ett publikfriande sätt att uttrycka sig på att låta urinsepareringen rinna ut i sanden. Man kan naturligtvis ha olika ambitioner för i vilken takt man ska göra saker. Jag kan förstå att för många ligger ett förslag om urinseparering långt fram i tiden och känns inte aktuellt. Men när du uttrycker det på det sättet kan jag inte låta bli att begära replik. Vi måste faktiskt fundera på hur vi ska klara vår långsiktiga livsmedelsproduktion här i världen. Vi pratar mycket om koldioxidproblematiken och om att oljan håller på att ta slut. har vi nått peak oil. Men situationen i världen när det gäller fosfor är ännu värre. Fosforreserverna är mycket koncentrerade till några få platser i världen. Nordvästafrika är ett område där vi kanske får se samma typ av konflikter som man har om oljan i . Jag tror inte att det är möjligt att klara livsmedelsförsörjningen utan att återcirkulera fosfor.