prot · GU0963 · 2007-02-20 00:00:00 — Ett brett underlag och förutsättningslös diskussion är för mig två centrala delar när man ska diskutera en fråga som public service. Jag beklagar lite grann att interpellanten i det här fallet inte riktigt verkar ha funderat över innebörden i de två begreppen. Vad är förutsättningslös? Vad som i stället avkrävs svar på , tidigare och säkerligen framöver är: Vilken slutsats tänker ni komma fram till så att vi sedan kan föra en diskussion kring vägen dit? Jag vet inte om det är mer kännetecknande för det sätt som och valde att regera landet på, men jag är tacksam för att det inte är den linje regeringen har valt. Jag beklagar den ganska konserverande syn som verkar prägla den forna majoriteten, där man kanske inte alltid utgår från verksamhetens bästa och hur den skulle kunna förändras på bästa sätt utan snarare utifrån den politik man själv en gång fört. Alla förändringar utifrån den är av ondo. Återigen skulle jag önska att den forna majoriteten, nuvarande oppositionen, bytte spår och i stället deltog i en konstruktiv, förutsättningslös och bred diskussion om vart vi är på väg. 74 (): Jag skulle vilja säga till att när det gäller just synen på public service så fanns det i den forna majoriteten också partier som finns i alliansregeringen. När du riktar din kritik mot s, v och kanske mp, som sitter i opposition, kan det vara bra att veta att och även fanns med, om jag inte minns fel. Vi vet att och har en egen linje i dessa frågor. Jag brukar säga att och är i minoritet i men i majoritet i regeringen. Men jag ska försöka vara konstruktiv när jag tolkar svaret. poängterade också att det ska vara ett brett beredningsunderlag. skulle då inte innebära enbart majoritetspartierna i alliansregeringen, samtliga fyra partier, eftersom detta anses vara så pass viktigt. Det talas om att det ska vara en förutsättningslös debatt. Det låter precis som om den inte har varit förutsättningslös tidigare. Jag har all respekt för samtliga partier som deltog, inklusive mitt parti, och att man hade en ordentlig och grundlig genomgång inför beredningen av den tillståndsperiod som vi har . Jag brukar säga att historien inte börjar när man själv kommer i regeringsställning. 75 Kulturminister (): Jag är ledsen, men jag kan inte göra den här debatten så väldigt mycket längre om jag inte ska föra den för dess egen skull. Och det tycker jag inte att det finns så stor anledning till. Uppriktigt sagt så begriper jag inte denna enorma upprördhet som jag får utgå från är äkta, så att det inte är någonting annat som kommer från bland andra och sida. Det är kvar av den tillståndsperiod som gäller. Ingenting kommer att förändras under den tiden. När säger att jag har tigit, så har vi kanske gått om varandra lite grann, eller också läser inte de tidningar där jag har uttalat mig eller har inte lyssnat på de program där jag också har uttalat mig. Jag har sannerligen inte tigit i denna fråga. Vi kommer att få gott om tid att diskutera och debattera detta. väntar vi på utredningsdirektiven som kommer att ske förutsättningslöst. Men jag får hoppas att interpellanten ändå väljer att tolka det som någonting positivt eftersom syftet är att vi ska slå vakt om public service, inte någonting annat. Och bör man se på frågan just förutsättningslöst. Och vem eller vilka som ska leda denna utredning översynen är inte heller klart. Det finns ingen anledning till oro. Men frågan debatteras i allra högsta grad av tittare och lyssnare . Det räcker att man slår upp en tidning och läser insändarsidan så ser man att det finns väldigt mycket synpunkter från tittare och lyssnare på programutbudet, vad som sägs och inte sägs, hur tiderna fördelas och annat. Debatten förs alltså, och det är alldeles utmärkt så. Än så länge händer ingenting just på detta område. Däremot händer det en hel del annat när det gäller mediepolitiken inom alliansen. En del av det berörde . Men jag har fortfarande inte varit minister ens , så lite tid till tycker jag faktiskt att jag kan få. 76 (): Det finns ingen anledning, precis som ministern säger, att tala om ingenting. Låt mig dock säga att det inte är fråga om att vi kräver att en utredning som inte har tillsatts ska vara klar. Jag har aldrig diskuterat det. Och vi vet också hur det är kvar av den tillståndsperiod som har halverats. Men vi är medvetna om att en beredning ska ske och, antar jag, på något sätt ska remissbehandlas innan regeringen kommer till med en proposition och att det tar fram till dess. Det som vi söker svaren på är åt vilket håll som regeringen vill dra denna utredning, alltså vad dessa direktiv syftar till. Det är skälen till att vi upprepar våra frågor. Jo, jag har noterat att ministern i flera medier har talat om att värna public service. Det har hon också gjort i kammaren. Och jag har ingenting att invända mot det. Tvärtom tycker jag att det är bra. Men frågan är väl vad det innebär, och vad det är för public service som vi resonerar om. Det är det som frågan egentligen gäller. Vad är det som public service ska utvecklas till, avvecklas till eller formas till? Man kan diskutera någonting förutsättningslöst. Men när man utreder något har regeringen ofta gett direktiv som är något slags förutsättning för diskussionen. Det är sällan man har en utredning där man resonerar utan att ha någon inriktning eller önskan om inriktning från regeringen. Det är ju oftast av det skälet som en regering tillsätter en utredning, om man så att säga inte vill ha en annan form av underlag. Eftersom jag tydligen också har hamnat i en debatt med här, kan jag säga att jag tycker att det ska finnas ett brett beredningsunderlag. När vi precis har fattat beslut mot bakgrund av en parlamentarisk utredning som vi ansåg hade, precis som också underströk, ett brett beredningsunderlag, så har vi från socialdemokratiskt håll funderat över varför det ska komma ett nytt. 77 Kulturminister (): Med risk för att verka tjatig får jag väl läsa lite innantill. Jag konstaterar att redan den tidigare regeringen, det vill säga den som stödde, i den proposition som kom beträffande villkoren inför nästa tillståndsperiod aviserade att en särskild utredare skulle tillkallas för att ta fram förslag till hur ett effektivare resursutnyttjande skulle kunna åstadkommas och att en uppföljning skulle göras med utgångspunkt i omvärldsförändringar eller andra förändrade förutsättningar. Det gör vi. Den enda skillnaden är att vi gör tillståndsperioden något kortare. Men vi gör det precis som den förra utredningen ansåg att man borde göra. Public service det är vad tv och radio i allmänhetens tjänst brukar kallas. Det handlar om nyhetsbevakning, det handlar om samhällsbevakning, det handlar om utlandsbevakning, det handlar om bra barnprogram, det handlar om drama och det handlar om program på minoritetsspråk. Det är ingen förändring i det, och det kommer inte att bli det med det nya tillståndet heller. Det är samma saker som public service kommer att handla om. Men det händer mycket i omvärlden. Man kan också både förbättra och utnyttja resurserna effektivare. Det är det som denna översyn också är tänkt att omfatta. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:248 om anslagen till kulturinstitutioner som påverkas av nya momsregler 78 Kulturminister (): har ställt följande tre frågor till mig: dels varför jag som kulturminister inte såg till att frågan om minskade anslag till dessa kulturinstitutioner fördes in i den vanliga budgetbehandlingen och i demokratisk ordning kunde behandlas av , dels vilken analys av effekterna för de enskilda institutionerna jag gjorde inför regeringens beslut , dels på vilket sätt jag gav de berörda institutionerna möjlighet att själva yttra sig inför det beslut som fattades av regeringen . frågor tar sin utgångspunkt i det beslut om 2007 års regleringsbrev för som regeringen fattade . Där framgår att de bidrag till de enskilda scenkonstsinstitutionerna som fördelar ska anpassas så att effekterna av förändringar i avdragsrätten för mervärdesskatt neutraliseras. Jag vill inledningsvis beklaga att den här processen har upplevts som otydlig och hastig. Jag är medveten om att det har skapat problem inom organisationer vilkas verksamhet är planerad, och jag kommer framöver att göra mitt bästa för att underlätta planeringsförutsättningarna. Det är dock viktigt att vara medveten om att politikens villkor innebär att vi måste vara beredda på relativt snabba förändringar för offentligt finansierade verksamheter. Jag vill ändå poängtera att frågan om de nya momsreglerna för kulturinstitutionerna kan ses från flera håll. Å ena sidan kan behoven på kulturpolitikens område alltid anses vara större än de befintliga resurserna, vilket säger mycket om kulturens utvecklingskraft och kulturskaparnas engagemang. Å andra sidan finns det ett gemensamt ansvar för att förvalta varje skattebetalares pengar på ett ansvarsfullt sätt. Utifrån dessa utgångspunkter anser jag att det i alla lägen är viktigt att resurserna nyttjas väl och att prioriteringar görs med hänsyn till helheten. Det ansvaret måste jag som kulturminister ta. Svaret på den första frågan är att regeringen i enlighet med bland annat lagen (1996:1059) om statsbudgeten angav villkor för samtliga statliga myndigheters anslag och verksamhet i det årliga regleringsbrevet. Den ordningen gäller även . Beredningen av momsfrågan påverkades också av den knappa tidsramen i samband med regeringsskiftet, vilket ledde till att tiden för kommunikation blev kort. Det är jag den första att beklaga. Svaret på den andra frågan är att regeringens analys grundar sig på att förändringar i avdragsrätten som sådan inte ska leda till ett ekonomiskt tillskott. Därför har fått i uppdrag att se till att bidragen till de institutioner som erhåller retroaktiv ersättning efter anpassas så att effekterna av förändringen i avdragsrätten neutraliseras. Även framtida förbättringar av de ekonomiska villkoren till följd av avdragsrätten ska påverka statens bidrag. Sammanfattningsvis är det viktigt att understryka att de retroaktiva medel som utbetalats redan före stannar i sektorn och innebär en reell och betydande förstärkning för scenkonstsområdet. Som svar på den tredje frågan vill jag påtala att även om ett brett remissförfarande är möjligt har regeringen ingen formell skyldighet att genomföra ett sådant förfarande. I det här fallet var det inte heller möjligt på grund av takten i processen. Det är också viktigt att i det här sammanhanget poängtera att har fått i uppdrag att följa utvecklingen vad gäller förändrade avdragsregler och återbetalning av retroaktiv moms. Syftet är att få en bättre bild av hur berörda institutioner påverkas av de förändrade momsreglerna. kommer myndigheten att redovisa sitt arbete för regeringen , och jag kommer att följa utvecklingen mycket noga. Vidare har också fått i uppdrag att pröva bidragen till institutionerna utifrån verksamhetsmässig prestation och ekonomisk situation samt utifrån kulturpolitiska prioriteringar. Jag känner mig säker på att kommer att hantera sitt uppdrag på ett utomordentligt sätt och ta ansvar för en väl avvägd bidragsfördelning. 79 (): Tack så mycket för svaret, kulturministern! Det är trevligt att ses i kammaren igen. Efter det att reglerna anpassats till EG-rätten har det framkommit att vi inte kan ha olika momsregler för olika typer kulturinrättningar. Kulturinstitutionerna litade på domstolarna och regeringen. De litade på att de pengar man räknade med skulle komma också skulle komma. Men sedan kom regeringsbeslutet, , då regeringen tog tillbaka de retroaktiva pengarna. De som hade haft resurser och hunnit ansöka, de hann. De som inte hann, de hann inte. I något fall var en handläggande tjänsteman på sjuk. Då fick man inga retroaktiva pengar. Jag vill dock säga att det är glädjande att det i kulturministerns svar sägs att de pengar som betalats ut före stannar i sektorn, i alla fall än så länge det kan man lite grann känna nu efter ministerns svar. Scenkonstens föreställningar planeras ibland med framförhållning med kontrakt, med avtal. Ministern säger i sitt svar att vi måste vara beredda på snabba förändringar för den offentligt finansierade verksamheten. Just det uttalandet kan man bli lite oroad av. Kommer det fler snabba beslut på kulturområdet som inte är förankrade i verksamheterna? Jag hoppas att ministern inser att uttalandet späder på en del av den oro som finns ute i landet när det gäller hållbarheten för kulturpolitiken under en moderatledd regering. De ogenomtänkta beslut som ministern nämner i sitt svar är snabba beslut. Det tycker vi är olyckligt. Det gäller att ha en framförhållning, en dialog och en förankring i verksamheterna innan beslut tas. Om vi ser på effekterna nu kan vi se att vissa drabbas hårdare än andra. Det kan låta lite, men för många ute i landet blir det fråga om en stor summa. Produktioner kommer att få läggas ned. I anser man att likabehandling borde säkerställas. Ministern var lite grann inne på det. Hon hoppas att det löser sig för framtiden. Ja, vi får verkligen hoppas det. Men vad är tanken egentligen nu beträffande tiden framöver? Det är det man får fundera på när det gäller den moderatledda regeringens framtidsvision på kulturområdet. Är det att regionerna och landstingen ska gå in med mer medel? Är det en sponsorfråga på de här områdena? Ska staten släppa mer ansvar? Jag undrar om den nya regeringen har fört en diskussion med de olika huvudmännen till exempel om länsmusikens finansiering. Om inte undrar jag när man tänker göra det. I förra debatten som vi hade, kulturministern, visade jag även var inne på samma sak i den debatten på att vi känner en viss oro om vissa län ska ta över mer ansvar särskilt om det är dina partivänner, kulturministern! De har ju i många fall sagt att man inte ska hålla på med kulturpolitik exempelvis i landstingen. Jag tycker alltså att det är viktigt att hela ska kunna ha ett levande kulturliv. Det finns nu en oro för om det kommer att bli så framöver. Blir det likvärdighet? Är det viktigt för den moderatledda regeringen med likvärdighet i hela att , , , med flera ska ges lika goda chanser eller ska det bli olikheter i vårt land? 80 (): Under en frågestund med regeringen jag minns inte nu det exakta datumet ställde jag en fråga till kulturministern. Frågan gällde ett annat datum, det vill säga det här med och den brytpunkten. Vad jag minns av det svaret är i alla fall som jag tolkade det att kulturministern var intresserad av att göra det hela så rättvist som möjligt. Jag har tagit fram från . Där tar man upp just detta med effekterna och konsekvenserna av att vissa scenkonstsinstitutioner inte fick återföringen på rätt sida om datumet . Man pekar på och även på som hamnade på fel sida. Utöver de här exemplen har också små organisationer och institutioner exempelvis Orionteatern, Strindbergsteatern, Cirkus Cirkör och hamnat på fel sida om datumet. Det blir orättvist. Det är en positiv sak att man får behålla de pengar som man fick före . Annat är det för dem som råkade ha stor otur var det inte deras egen förtjänst så att säga, utan det kunde bero på sådant som att varit sen vid sin handläggning. De här pengarna är oerhört viktiga för här nämnda organisationer. Jag hoppas på och skulle hemskt gärna vilja få ett positivt besked från kulturministerns sida om att särskilt se över detta att några har hamnat på fel sida när det gäller datum. Jag läser också att säger: Enligt rådets mening präglas resultatet av regleringsbrevets bestämmelser i de nu aktuella fallen av en slumpmässighet som leder till att bidragsgivningen inte karakteriseras av den förutsebarhet och likabehandling som är önskvärt. Då uppfattar jag det som att också har skickat med i sitt underlag till regeringen att göra någonting åt det. Ni har makten, och har också kulturministern chansen att komma med ett lite mer positivt besked än vad som har varit till dags datum. 81 Kulturminister (): Det är klart att det ska finnas en förutsebarhet och att det ska finnas en dialog. Det är fullkomligt självklart, och det förekommer också. Jag måste säga att jag har stort förtroende för . Jag tycker att det här är en bra och genomarbetad rapport. De konstaterar också att flera av de institutioner som och har nämnt tillhör de prioriterade. Man arbetar utifrån verksamhet, publik och de övriga prioriteringar som anges i regleringsbrevet. Sedan ska man inte heller glömma att skälet till att den här situationen uppstått är den lag som antogs i samband med att man införde kulturmomsen 1996. Då ville man undvika risken för dubbelsubventionering. Sedan har några av institutionerna med framgång fört diskussioner och vunnit det här målet. Men det behöver inte per automatik innebära att sektorn därmed ska få ett extra stort anslag som bara rullar på. Det kan hända att vi har olika prioriteringar vi vill göra. Jag kan också konstatera att skriver i sin rapport på s. 8 att önskar poängtera att som utgångspunkt för uppdraget gäller att bidragsanpassningen i slutänden inte ska leda till att institutionen eller organisationen har mindre medel att röra sig med jämfört . Jag vill att man har det i minnet. När somliga för diskussionen får man intrycket av att institutionerna har berövats pengar, men så är inte fallet. Många har, vilket jag är glad över att både och tog upp, tvärtom fått väldigt mycket extra pengar och kunnat göra satsningar av olika slag som länge varit efterlängtade. Flera av dem nämns som exempel i . Men ingen kommer att få mindre pengar. Däremot har över 40 institutioner fått mycket mer än vad de hade räknat med när de började . De borde egentligen vara väldigt glada och är det också. Jag tolkar det som att man kommer att se över det här och göra en omprioritering från sida. Det står också, fortfarande på s. 8, att för de fall det senare framkommer, att anpassning varit felaktig till nackdel för en bidragstagare i inte helt ringa grad, torde detta kunna kompenseras inom ramen för de omprioriteringar som senare kan göras. Även om jag, än en gång, tycker att det var tråkigt att beslutet kom så pass sent och att många som trodde att de skulle få extra pengar inte fick det, tror jag att de flesta ändå kommer att uppfatta det som att det har blivit en klar förstärkning av hela scenkonstsektorn när vi går in . 82 (): I ser förutsättningarna lite olika ut och kommer att så vara. Men tillgängligheten, att alla i land ska kunna ha kultur omkring sig, är viktig för att vi ska kunna fortsätta att växa. Kultursektorn har betydelse för tillväxtsektorn och bidrar till vårt samhälle enormt mycket på olika sätt. Det är en närande sektor och ingen tärande sektor. Det vi funderar mycket på och väntar på med spänning, som jag sade senast i debatten med kulturministern, är den moderatledda regeringens visioner på kulturområdet. Är en likvärdighet er målsättning ? De pengar som institutionerna hade räknat med hade de budgeterat. Man hade planerat olika iscensättningar, olika orkestrar, musik och så vidare. Till exempel kommer Musik i att drabbas, och de var väldigt oroliga när jag senast talade med dem. Så ser det ut i hela . Det är ingenting som ministern kan gömma någonstans, för det är en känsla och en verklighet som finns där ute. När det gäller framtiden hoppas jag på kulturministerns mål att det ska ordna sig på alla sätt och vis. Det får vi verkligen hoppas. Men jag oroar mig för att för många ministrar i den moderatledda regeringen är skattesänkningar det främsta målet. Det är skattesänkningarna som är prioritet 1, ingenting annat står över det. Det har även kulturministern i tidigare debatter belyst. Att vi i kan se en stabilitet inom kulturpolitiken och att människor ska kunna utöva och uppleva kultur i hela land är viktigt. Då gäller det att vi från riksdag och ni från regering tydligt satsar och ser till att det blir en likvärdighet och hållbarhet i kulturvärld. Då frågar jag ministern: ministern garantera här att hon ska se till att det ordnar sig, som sade, för dem som har drabbats av att de hamnade på fel sida i den här frågan? Kan ministern säga att hon ska göra allt för att det ska ordna sig? Jag har också fullt förtroende för , men jag är mer oroad för den moderatledda regeringens visioner på kulturområdet. Ge oss ett positivt besked. Ge oss också ett positivt besked, att den nya moderatledda regeringen är positiv till kulturpolitiken och kommer att se till att satsa mycket pengar och att skattesänkningar inte går före det utan att man vill ha likvärdighet i hela på kulturområdet. Det handlar, som jag sade tidigare, om likvärdighet i hela . I , i , i och i ska man få goda förutsättningar. Ministern svarar: Snabba förändringar. Ja, men det är det som också är problemet. Kommer det fler snabba förändringar där verksamheterna inte är med? Man har planerat produktioner som skattebetalarna sedan plötsligt inte kommer att kunna ta del av. Det är ett onödigt arbete, kan man säga, och ett resursslöseri inom organisationerna. 83 (): Jag noterade att kulturministern inte hann svara på min fråga. Jag hoppas, precis om , att vi får ett svar, åtminstone att kulturministern kan lova att se över vad som kan göras i den här frågan. Jag tror att den är väldigt viktig med tanke på att det är många scenkonstsinstitutioner som har erhållit bidrag och hade räknat med att få behålla de här pengarna, och så är det några som hamnar utanför brytpunkten. Det vore väldigt bra om vi fick ett svar. Jag har en annan fråga. Det är 55 miljoner som ska behållas av och inte utbetalas. Kan kulturministern ge en vink om hur de här pengarna ska användas? Kommer de att användas till barnkulturen, vilket jag skulle tycka var intressant, eller hur kommer de att behandlas? Kommer de att gå till de scenkonstsinstitutioner som har fått reduceringar? Kulturministern läste ju upp att om det är några skavanker i beräkningen skulle man kunna återkomma. 84 Kulturminister (): Jag ska börja med fråga så att jag inte glömmer den igen. Regeringens beslut ligger fast. Det kommer inte att rivas upp, utan frågan ligger hos , som jag nämnde i mitt tidigare svar. Det vill säga att det är där som omprioriteringarna görs. En del av de institutioner som var inne på, som inte hann få kontakterna klara med före , finns också väl angivna, så det vet jag att bevakar. tog upp det som vi pratade om under kulturutskottets möte, det vill säga kulturens närande och inte tärande. Jag fann mig själv citerad där det tycker jag är glädjande med anledning av den rapport som har beställt och som jag tror att vi kommer att få debattera ytterligare här. Det är glädjande, för det här är en sektor som har en viktig framtid för sig. Jag håller helt med om detta. Jobb och skattesänkningar ja, det är prioriterat av regeringen. Det gick vi till val på och det är något som vi fortfarande står fast vid. Jag tycker inte att det är så märkligt att man vill prioritera skattesänkningar i ett land som är ett av de länder som har världens absolut högsta skatter, eller för att göra det lite mer tydligt: måndag, tisdag, onsdag och stora delar av torsdag går åt till skatt. säger att hon hoppas på att den nya regeringen ska satsa väldigt mycket mer pengar på kultursektorn. Då ska vi veta att man kommer att ta ännu mer pengar i skatt från svenska skattebetalare. Det hör ihop. Sedan hindrar det inte att det kan bli omprioriteringar och förstärkningar också inom den här sektorn, för det finns mycket som behöver göras. Man kan också läsa i våra program och i regleringsbrevet till att det är självklart med kultur i hela landet. Det är inget nytt. Det har vi stått för . tog slutligen upp de så kallade 55 miljonerna. Det var en uppskattning som gjordes, det vill säga så mycket som teater-, musik- och dansinstitutionerna trodde att de skulle få extra från och framgent på grund av de nya avdragsreglerna. Det handlar inte, har jag inhämtat från , om 55 miljoner utan snarare om 38 miljoner. Detta är en fråga som kommer att diskuteras, och den kan jag inte ge något svar på .