prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Och jag tror inte att det är ni tre som sitter här, jag eller någon annan politiker som ska tala om för kvinnorna där ute vad som är bäst för dem. Det är upp till varje kvinna att kunna leva det liv hon vill leva, att ha det uppdrag hon vill ha eller det arbete hon vill ha. Det är de förutsättningarna vi ska skapa. Och för att vi ska kunna göra det måste politiken handla också om valfrihet, det vill säga att den måste skapa en mångfald av alternativ som kvinnorna också kan välja på samma sätt som män har gjort i långa tider. Hur kan sänkta ersättningar leda till mindre löneskillnader? Jag tycker att det är jättekonstigt att man över huvud taget pratar om ersättningar när vi försöker prata om hur kvinnors och mäns lön inte ska skilja sig åt om de har lika arbete. Ersättning är en omställningspeng, och ersättning ska inte vara lika hög som en lön. Lön är en lön, och ersättning är en ersättning, och därför går det inte att jämföra. Den här regeringen kommer aldrig att acceptera en verklighet och strukturer som låser in kvinnor i deltidsarbete såsom vi har gjort . Framför allt tror jag faktiskt att den förra regeringen lät detta vara. Även om man förstod att det var fel lät man dessa ersättningssystem med deltidsstämplande finnas kvar därför att det inte var politiskt korrekt det vinner man inte valet på. Men det är enskilda människor det handlar om, människor av kött och blod. Det är klart att vi ska göra det som är rätt. I Svenskans näringslivsdel stod det att det i kommunerna sker en massa aktiviteter där man organiserar om sig för att se till att erbjuda kvinnorna heltidsarbete, och det är klart att de kommer att göra det. Med den demografi vi har framför oss, där allt fler blir äldre och det blir svårare att locka arbetskraft till de kommunala verksamheterna, måste man se till att arbetsförhållandena, också inom de yrken där kvinnor dominerar, är drägliga. Där är heltid en självklarhet för alla kvinnor som vill och kan, tycker jag. Att se till att få kvinnorna att jobba mer och jobba heltid, att se till att männen tar ut mer av föräldraförsäkringen, att se till att män och kvinnor delar mer av hushållsarbetet och att se till att underlätta också för både män och kvinnor, det vill säga hushållen, att kombinera yrkesliv och familjeliv bland annat genom hushållsnära tjänster, det är en del av de åtgärder som leder till mindre löneskillnader. Den del av löneskillnaden som är diskriminerande är väldigt liten i förhållande till hela, stora kakan. Det är av löneskillnaden som är diskriminering. I övrigt handlar det om kvinnor som inte har möjlighet att jobba heltid och inte ges möjlighet att jobba heltid, om kvinnor som inte i lika stor utsträckning återfinns i chefspositioner och om kvinnor som inte i lika stor utsträckning som männen kan driva egna företag. Det är ju det som det handlar om, och det är där den här regeringen sätter in stöten. Det är där vi måste sätta in åtgärder för att kvinnor och män ska kunna få lika villkor och därigenom också möjlighet till lika lön för lika arbete. 119 (): Jag ska tacka för att hon svarade delvis på de frågor som jag ställde. Jag tycker fortfarande att regeringens politik brister när det gäller aktiv jämställdhetspolitik, för man ser inte helheten. Jag ställer frågan hur det kan vara så som det står i svaret: Genom att förstärka motiven att återgå till arbete motverkas osakliga löneskillnader. Det spelar ju ingen roll vilka motiv eller incitament som finns. Hur kan det motverka osakliga löneskillnader? Vi har en lagstiftning som säger att det inte får finnas osakliga löneskillnader. Jag förstår inte detta. Man skriver förstärka motiven, och de förstärkningar som jag har sett är att ta bort möjligheterna till att fyllnadsstämpla, att sänka ersättningen för de arbetslösa, att sänka ersättningen för dem som är sjuka eller har förtidspension och att höja skatten för pensionärer. Hur kan det motverka osakliga löneskillnader? Jag begriper inte det. Jag vet att en jämställdhetsplan är ett sätt att motverka osakliga löneskillnader genom att ha statistik, men inte på det här sättet. Möjligheten att få skattereduktion vid köp av hushållstjänster bidrar till att underlätta vardagslivet för föräldrar. Föräldrar, står det här. Det finns en ganska stor grupp i som består av ensamstående föräldrar, ofta kvinnor. Många av de här insatserna när det gäller skattesubventioner av hushållsnära tjänster bygger på att man faktiskt har två inkomster. Väldigt många av de ensamstående föräldrarna har svårt att få ihop sin ekonomi. Att man då väljer att prioritera att låta någon annan städa verkar inte troligt. Poängen är inte att man har det ojämställt när det gäller att städa, utan man är ensam om att ta hand om städningen till exempel. Men jag upplever att man försöker lösa det här problemet genom att hantera det på så sätt att om man inte kan komma överens i ett hem så är det bättre att lägga ut städningen, för då har det uppstått någon sorts jämställdhet i familjen. Det verkar vara regeringens syn på det, och det förstår inte jag. Det är bra att ministern tycker att det är bra med heltid! Varför inte lagstifta om det? Det fanns ett förslag om det. Det vore jättebra. Jag vet att kommunalrådet i , som är socialdemokrat, faktiskt samverkade med i den kommunen för att öka antalet heltider, precis som vi socialdemokrater i kommun gjorde. Men är det folkpartisterna som styr, och ska andelen deltider ligga på . Kombinationen med vårdnadsbidraget, som inte nämndes här, var alltså en del av er jämställdhetssatsning, förstod jag. Jag har lite svårt att inse att det skulle vara en del av en jämställdhetspolitik. Jag ställde en fråga som jag inte riktigt upplevde att jag fick svar på. Det gällde satsningen på handlingsprogrammet för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, bland annat. Denna satsning beräknas i sin helhet uppgå till . Min fråga är: Är det nya pengar för de här fyra åren, eller är det de pengar som har blivit kvar, som jag har fått signal om att man inte har gjort av med? När det gäller ommöbleringen på Integrations- och jämställdhetsdepartementet vill jag fråga: Har man inte tappat tempo och faktiskt inte gjort så mycket under det här året, just för att man har fokuserat på att ta bort kompetensen på departementet? 120 (): Jag fick svar indirekt på några av mina frågor som var likartade med och , men inte när jag frågade om satsningarna på jämställdhetsfrågorna i ett Europaperspektiv inför de ordförandeskap som är nära förestående, i och 2009 i EU. Jag tycker att det skulle vara väldigt viktigt och bra om vi fortsätter på den inslagna vägen att vara i fronten när det gäller jämställdhetsfrågorna. En sådan konkret fråga handlar om att ratificera konvention mot människohandel. Det har inte gjort. Jag tycker att det är en skamfläck att man inte har gjort det inför ordförandeskapet i . Den ska träda i kraft . Det tycker jag också hänger mycket ihop med handlingsplanen när det gäller att motverka våld mot kvinnor. Jag tror att vi är överens om att de är nära förknippade med varandra och också att man skulle kunna jobba fram det här förslaget snabbare så att man skulle kunna ratificera det. Återigen till frågan om ersättningarna i de försäkringssystem som vi har, där det ju var så att statsministern sade att för de kvinnor som var utsatta för våld skulle den ekonomiska situationen tryggas. När ersättningarna sänks drabbas ju de kvinnorna väldigt hårt, för de har det extra svårt med omställningar, även om man ser framför allt a-kassan som en omställningsförsäkring. Det tar lite för de kvinnorna eftersom de befinner sig i andra typer av situationer. De frågorna skulle jag ändå vilja ha svar på. 121 (): När man talar om valfrihet tror jag att det är viktigt att se den reella valfrihet som kvinnor har. Visst kan till exempel vårdnadsbidrag låta bra. Det kan lika gärna vara pappan som tar ut det, och det kanske passar just den familjen. Men då ska man komma ihåg att det ofta är kvinnan som har den lägsta lönen i familjen, och vem är det då naturligt att ha hemma med barnet? Det är ju kvinnan. Där det här har prövats har det varit kvinnor som har tagit ut vårdnadsbidrag. Jag är rädd för att det här kan leda till ännu mer ojämställdhet. Det som blir ännu farligare är när arbetsgivarna i en kommun som har vårdnadsbidrag börjar räkna med att kvinnorna på arbetsplatsen som skaffar barn kanske kommer att utnyttja det här. Då får man ännu större problem med lönediskriminering och försöker till och med att säga upp kvinnan och på det sättet bli av med henne. Jag tror att det därför är viktigt att man tänker ett steg till. Hur ska vi göra tvärtom? Hur ska vi se till att kvinnorna snarare blir bättre behandlade? Det finns ett gigantiskt problem. Det måste man ända säga är ett strukturellt problem. Det är inte bara ett individuellt problem. Det är när en man blir pappa. Då får han högre lön och blir befordrad på jobbet. Inte alla naturligtvis, men väldigt många. Väldigt många kvinnor går åt precis motsatt håll när de skaffar barn, sämre lön och sämre karriärmöjligheter. Innan man skaffar barn är förutsättningarna ungefär lika. Då handlar det om strukturer. Allt är naturligtvis inte dåligt som regeringen gör på det här området, men jag tror att grunden måste vara att se strukturerna, könsmaktsordningen, för annars blir det bara lite fernissa på ytan. Då blir det inga grundläggande förändringar. 122 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag kan börja med att säga att när vi har programmet klart för hur vi ska hantera våra ordförandeskap kommer det att presenteras. Då kan ni också ta del av det. Men jag skulle väl kunna säga direkt att när vi är ordförande i till exempel kommer det att vara viktigt att följa upp de kampanjer som då har pågått, bland annat mäns våld mot kvinnor. Det kommer att vara viktigt att diskutera bland annat vårt handlingsprogram och utbyta erfarenheter med de andra länderna om hur det har gått där med de åtgärder de har vidtagit för att komma till rätta med de problemen. Det kommer också att handla om prostitution och människohandel. Jag tror att det är en jätteviktig fråga att fördjupa sig i och att också prata mer om vad vi gör i de olika länderna. Jag hoppas där också att vi snart ska återkomma med en handlingsplan i frågan. När det gäller EU kan jag kort nämna att det till det ordförandeskapet kommer att vara viktigt att följa upp det man kallar för jämställdhetsintegrering och gender budgeting, som man också kan använda. För mig är det väldigt viktigt när vi talar jämställdhet att kunna tillförsäkra medborgarna att den service som staten, kommuner och landsting erbjuder faller ut lika för män och för kvinnor. Vi kan ju konstatera att det inte är så . Rapporten från Kommuner och Landsting om den ojämställda vården är ju ett skräckexempel på hur det ser ut i vårt samhälle . Också där bereds ett program, i samarbete med Kommuner och Landsting faktiskt, om hur vi ska integrera de verksamheter som de ansvarar för. Jag ber att få återkomma också i den frågan. Pengar som inte används har nämnts en hel del gånger. Vi har redan innan handlingsplanen presenterades fattat beslut för för mandatperioden. Det är mer än det anslag man hade för jämställdhetsarbetet under hela förra mandatperioden. Jag skulle vilja säga att det är ganska bra gjort att vi hittar åtgärder som behöver genomföras och också ser till att finansiera dem, och vi fortsätter att leverera. Jag kan erkänna och säga att jag också kan tycka att det tog tid. Vi är fyra olika partier som regerar tillsammans. Inget av våra partier har krävt att vara minoritetsparti utan vi regerar tillsammans, och på jämställdhetsområdet hade vi inte ett gemensamt handlingsprogram som vi till exempel hade på skolområdet, vilket har gjort att vi har fått använda tiden till att faktiskt jobba ihop politiken. Och jag tycker att vi har varit duktiga på det. Vi börjar leverera , och vi kommer att leverera ytterligare åtgärder. Jag tror nog att ni får ha lite tålamod. Vi har trots allt suttit . Ert parti satt i regeringsställning . Och, som sagt, redan nu kan jag läsa upp ett antal saker och satsningar som inte kom upp under er regeringstid. Det gäller ett antal miljoner till kvinnors företagande. Det gäller forskningsprogram för att forska om kvinnors hälsa och forskningsprogram när det gäller mäns våld mot kvinnor. Man ska utveckla verksamheter för att rehabilitera män och undersöka hur man ska öka kunskapen inom relevanta myndigheter, tjänstemän, polis, sociala myndigheter, skola och så vidare. Det har redan fattats många beslut som är bra utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Men ni vägrar att se det. Det är väl det som är problemet. Den här debatten handlar inte om att det inte sker någonting på jämställdhetsområdet, utan den här debatten handlar om att ni ska ha möjlighet att profilera er på något vis. Jag välkomnar gärna goda idéer. Finns det konkreta exempel på vad det är ni saknar, som inte regeringen har gjort, så ställ gärna den frågan. Då kan jag faktiskt återkomma med svar om jag delar den uppfattningen och om vi i så fall jobbar med frågan eller inte. Det är bättre än att ni säger att det inte händer någonting på . Vad är det konkret oppositionen saknar? På det kan ni få svar direkt. 123 (): Vi saknar en rättvis och jämställd politik. Vi saknar att man ser att det finns en maktstruktur i samhället där kvinnor är underordnade män. Man skriver i finansutskottets betänkande att med möjlighet till avlastning i hemmet genom hushållstjänster, vårdnadsbidrag och senare även barnomsorgspeng kan kvinnors obetalda dubbelarbete minska. Hur minskar det med vårdnadsbidrag? Det är bra för kvinnors karriärmöjligheter och för familjernas olika behov. Var det inte bra för männens karriärmöjligheter också? Var det kvinnorna som skulle vara hemma? Eller var det kvinnorna som skulle ta de där hushållstjänsterna? Jag tycker att den här politiken inte är bra därför att ni inte har sett helheten. Ministern pratar om att det finns forskningssatsningar. Javisst, ni lade ned , som faktiskt utredde hur kvinnors hälsa påverkades i arbetslivet. Ni har dragit ned på , som granskar arbetsplatser där många kvinnor skadas. har också varit med och motverkat sexuella trakasserier på arbetsplatser, något som kvinnor ofta drabbas av. Det verket håller ni sakta men säkert på att lägga ned. Ni försämrar ersättningen för sjuka. Den största gruppen av dem som är sjuka är kvinnor. Hur gynnar det kvinnorna, ? Det råder brist på helhet. Om ni tycker att det är bra med heltid, varför lagstiftar ni inte om det? Jag återkommer till den frågan. Ministern sade att det satsas mycket pengar. 100 miljoner har satsats på ett brett program. 4,9 miljarder finns för näringslivspolitiken. Hade det inte varit bättre att säga att man skulle integrera, jämtegrera, alla dessa pengar i stället för att satsa 100 miljoner? Jag tycker att 4,9 miljarder är mycket pengar. Vi saknar en rättvise- och jämställdhetspolitik, . Jag är säker på att vi inte kommer att få en sådan politik under den här mandatperioden. 124 Integrations- och jämställdhetsminister (): Den kvinna som är sjuk vill ha rehabilitering tillbaka till arbetsmarknaden, inte evig ersättning och framför allt inte förtidspension redan vid 35. Det kunde vi se under er regeringstid. Den kvinna som är arbetslös vill tillbaka till arbetsmarknaden, inte evighetsstämpla i deltids- eller heltidsarbetslöshet. Det är inte det människor efterfrågar. Det är de förutsättningarna vi försöker skapa för alla i vårt land som är i arbetsför ålder, som är friska, som vill arbeta, som vill skapa sig en ekonomisk självständighet. Det är någonting ni aldrig mäktade med, men det är någonting vi gör eftersom det är rätt. Det skapas fler jobb, vi sänker trösklarna in till arbetsmarknaden, vi gör det lönsammare att arbeta och vi ser till att kvinnor inte fastnar i deltidsarbetslöshet som ni såg till att de gjorde. Kommunerna inser att om de ska ha personal till sina verksamheter måste de erbjuda drägliga arbetsförhållanden. Heltid är en del av det som kan kallas drägliga arbetsförhållanden. Det är så. Varför ska ni bara prata om lagstiftning om rätten till heltid? Ska ni också lagstifta om lika lön? Ska ni lagstifta om annat? Behöver vi inte facket längre? Räcker det med bara det socialdemokratiska partiet nu? Behövs det inga parter på arbetsmarknaden som ska förhandla om dessa saker? Det här är en fråga för arbetsmarknadens parter och ingenting som vi politiker ska peta i. Men vi ska skapa förutsättningar för att kvinnor också ska kunna jobba heltid i lika stor utsträckning som männen. Vi utbildar kvinnor i lika hög utsträckning som män om inte mer. Det är väl självklart att vi ska använda den kompetensen också. Det är en förlust för samhället att för många kvinnor inte arbetar eller att för många kvinnor inte arbetar i lika stor utsträckning som de skulle önska. Det är de förutsättningarna vi ska se till att de får. Vi kan inte definiera vad som är bäst för alla kvinnor i vårt land. Varje kvinna måste få välja det liv hon vill leva, och vi ska se till att det finns förutsättningar att göra det. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2007/08:171 om översyn av försvarsförordningen för bättre stöd vid krig, kris eller olycka 125 Försvarsminister (): har frågat mig om jag avser att se över frivilligförordningen för att bättre tillgodose Försvarsmaktens och samhällets behov. bereds inom ett kommittédirektiv gällande frivillig försvarsverksamhet. Min inriktning är att en särskild utredare ska arbeta fram förslag om den frivilliga försvarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inom totalförsvaret och samhällets krisberedskap. I uppdraget bör även ingå en översyn av stödsystemet till frivilliga försvarsorganisationer. Utredaren kommer i så fall att föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som behöver genomföras till följd av sina förslag. Det enkla svaret på interpellation är därmed ja. 126 (): Tack försvarsministern för svaret. Tyvärr är jag lite besviken över svaret som jag har fått. Ministern säger att det i bereds ett kommittédirektiv gällande frivillig försvarsverksamhet och att ministern har för avsikt att tillsätta en särskild utredare. Det finns redan tre frivilligutredningar. Det är Utredningen om frivillig medverkan i totalförsvaret, om frivilligverksamhet för totalförsvaret . Där finns också , Totalförsvaret och frivilligorganisationerna uppdrag, stöd och ersättning, . Den senaste utredningen är från , Frivilligheten och samhällsberedskapen . Min uppfattning är att några ytterligare behov av en utredning inte finns. Det är alldeles tillräckligt med de tre nämnda utredningarna. Det stora behovet för frivilligorganisationerna är en moderniserad förordning och ett moderniserat organisationsstöd anpassade till dagens situation. Arbetet med detta måste komma i gång . Med en ny utredning kommer det att ta innan en förändring kommer till stånd. Detta kommer att påverka frivilligorganisationernas utveckling genom att de får vänta. Det finns alltså inget behov av en ny utredning, utan det behov som finns är av en ny förordning och en ny modell för utbetalning av organisationsstödet. Har ministern tagit del av de tre nämnda utredningarna? När kan frivilligorganisationerna förvänta sig att få en ny förordning och en ny modell för utbetalning av organisationsstödet? 127 Försvarsminister (): Jag tror att den som tar del av protokollet kommer att se att det här sade inte riktigt går ihop. Först sade hon att det kommer att ta innan förändringar kommer på plats, och sedan frågar hon när de kan komma på plats. Det går så klart inte ihop. Det enkla svaret är att inte vet det eftersom hon inte har tillgång till de tidsplaner vi kommer att jobba med. Det finns några olika skäl som talar för att vi behöver se över frågorna igen. Det första är den pågående omvandlingen från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Det andra är att de internationella insatserna är i växande. Den här regeringen har ambitionen att fördubbla förmåga till internationella insatser. Det tredje är samhällets krisberedskap och det breddade kompetensbehov som kan finnas vid en breddad hotbild. Den här regeringen är redan i färd med att inrätta en ny krishanteringsfunktion i , men vi har också aviserat att vi kommer att lägga fram en proposition om en ny krismyndighet. Här hamnar vi i den intressanta situationen att jag delar till en viss del den syn som ger uttryck för, det vill säga att frivilligverksamheten är viktig och att dagens situation hindrar förnyelse. Vi har nog till viss del identifierat också samma problem, vilket jag tror framgick av mitt tidigare svar. Därmed är vi framme vid behovet av en översyn. Grunden är att Försvarsmaktens verksamhet har förändrats och håller på att förändras än mer fullt ut från ett invasionsförsvar till insatsförsvar. Då är det naturligt att den frivilliga försvarsverksamheten förändras i samma riktning. Det är också viktigt att i då försvarsanslagen minskar jag vill betona mer från parti än från mitt parti och regeringen är det dessutom nödvändigt att hushålla med statens resurser. Det är också viktigt att i likhet med försvarets verksamhet i stort finns det behov av att se över de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet måste anpassas till samhällets behov, och myndigheternas uppdrag till de frivilliga försvarsorganisationerna måste därför också fortsätta att utvecklas. Regeringen har tidigare slagit fast att det behöver göras återkommande översyner av vilka frivilliga försvarsorganisationer som ska få del av det statliga stödet. En översyn bör därför göras om det nuvarande finansieringssystemet är ändamålsenligt, om uppdelningen i organisationsstöd och uppdragsmedel bör behållas och om Försvarsmakten och , som vi i det senare fallet vet kommer att förändras, ska fortsatt svara för prövning och utbetalning av stödet till de frivilliga organisationerna. För det första: När det gäller det militära försvaret bör insatsorganisationens behov och arbetet med internationella insatser vara dimensionerade även för frivilligverksamheten. Här har vi mellan våra partier delvis olika syn. För det andra: För det civila försvaret och vid hantering av allvarliga kriser i samhället finns behov av förstärkningsresurser hos såväl statliga myndigheter och bolag som kommuner och landsting. Med detta som bakgrund landar regeringen det är mitt förslag på att vi behöver göra en ny översyn. Då hamnar vi i det intressanta läget att interpellanten tydligen instämmer i hela analysen men tycker att vi ska blicka bakåt i stället för framåt. Vi ser behov av att ta fram nya underlag och kommer därmed att gå vidare med en särskild utredare. 128 (): Försvarsministern säger att man ska tillsätta en ny utredning och vill inte svara på frågan vid vilken tid det är tänkt att utredaren ska vara klar. Det är självklart att vi måste göra en översyn, eftersom det här behöver moderniseras. Jag skulle vilja föreslå ministern en annan ordning, i stället för en utredare. När det gäller en ny förordning och en ny modell för organisationsstöd krävs det inte någon formell utredning. Vad gäller förordningen finns det redan förslag. Bland annat har lämnat ett sådant förslag. Det finns kunskaper för försvarsministern att inhämta hos Försvarsmakten, som också vet vilka ändringar som krävs och behöver göras. En modell för organisationsstöd kräver lite mer jobb. Detta uppdrag kan med fördel lämnas till Statskontoret, som har stor kompetens i detta. Med den hantering som jag föreslår ministern kan frivilligorganisationerna på ett mycket kortare och snabbare sätt få sina problem åtgärdade och möjlighet till tidigare utveckling i sina organisationer. Med en utredning får frivilligorganisationerna, enligt min uppfattning, vänta onödigt . Det här är en viktig fråga. Det är viktigt för att frivilligorganisationerna ska kunna komma i gång snabbt och kunna göra en god insats. 129 Försvarsminister ():