prot · GV0925 · 2007-11-15 00:00:00 — Vi socialdemokrater anser att detta förslag är en ogenomtänkt neddragning. Förlorarna är barn och unga som har kunnat ta del av kvalitetslitteratur till ett bra pris . Av 25 remissinstanser var bara 1 för det förslag som regeringen har lagt fram. I går mötte vi demonstranter ute på som vädjade till kulturministern att ge En bok för alla ett fortsatt stöd. Vi socialdemokrater har varit på besök på biblioteken runt om i vårt land. Även många av dem ser med bestörtning och oro på hur detta förslag ska slå. Min fråga till kulturministern är: Avser ministern att tänka om när det gäller stödet till En bok för alla? 43 Kulturminister (): Det här förslaget ingår ju i budgetpropositionen, som vet. I den promemoria som du också hänvisade till ingick förslaget om En bok för alla i ett större sammanhang som även handlade om översättningsstöd, det vill säga möjligheter för svensk litteratur att nå ut i övriga världen. Jag vet att det fanns synpunkter på förslaget att dra in pengarna, , som gått som stöd till aktiebolaget bok för alla. Men är det så, jag har sagt det i interpellationsdebatter i förut och jag säger det igen, att bokmarknaden har förändrats mycket under de som har gått sedan En bok för alla infördes. är det inte någon kris i bokbranschen. Det var det . Pocketutgivningen har gått upp de senaste fem sex åren, allmänlitteraturen . Det har aldrig sålts så mycket böcker. Jag såg på Bok- och biblioteksmässan när jag var där för en månad sedan att man sålde fyra stycken av En bok för allas böcker för , och de kommersiella förlagen sålde tre böcker för . Då tycker jag inte att det finns skäl för detta stöd. 44 (): Tack, ministern för svaret! Men kan ministern garantera här att alla barn och unga som tidigare kommer att kunna ta del av kvalitetslitteratur för en liten summa, en låg kostnad för böcker? Regeringen säger sig vilja lyssna på folket, och jag undrar: Varför lyssnar ni inte på den massiva opinionen just i den här frågan? Det handlar inte om så stora summor. Men, som kulturministern har sagt i många andra debatter, för regeringen är skattesänkningarna för dem som redan har väldigt mycket överordnade allt annat i politiken . 45 Kulturminister (): Det är riktigt att sänkta skatter är vår prioritering, för med mer pengar kvar i plånboken efter skatt har man också råd att göra mer, bland annat köpa barnböcker. Indragningen av de kommer att stanna inom kultursektorn. Vi förstärker bland annat verksamheten på biblioteken. Vi ökar läsfrämjandet. Det finns över huvud taget ett stort antal förslag när det handlar om barn- och ungdomskulturen. Det vet mycket väl. Dessutom har det heller aldrig givits ut så många titlar när det gäller just barnböcker, 1 500 titlar . Det är en rejäl ökning på bara . Det är ingen kris. Den bästa möjligheten till låga priser är en effektiv konkurrens. Det finns det . av alla böcker säljs över nätet. Där kan man köpa billiga böcker, även bra barnböcker. Anpassning av jordbruket till WTO 46 (): Jag har en fråga till jordbruksminister . Det svenska jordbruket har genomgått ett antal reformer, Agenda 2000, MTR, alltså halvtidsöversynen, och sockerreformen i syfte att marknadsanpassa sig för att hantera öststatsutvecklingen och framför allt att anpassa oss till WTO:s Doharunda. Anpassningen till MTR har skett successivt i , men problemet är att WTO ändrar sig. I , men framför allt i det senaste förslaget talar man alltså om väsentligt större tullsänkningar än det ursprungliga förslaget, betydligt mer än man hade i MTR. Min fråga till ministern är: Finns det några konsekvensanalyser för det svenska jordbruket av de nya WTO-förslagen, speciellt med tanke på effekterna av det nya uppdrag som jordbruket har när det gäller klimat, miljö och energi? 47 Jordbruksminister (): Det är alldeles riktigt att utvecklingslinjen vad gäller den europeiska jordbrukspolitiken måste gå mot en marknadsanpassning. Det ska göras i takt med att vi kommer överens i . Inför de förhandlingar som jag skulle vilja påstå är ständigt pågående görs på Europanivå näst intill dagliga analyser av de diskussioner som är för handen på olika, för att inte säga alla, områden. Delar av de analyserna försöker vi att på svensk nivå anpassa och se vilka konsekvenser det blir för det svenska jordbruket. Att göra det på alla områden och att göra det är med den kapacitet som finns i tyvärr omöjligt. 48 (): Det låter ju positivt. Men det förutsätter också att det finns en handlingsplan. Vi måste ha en handlingsberedskap. Även om WTO-förhandlingarna kan ta tid och det tar tid att få resultatet implementerat måste vi sätta i gång . Vi kan inte hålla på hela tiden med reform på reform. Vi måste ha en beredskap för att kunna hantera de drastiska förändringar som kommer. 49 Jordbruksminister (): Där kan jag instämma med frågeställaren. Självklart måste vi ha en förberedelse. Men vi måste också ha tidsmässigt utrymme eftersom det är en biologisk produktion som bygger på att djurmaterial och sådant finns, men också på att växtföljder kan anpassas. Därav de diskussioner och även inspel som vi från svensk sida har försökt att göra både i WTO-diskussionerna och kring den halvtidsöversyn som snart kommer att bli riktigt högaktuell. 50 (): Årets första riktiga vinterväder med tungt snöfall och blixthalka drabbade . Med vintervädret kom trafikkaos. här i drabbades hårt. I förrgår satt tusentals människor fast i timmar i bilar och bussar. En stor del av skulden till dramat läggs på tunga fordon som fastnat i snödrivorna. Jag vill fråga näringsminister vad regeringen tänker göra för att undvika liknande incidenter framöver. 51 Näringsminister (): Jag kan inte säga att vi kommer att se till att det snöar mindre. Det är lite omöjligt. Däremot kan jag hänvisa till de resurser som finns inom det här området. Om vi tittar på det som Socialdemokraterna lämnade efter sig ser vi att det är ett bristande underhåll på . Det är klart att de brister som berättat för oss om också tar sig uttryck i att det är sämre framkomlighet på många sätt och vis. Det är dåliga vägar runt om i vårt land, och många människor skriker efter att få rusta upp vägarna och sköta dem bättre. Men när det handlar om driften blir det svårt att klara detta. Vi gör vad vi kan. Vi har tillfört resurser i den senaste budgeten, 1,2 miljarder totalt sett, till skötsel och underhåll. Det har vi gjort därför att det är så många människor som efterfrågar just de här insatserna. Men jag medger att det kommer att behövas ytterligare resurser till skötsel och till underhåll, men också till nyinvesteringar om vi ska klara människornas önskemål och behov av att kunna ta sig fram på vägarna. 52 (): Det vore verkligen angeläget att svenska och utländska lastbilar och andra tyngre fordon som kör på våra vägar utrustades ordentligt för svensk vinter. Många andra länder med ett klimat som liknar vårt kräver till exempel snökedjor och vinterdäck. Kan det vara en idé att också kräver vinterutrustning för tung trafik så att folk slipper sitta och frysa i timmar i sina bilar? 53 Näringsminister (): Utan att vara alldeles exakt i detta vet jag att det pågår diskussioner med och information till utländska åkare just på det här området. Om jag inte missminner mig hade man diskussionen om vinterdäck och snökedjor. I den takt som transporterna internationaliseras måste också olika åkerier se till att de utrustar sig för olika väglag. Där har naturligtvis våra myndigheter som har kontakter med andra länder ett särskilt ansvar. Jag vet också att infrastrukturminister har den typen av diskussioner om framkomlighet och annat när hon träffar sina ministerkolleger på europeisk nivå. Ju mer de är här desto mer lär de sig. Men det är tråkigt när de är oförberedda på det vinterväglag som vi andra är så vana vid. Kvinnors deltagande i biståndsarbetet 54 (): Jag har en fråga till . Jag tänkte börja med att tacka för att det har släppts en angelägen handlingsplan som ska förebygga mäns våld mot kvinnor. Vi har äntligen en regering som prioriterar frågan så mycket att man tar ett samlat grepp för att både förebygga och ge akuta insatser. Jag tänkte fråga statsrådet hur vi kommer att använda våra kunskaper och erfarenheter om kvinnors möjligheter i samhället i vårt internationella biståndsarbete framöver. 55 Statsrådet (): Jag försöker ofta använda svenska erfarenheter när vi försöker bidra till att minska fattigdomen i världen och assistera fattiga människor till att själva bidra till sin egen utveckling. En av erfarenheterna är vad kvinnors deltagande har betytt. Det är viktigt att se att om vi ska få full effekt på våra utvecklingsinsatser måste vi i ökande grad involvera kvinnor. Det ställer också ökade krav på strategier, på mätbarhet och på att visa hur vi riktar våra insatser. Låt mig ge ett exempel. Man bedömer att för ett land som innebär kostnaderna för att man inte tillräckligt väl har byggt ut mödra- och hälsovården i samband med graviditet och förlossning ett produktionsbortfall för detta land på mer än . Det visar också att riktade insatser för att stärka kvinnor i deras ekonomiska rättigheter men också i deras grundläggande fri- och rättigheter är ett bättre sätt att använda utvecklingspengar och att se till att vi gör de rätta sakerna. 56 (): Tack, statsrådet! Jag har förstått att i den plan man drar ut för framtiden är det ett av de prioriterade områdena. Det är enormt viktigt eftersom har ett namn om sig att vara duktigt i dessa frågor. Vad kommer det att innebära när man gör olika prioriteringar? Statsrådet pratar om . Jag har själv varit på besök i där man har världens högsta mödradödlighet. Jag har också varit på besök på dessa lasarett där kvinnor över huvud taget inte har några framtidsutsikter. Det känns enormt angeläget att vi jobbar på. Vad kommer strategierna att vara när det gäller övriga ? Vilka blir prioriteringsområdena? 57 Statsrådet (): identifierar att regeringen har pekat ut tre prioriterade områden inom utvecklingsområdet. Kvinnors deltagande är en av våra tre huvudprioriteringar för att se till att vi får ett mer effektivt och kvalitetsinriktat bistånd. Genomslaget för detta kommer naturligtvis att mätas i mer resurser men framför allt i de samarbetsstrategier vi har med olika länder. Vi ska se till att ytterligare fokusera på kvinnors ställning och möjligheter till att bidra till bättre utveckling. Det kan vi göra på bredden. Det handlar om att stärka sjuk- och hälsovård. Det handlar om bättre utbildning. Det handlar om att jobba med bland annat jordbruksutveckling. Det finns en mängd sätt att i andra former än tidigare bistå kvinnor i utvecklingen. Det handlar också mycket om precis som säger att ta vara på de svenska erfarenheterna och kräva mer av bland annat Europeiska unionen. Tillsammans med gör vi stora insatser för att titta på kvinnors rättigheter och reproduktiva hälsa för att se till att vi kan påverka bland annat och FN att göra bättre insatser. De sociala trygghetssystemen för företagare 58 (): Jag vill ställa min fråga till näringsminister . Regeringen har aviserat en översyn av regler för företagare inom de sociala trygghetssystemen. Det är välbehövligt. betalar man in när man omfattas av systemen, men man kan i mycket liten utsträckning dra nytta av dem. Därför är det viktigt att socialförsäkringarna anpassas till människor som driver företag. Hur framskrider arbetet, näringsministern, med att se över trygghetssystemen, och när kan vi förvänta oss konkreta åtgärder från regeringen här i ? 59 Näringsminister (): Det gläder mig mycket att Socialdemokraterna äntligen börjar intressera sig för företagarnas sociala trygghet. För fattade och alliansen tillsammans ett beslut i om att tillsätta en utredning om de sociala trygghetssystemen. har vi i alliansen tillsammans tagit fram underlag för att förbättra tryggheten, och vi ska se till att vi får en passande utredare. Vi var inte nöjda med den gamla utredaren. Vi ska också ge direktiv. Det som har tagit tid är att vi har velat ha en bra utredare och ge bra direktiv så att svenska företagare kan få samma möjligheter som löntagare att få en social trygghet. Jag är alldeles säker på att vi kommer att redovisa resultat i frågan. 60 (): Som en av ledamöterna i alliansen gläder det mig att näringsministern tar tag i frågan. Jag skulle vilja lyfta fram en annan vinkel. Tre av fyra företag drivs av män. Det betyder att det finns en stor potential för kvinnors företagande. Det vet jag också att näringsministern har ett stort engagemang i. Det kan just vara otryggheten som kan upplevas som ett hinder för många kvinnor att ta steget till att bli egen företagare. Vi vet att bland dem som driver företag tar exempelvis bara hälften av kvinnorna ut föräldraledighet jämfört med kvinnliga anställda. Tar näringsministern särskild hänsyn till det perspektivet vid översynen av de sociala trygghetssystemen? 61 Näringsminister (): Precis som frågeställaren säger avstår många kvinnor från att bli företagare därför att de föder barn. Det har varit en av förklaringarna till varför alliansen har velat göra aktiva saker på området. Många kvinnor avstår också från att starta och driva företag just därför att de vet att det sociala trygghetssystemet är så annorlunda. Man ska också komma ihåg att småföretagarna i praktiken betalar mer till systemen än de får ut. En grund för försäkringssystemet har alltid varit att man ska få ut ersättningar i den mån man betalar in. Vi från alliansen tycker att det ska vara likvärdigt att vara löntagare eller företagare. Jag har förhoppningen att vi ska få ett utredningsförslag och underlag så att vi kan fatta ett bra beslut så snabbt som möjligt. Vi ska också få en bred enighet i . Då har vi nått långt för att skapa den långsiktiga tryggheten för de små företagen. Ett eventuellt krig mot 62 (): Jag har en fråga till utrikesminister . Det har gått startade kriget mot utan mandat från FN. sade att invasionen av skulle bli en startpunkt för en demokratisering av . Verkligheten har tyvärr visat något helt annat. Mot bakgrund av det vi vet om situationen i argumenterar delar av Bushadministrationen för ytterligare ett krig. Den här gången gäller det . De motiv som framförs av för att starta kriget är närmast identiska med de krav som användes i kriget mot . Utrikesministern träffade i går utrikesminister. Framförde syn på att har långtgående planer på ytterligare ett olagligt anfallskrig, i det här fallet mot ? 63 Utrikesminister (): Nej, det gjorde jag inte. Påståendet att företrädare för den amerikanska administrationen argumenterar öppet för ett krig mot är felaktigt, grundlöst och ryckt ur sitt sammanhang. Vi bedriver inte utrikespolitik på den grunden. Däremot hade jag ett omfattande samtal med både utrikesminister och andra företrädare för administrationen om frågan hur vi på olika sätt genom att skärpa sanktioner, men också genom att göra det tydligt vad som kan uppnås för om landet väljer en annan väg, kan möta det hot om kärnvapenspridning som ligger i det iranska programmet. Där avvaktar vi nu en rapport från både EU:s höge representant höge chef el-Baradei innan vi går vidare med ytterligare beslut. 64 (): Det är väl ganska klart att åtminstone har tankar åt det här hållet. Det vore väldigt bra om utrikesministern kunde tala om för kammaren vilken hållning han har just i den här frågan. Om du inte nämnde det för den amerikanska utrikesministern just nu må det vara hänt, men det har varit ganska långtgående planer i på att förbereda ett anfallskrig mot . Om det nu skulle vara sant, vilken hållning har du i den frågan? 65 Utrikesminister (): Jag rekommenderar innantilläsning av de uttalanden som EU:s utrikesministrar löpande gör i den här frågan, vad gäller hur vi ser på situationen i . Vi ser med mycket stort allvar på att icke har uppfyllt sina internationella åtaganden och att man inte respekterar säkerhetsrådets beslut. Vi har en intensifierad diplomatisk verksamhet och diskuterar nu att eventuellt understödja, grundat på rapporterna från och el-Baradei, med ytterligare sanktionsinsatser. Det är det enda som är aktuellt. Sedan må läsa vad han vill i tidningarna, men det är inte vare sig europeisk, amerikansk eller svensk utrikespolitik. 66 (): Jag vill ställa en fråga till jordbruksminister , och även jag vill prata om ekologisk produktion. Jag har sett och hört jordbruksministern i tv säga att de ekologiska målen ligger fast och att man satsar 550 miljoner på detta. Det är bra det är bra att jordbruksministern står bakom målen. Men det kommer andra signaler från regeringen också, bland annat i budgeten, om att man slopar de öronmärkta stöden till ekologisk produktion. Det är bland annat minskat anslag till kompetensutveckling inga öronmärkta medel till ekologisk produktion där. Det är slopat anslag till marknadsföringsåtgärder för ekologisk produktion. Det är slopat anslag till försöks- och utvecklingsverksamhet för ekologisk produktion, som behövs inte minst för att ta fram nya sorter och maskiner. Efterfrågan ökar, precis som har sagts här. Vi konsumenter vill köpa mer produkter, och storhushållen vill köpa mer produkter. Jag vill då ställa frågan till jordbruksministern hur han anser att målen ska uppfyllas, om han ser problem med att så få lantbrukare ställer om och att fyra av fem lämnar den ekologiska produktionen. 67 Jordbruksminister (): Det är en angelägen frågeställning som tar upp. Jag är, som jag sade i mitt tidigare frågesvar, alldeles övertygad om att när efterfrågan nu ökar kommer producenterna att tillgodose den ökade efterfrågan genom en ökad produktion. Jo, därför att priserna stiger när efterfrågan ökar på en vara eller en produkt. Det gäller även mat. Den andra delen i frågeställningen är att de pengar som Socialdemokraterna alltid öronmärkte i små nu är sammanslagna med exakt samma pengar i en stor pott. Kring den ska vi tillsammans med näringen och dess organisationer, men också med industrin och dess organisationer likaväl som med konsumenterna och deras organisationer, ta fram en livsmedelsstrategi för så att vi kan tillgodose det som konsumenterna efterfrågar. 68 (): Det är precis som jordbruksministern säger, att efterfrågan på ekologiska produkter ökar. Men problemet är att så få lantbrukare väljer att ställa om. Problemet är också de signaler som kommer att fyra av fem ekologiska lantbrukare väljer att hoppa av. Det innebär att det blir mindre svenska produkter på den svenska marknaden, och man behöver importera i stället. Arla och importerar till exempel dansk ekomjölk. Det här går stick i stäv med att regeringen säger att man ska ha mer småskalig produktion och mer närproducerad produktion. Jag tror att det är politiska signaler från regeringen som gör att lantbrukare är oroliga för hur ni ser på den ekologiska produktionen, inte minst när ni plockar bort de öronmärkta pengar som går just till ekologisk produktion. Jag vill än en gång fråga : Hur ser du på problemet att så få lantbrukare ställer om trots att efterfrågan är så stor? 69 Jordbruksminister (): Jag är ledsen, men jag måste återupprepa det jag sade. Det var ju ni socialdemokrater, , som med er urusla jordbrukspolitik gjorde att vi inte har den produktion i landet som vi skulle kunna ha. återställer vi konkurrenskraften genom ett kraftfullt konkurrenskraftspaket. Det ligger i den budget som ska klubbas igenom här , . Därtill kan vi alltså konstatera att priserna på marknaden nu stiger så att till exempel det största mejeriföretaget i kommer att betala ekologisk mjölk med ett merpris per kilo mjölk. Jag helt övertygad om jag vill inte leva i något stalinistiskt samhälle utan vill leva i marknadsekonomi att detta sammantaget leder till att producenterna kommer att producera det som konsumenterna efterfrågar. Bränslepriset och miljöfarliga utsläpp 70 (): Regeringen föreslår i sin budgetproposition en skattehöjning på den mest miljöriktiga dieseln, mk 1. Skälen som regeringen anför är ökad priskonkurrens och minskad förbrukning. Att man i stort sett tar bort skatteincitamentet för att använda den mest miljöriktiga dieseln och i stället går över till en som ger betydligt ökade koldioxidutsläpp och partikelutsläpp kan ju vara ett sätt att minska snöandet. Men hur motiverar att detta ska ge en ökad priskonkurrens och därmed ett pressat pris, och att det ska generera mindre förbrukning av diesel? 71 Näringsminister (): Tack för frågan! Ja, det är rätt att vi i årets budget har ett stort paket som syftar till att minska koldioxidutsläppen. Vi lägger ökade skatter på koldioxid och annat. Vi lägger också fram ett förslag om mer likställda villkor för olika nivåer när det gäller dieseln. Anledningen till det är att skillnaden i kvalitet inte är så stor som den var tidigare. Vi tycker att det är rimligt att skattenivåerna anpassas efter den kvalitet som de olika dieselsorterna har. Det är anledningen till att vi lägger fram de här förslagen i budgeten. 72 (): Det här visar bara att inte har en aning om vad hon pratar om just . Förändringen av skatteklass genererar ökade utsläpp av koldioxid med . För att öka konkurrensen på dieselsidan ska regeringen vara medveten om att oljebolagen har samordnat sin depåverksamhet för att få effekter på miljön men också billigare produkter. Detta har gjort att man kan ha i stort sett bara en kvalitet i depåerna, och det innebär att man tar den sämsta kvaliteten eftersom den är mest prisvärd och genererar mest inkomster. Jag skulle vilja föreslå och regeringen att de i det här fallet lyssnar på oppositionen och på remissinstanserna och att man tar tillbaka ett mycket dåligt förslag dåligt vad gäller miljön och dåligt på många andra sätt. Om man lyssnar på oppositionen och på remissinstanserna och omarbetar det här kanske man får ett förslag som kan gynna konkurrens, miljö och konsumenter. 73 Näringsminister (): Det som har varit viktigt för den här regeringen har varit att se till att vi har konkurrensneutralitet. Det som är viktigt att mäta och se är utsläppen och den effekt som de har på miljön, och det är dem vi ska beskatta och de styrmedlen vi ska ha. Vi ska inte som regering hålla på att ta ställning till vilken typ av bränslen vi ska ha, vilken typ av motorer det ska vara, vilken typ av bilar det ska vara och så vidare. Det är i samma anda som vi har tagit oss an den här problematiken. Vi vill skapa neutralitet mellan olika miljöklasser därför att det vi ska se till är att det som är mest miljövänligt också är det som ska främjas. kan vi se en glädjande utveckling både när det gäller bilar och när det gäller bränsle. Så sent som i går hörde vi om och att vi från svensk sida på EU-nivå har lyckats få igenom att vi kan öka inblandningen av alternativa bränslen också i det vanliga bränslet. Det är en framgång som vi är mycket glada åt. Det kommer att minska utsläppen framöver plus att vi får en utveckling med effektivare motorer. 74 (): Jag vill ställa en fråga till kulturministern. Vårt grannland har en regering som insett betydelsen av stora idrottsevenemang. De ger god PR för landet och ger inkomster, och turister kommer. Jag vet att jobbar för att få . Jag vet också att det från sida finns ett intresse av att få med i det arbetet. Min fråga till kulturministern blir därför om hon är beredd att inleda ett samarbete med och med målet att få i . 75 Kulturminister (): Jag träffar , min danska kollega, med jämna mellanrum, inte minst de gånger som har slagit i fotboll. Men när det handlar om de här större idrottsevenemangen tas de initierande kontakterna på idrottsnivå. Det är alltså , om vi talar om , som ska ta kontakterna eller . Det sker inte på politisk nivå. Än så länge avvaktar vi vad som sker inom idrottsvärlden. 76 (): Tack för svaret! har på båda sidor många fina idrottsanläggningar och hotell, och det är goda kommunikationer. Jag vet att den danska regeringen stöder ansökan. Jag hoppas också att det kan bli motsvarande stöd om kontaktar den . 77 Kulturminister (): Än så länge har vi inte haft några kontakter i just den frågan.