prot · GU0974 · 2007-03-14 00:00:00 — Mer än hälften av vår bnp består av skatteintäkter. Det höga skattetrycket är inte jag speciellt förtjust i, men ska jag inte debattera det . Men det är en sak som jag vill ta upp som hänger ihop med det. när jag lyssnar på socialdemokrater får jag en känsla av att skatten är norm och att allt eller åtminstone det mesta ska beskattas. Om man sänker en skatt eller tar bort en skatt är det att betraktas som en subvention eller en belöning. Det synsättet delar inte jag. Däremot behöver vi självklart skatteintäkter för att ha pengar till de saker som vi gemensamt har bestämt att vi vill ta ett gemensamt samhällsansvar för skola, sjukvård och ett bra flyktingmottagande, för att nämna några exempel. Vi använder också skatten som ett instrument för att stimulera vissa saker och beteenden som vi tycker är bra men också för att motverka andra som vi inte tycker är bra för samhällsutvecklingen. Och börjar jag komma till saken, nämligen till detta med alkolåsen. Att betala mer skatt för sin förmånsbil för att den har alkolås tycker jag är bakvänt. Det innebär att man i stället för att premiera alkolås, eller åtminstone hålla sig neutral till det, bestraffar det. Som jag uppfattar det är det detta som Socialdemokraterna vill fortsätta med i och med att de reserverar sig till den delen i betänkandet. kör ungefär 16 000 personer i onyktra, och dör omkring 150 personer i alkoholrelaterade olyckor. Mer än 2 000 personer skadas svårt i trafiken i samband med olyckor där alkohol är inblandat på något vis. Det motionerna om alkolås och förmånsvärdet handlar om är att vi måste göra allt för att minska antalet personer som kör rattfulla. Då är det viktigt att alla åtgärder som man vidtar för att förhindra rattonykterhet premieras och inte bestraffas. Jag tycker inte att införande av alkolås i bilar ska höja förmånsvärdet. Därför ställer jag mig mycket nöjd bakom skatteutskottets betänkande och tillstyrker de motioner som vill ta bort regeln om att höja förmånsvärdet för tjänstebilar som har alkolås. 159 () replik: Låt mig först kort konstatera att vi inte är emot alkolås. Det måste vara en fullständig missuppfattning. Men vi har inget belägg för att de som har förmånsbilar har större problem med alkohol i trafiken än de som inte har förmånsbil. Eller har något sådant? 160 () replik: Några belägg finns inte. Alkolås har ju inte funnits i någon större omfattning så väldigt . Men tycker inte ni att man ska göra allt för att bejaka att man sätter in alkolås? 161 () replik: Om regeringen kommer med ett förslag som stimulerar till alkolås för alla som äger en bil är det en helt annan diskussion. Vad vi har sagt är att när det gäller förmånsbilar kan vi inte se varför man ska göra ett särskilt undantag för just alkolås. Det sker väldigt mycket förändringar när det gäller hur bilar kommer att utvecklas framöver. Det finns redan vissa sensorer som gör att du inte kan backa på bakomvarande utan att det ljuder i bilen. Det utvecklas nu också en teknik med sensorer som gör att man inte kör på framförvarande. Det förekommer tester, bland annat på nya E 45 som byggs mellan och där man förmodligen ska sätta upp sensorer utefter vägrenarna på bägge sidor. Om man riskerar att köra av vägen kommer det att tjuta. Det finns massor av sådana exempel. Detta kommer naturligtvis att öka kostnaden för den som äger bilen. Vi kan inte varje gång gå in från sida och säga: Nej, det här behöver ni inte betala när ni får en förmånsbil, men andra människor som inte har en förmånsbil ska få betala vad det kostar. Vi tycker att det är en orättvis skattepolitik. Vi vill ha generella, enkla regler i skattepolitiken. Här är ett område där ni återigen krånglar till det och dessutom, som jag tycker är lite allvarligt, påstår att människor med förmånsbil har större alkoholproblem än andra. 162 () replik: När det gäller det sistnämnda tycker jag att det är obehagligt när någon lägger ord i munnen på någon annan. Det är en märklig debatteknik som jag inte hade väntat mig att man skulle använda i . Vi får väl se om det kommer någon typ av åtgärder som innebär att alkolås bejakas generellt sett. I så fall ser vi fram emot ett brett stöd också från Socialdemokraterna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Allmänna motioner om företagsbeskattning m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU11 Allmänna motioner om företagsbeskattning m.m. 163 (): I betänkandet 2006/07:SkU11 Allmänna motioner om företagsbeskattning m.m. behandlar utskottet ett 50-tal olika motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , av vilka flertalet innehåller förslag med anknytning till beskattning av företag. Betänkandet behandlar även några motioner om fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Med bifall till ett yrkande i en motion från om att införa tonnageskatt för sjöfartsnäringen föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet med en sådan lagstiftning måste påskyndas. I övrigt avstyrks motionsyrkandena. Utskottet hänvisar i många fall till arbetet som redan påbörjats för att göra det mer lönsamt att arbeta och driva företag, för att ersätta den statliga fastighetsskatten med en lägre fastighetsavgift med anknytning och för att avveckla förmögenhetsskatten. En motion från om klassificering av äldreboende vid fastighetstaxeringen anses tillgodosedd genom att denna fråga redan har aktualiserats i . Utskottet ser därför inget behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Till betänkandet har lämnats 17 reservationer. Därmed överlämnar jag detta betänkande för debatt. 164 (): En viktig utgångspunkt för den socialdemokratiska skattepolitiken är att det svenska näringslivet ska kunna ha en förmåga att skapa starka och livskraftiga företag som i sin tur bidrar till en positiv ekonomisk utveckling, ger nya jobb och välfärd som kommer alla till del. Skattepolitiken ska utformas så att den främjar en sådan utveckling. Goda villkor för investeringar och företagande är avgörande för att vi här i ska kunna möta allt hårdare konkurrens från omvärlden. Vi vill eftersträva breda skattebaser och begränsa olika former av särregler för att kunna hålla nere marginalskatterna på strategiska områden som är av betydelse för en god ekonomisk utveckling. ekonomi är mycket god. Det slogs rekord i antalet nystartade företag, både . Tillväxten är stark, och arbetstillfällena har växt till under hela och fortsätter att göra så under innevarande år. Detta är ett kvitto på att det är den socialdemokratiska politiken med stöd av och som har varit lyckosam och genomtänkt. Det är vi alla här i kammaren säkerligen glada över. Företagens vinstmarginaler är goda och ägarutdelningarna är höga. Exportindustrin går på högvarv, den inhemska efterfrågan är stark och den offentliga ekonomin är god. har berättat om den enorma produktivitetsutveckling som har gett en outstanding plats i världen. har lagts stor energi på att anpassa reglerna till de mindre företagens villkor. Vi har utökat möjligheterna att göra avsättningar till periodiseringsfonder och förlängt tiden för vilken en reservering kan kvarstå obeskattad. Arbete har lagts ned på att reformera de så kallade 3:12-reglerna, vi har stimulerat nyanställningar och underlättat generationsskifte, bland annat genom att slopa arvs- och gåvoskatten. Vi socialdemokrater påbörjade tillsammans med och ansatserna till en grön skatteväxling för att lyfta ambitionsnivån och rikta den mer mot miljöfrågorna. Vi har gjort det eftersom vi vet att en uthållig tillväxt aldrig kan ske på bekostnad av miljön. Regelförenklingsarbetet har också varit en viktig del. Det är många förslag som har genomförts. har det skett ett målmedvetet arbete för att motverka svartarbete och skattefusk. Skattesystemet ska vara effektivt utformat så att det främjar rättvisa. Genom generellt inriktade åtgärder undviks snedvridning av ekonomin och avgränsningsproblem. Utgångspunkten, som har hörts här , är att skapa så enkla, neutrala och likformiga skatteregler som möjligt. Det säkrar den långsiktiga finansieringen av vår gemensamma välfärd. går politiken tyvärr i motsatt riktning. Den moderatstyrda regeringen inför nya subventioner, nya undantag och nytt krångel. Genom dess oförmåga att vårda stabila skattebaser kommer välfärdens finansiering att hotas. Regeringen inför riktade skattesubventioner till enskilda branscher. I stället för att ge alla branscher och företag likvärdiga villkor pekar man ut i vilka branscher som jobben ska komma. Det gör man genom särregler. Det är rimligt att anta att tjänstesektorn kommer att vara en växande andel av vår framtida ekonomi. Men att bygga in skattesubventioner i den sektorn riskerar att undergräva välfärdssamhällets finansiering. Rättvisan i skattesystemet minskar även på andra sätt. En eller kanske snart kommande orättvisa: Ett slopande av förmögenhetsskatt och fastighetsskatt gynnar dem som redan har det bra här i livet, som det offentliga tappar resurser. Det tycker vi socialdemokrater är det tydligaste tecknet på en dålig fördelningspolitik. Det kommer att regna manna från staten över dem som redan är förmögna, som dem som har det sämre ställt hamnar ute i kylan. Låt oss titta på fastighetsskatten och de förändringar som är gjorda. , , har gjort en studie av regelförändringarna. Resultatet är slående. av hushållen får en oförändrad fastighetsskatt eller en minskning som ligger . är det av hushållen som får en minskning med eller mer. Var bor dessa riktiga vinnare? De bor i , , , , , , , och i samt i i . Där har vi tio-i-topp-listan. Husägarna i dessa kommuner tjänar . Det motsvarar en sänkning av fastighetsskatten med mellan . Dessa hushåll ligger också inom den åttonde, nionde och tionde decilen när man tittar på inkomsterna. Fördelningsprofilen är solklar. kritiserar och regeringen för förändringarna i fastighetsskatten. Man skriver att ur ekonomisk synvinkel vore det bättre att inrikta skattesänkningarna på områden som är viktiga för sysselsättning och företagande och att det bästa vore att behålla nivån för löpande boendebeskattning. Hur blir det med detta? kan vi både läsa och höra från Ekot i radion att de borgerliga partierna i regeringen är osams om hur slopandet av fastighetsskatten ska gå till. Kampen verkar förutsägbar, vi vet vem som står vid regeringsrodret. Vi socialdemokrater finner starka skäl att bibehålla fastighetsskatten. Det är en del av kapitalinkomstbeskattningen. Det bör finnas någon typ av likformighet och enhetlighet mellan beskattning av en fastighet och beskattning av avkastning av övriga kapitaltillgångar. Vi får aldrig glömma att fastighetsskatten inbringar staten , vilket gör den till en mycket viktig och betydande inkomstkälla. är det viktigt att nivån avvägs så att skatten inte ger orimliga effekter på hushållen. Man kan möta prisstegringar med sänkning av skattesatserna och införa dämpningsregler och begränsningsregler för hushåll med små inkomster så som vi har gjort. Vi anser att fastighetsskattens effekter ska övervakas noga för att man ska kunna göra nödvändiga justeringar. Låt mig avslutningsvis, herr talman, kommentera några andra saker i dagens betänkande. Vi socialdemokrater är tillfreds med att utskottet ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag till tonnageskatt. Att införa tonnageskatt skulle ge den svenska näringen likartade villkor som dess konkurrenter och då kan arbetstillfällen och kunnande i utvecklas. När det gäller frågan om klassificering av byggnader för äldreboende vid fastighetstaxering var det faktiskt så att vi i utskottet var helt överens i sittande sammanträde. Vid mötet därefter hade majoriteten ändrat sig. Vi är nog överens i själva sakfrågan, men till skillnad från majoriteten kan vi stödja krav på att regeringen ska återkomma med förslag på lösning av problemet. vill jag bara säga att vi motsätter oss ett avskaffande av fastighetsskatten, och det gör vi utifrån fördelningspolitiska skäl. Vi står bakom alla våra reservationer men vill yrka bifall till reservationerna 1, 11, 14 samt 15. I detta anförande instämde och (båda s). 165 (): När vi debatterade skatteutskottets betänkande SkU10 redogjorde jag för varför anser att det behövs en översyn av inkomstskatterna. ska vi debattera företagsbeskattningen. Även när det gäller skatter för företag anser att det behövs en översyn. I en presenterad undersökning från organisationen som har genomfört ser vi att förtroendet för regeringens företagarpolitik enligt uppgift har sjunkit sedan tillträdet. Var fjärde företagare saknar förtroende för den nuvarande regeringens politik när det gäller företagande. har nästan 700 000 verksamma företag inom den privata sektorn och de sysselsätter närmare 2,7 miljoner personer. av dessa företag har färre än 50 anställda och sysselsätter ca 1,4 miljoner personer. De små företagen är därmed främsta arbetsgivare och står för av den privata sysselsättningen och för nära en tredjedel av den totala sysselsättningen. Sju av tio svenska företag är enmansföretag. Att få mindre företag att vilja investera och nyanställa skulle få mycket positiv effekt på sysselsättningen. En satsning på mindre företag är också en viktig regionalpolitisk åtgärd. Precis som redogjorde för har vi tillsammans verkat för att sänka skatten. Borttagande av arvs- och gåvoskatt för att underlätta generationsskiften, skattereduktion för forskningssatsningar och reformering av 3:12-regler är exempel på sådant som har medverkat till. Vi kan faktiskt också vara med och sänka skatten, men våra skattesänkningar inriktar sig på att skapa nya jobb inte på att ge mer pengar i plånböckerna åt dem som redan har mycket. Vi låter absolut inte de arbetslösa och sjuka betala hela kalaset med motiveringen att det ska löna sig att jobba. Jag vill hävda att det alltid har lönat sig att jobba, även innan vi bytte regering. Jag förstår inte argumentet och verklighetsbeskrivningen att det nu helt plötsligt lönar sig att jobba och att det aldrig har gjort det förut. Det har alltid varit väldigt stor skillnad mellan om man har haft ett jobb eller om man har varit arbetslös eller sjukskriven. föreslog i sin budgetmotion begränsade avdragsmöjligheter för pensionssparande. Vi anser att regler som gäller egenföretagare måste ses över ytterligare innan eventuella förändringar görs. föreslog i budgetmotionen också en höjning av bolagsskatten från till . Vi anser att inte påtagligt försämrar sin konkurrenskraft med det. Det är dock viktigt att i en översyn av skattesystemet väga in hur olika beslut i kan komma att påverka enskilda länders möjlighet att utforma skatter. genomfördes en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Syftet var att stimulera sysselsättningen. revisorer har i en rapport till ifrågasatt värdet av de reducerade arbetsgivaravgifterna och pekat på att ingen mätbar ökning av sysselsättningen har uppnåtts. beslutade om en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för enmansföretag i syfte att öka viljan att göra nyanställningar. Tyvärr har den nuvarande regeringen avbrutit försöket. Det hade annars kunnat vara en god värdemätare på i vilken utsträckning en mer riktad nedsättning av arbetsgivaravgifterna hade haft inverkan på sysselsättningen. har i flera sammanhang tagit upp frågan om att införa en schablonskatt. Vi menar att det kan vara en viktig del i förenklingsarbetet eftersom det skulle underlätta för såväl skattemyndigheterna som den enskilde företagaren. Framför allt skulle vi få ett system som på ett effektivt sätt skulle förhindra skatteundandragande. Skatteundandragandet innebär att vi får minskade inkomster till vår gemensamma välfärd. Det försämrar också allvarligt seriösa företagares möjligheter att konkurrera på lika villkor. Det är bekymmersamt eftersom det i förlängningen hämmar tillväxten. Schablonbeskattning lämpar sig bäst i kontantbranscher som till exempel restaurang-, frisör- eller taxibranscherna. Vi kan tänka oss att som ett första steg införa schablonbeskattning på försök i en eller flera branscher. En övergång till schablonbeskattning bör främst vara ett frivilligt val och möjligheten att använda konventionell beskattning ska kunna finnas kvar. Det finns förebilder från andra europeiska länder där man genomfört förändringar med gott resultat. har i rapporter skisserat hur schablonbeskattning ska kunna användas i kontantbranscher med få anställda. har också en utredning gjort ytterligare översyn av vilka förändringar i riktning mot schabloniserade system som kan vara möjliga. Både slutsatser och mottagande har varit varierande. I många fall finns invändningar mot att en schablon inkräktar på kravet om rättvis beskattning och innebär mindre exakthet för den enskilde. Vissa menar att rättstryggheten kan sättas ur spel. Man bör vara medveten om att en schablon i sig innebär att träffsäkerheten blir mindre exakt. Å andra sidan menar vi att fördelar som förenkling och att det ges allt färre möjligheter att undandra skatt överväger mycket klart. vill behålla fastighetsskatten, men vi vill att den görs om för att bli mer neutral och rättvis oavsett boendeform. Beskattningen bör ske utifrån upplåtelseform och inte som utifrån hustyp. Precis så som tidigare gällde för bostadsrättsföreningar är hyresrätter dubbelbeskattade eftersom de också betalar bolagsskatt. Vi anser att det inte finns skäl att särbehandla boende i hyresrätter på detta sätt. Fastighetsskatten på hyresrätter bör därför fasas ut. Vi vill också se över andra delar av fastighetsskatten. När det gäller småhus bör dels dagens system med bland annat begränsningsregeln och dämpningsregeln utvärderas dels bör andra system prövas. Vi har till exempel föreslagit att byggnadens värde kunde vara geografiskt neutralt, det vill säga att samma hus får samma värde oavsett om det ligger i eller i . Eventuellt kan detta kombineras med ett tak för markvärde. Vi är också öppna för att diskutera andra lösningar. Översynen ska också omfatta beskattning av bostadsrätter. Vi föreslår att varje bostadsrätt ska värderas för sig och att den samlade värderingen blir underlag för bostadsrättsföreningarnas fastighetsskatt. får alla nya byggnader ett avdrag på fastighetsskatten . Vi anser att man bör se över hur avdragets storlek skulle kunna kopplas till befintliga byggnader eller på annat sätt stimulera energieffektiva investeringar. Det är inte en bra ordning att måste bedöma om en byggnad ska klassificeras som vårdbyggnad och därmed vara befriad från fastighetsskatt. Regeringen bör ta tag i detta problem och återkomma till med förslag till åtgärder som undanröjer osäkerheten om hur de blandade boendeformerna inom äldreomsorgen ska klassificeras vid fastighetstaxeringen. Handeln med utsläppsrätter har inneburit konkurrensfördelar för kärnkraft och vattenkraft. Det har resulterat i stora vinster för kärnkrafts- och vattenkraftsbolagen. anser därför att de skatter som infördes för dessa bolag 2006 ska höjas ytterligare. Den termiska effektskatten på kärnkraft ska enligt vårt förslag höjas med och fastighetsskatten på vattenkraft ska höjas med ett lika stort belopp. Förmögenhetsskatten har stor betydelse ur fördelningssynpunkt. En sänkning eller ett avskaffande av förmögenhetsskatten kommer att öka de ekonomiska klyftorna ytterligare. Särskilt markant blir detta om regeringen gör allvar av sina planer att sänka förmögenhetsskatten på alla andra kapitaltillgångar än den egna bostaden. Förmögenhetsskatten bör därför finnas kvar även . Men det kan finnas skäl att göra olika förändringar för att skatten inte ska få oönskade effekter. har frågan om överskottslikviditet i onoterade bolag uppmärksammats. anser att det finns skäl att beakta den latenta skatteskulden vid förmögenhetsvärderingen av ägares aktier i onoterade bolag. Vi satte av för detta ändamål i vår budgetmotion . Förslaget röstades emellertid ned i , och den nuvarande regeringen har ännu inte presenterat ett färdigt förslag som löser problemet. Åtgärder måste också sättas in för att motverka att det öppnas för olika möjligheter till skatteplanering vad gäller pensionsförsäkringar. Jag tänker då närmast på planering i syfte att komma undan förmögenhetsskatten i samband med att skattereglerna för pensionsförsäkring arbetas om; detta till följd av dom i det så kallade Danmarksmålet. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer men väljer här att yrka bifall till reservationerna 2 och 14. 166 (): Runt om i vårt avlånga land finns det en massa kreativa människor som har bra idéer som de skulle kunna omsätta till ett företag. Jag tror inte att någon av oss vill att den lilla människan ska mötas av en mur av krångliga regler som hindrar idéerna att utvecklas till blomstrande företag. Jag tror att vi alla vill att vi ska ha ett skatte- och regelsystem som uppmuntrar de människor som vill ta steget att starta och driva ett eget företag. krockar den goda ambitionen om ett gott företagsklimat med andra angelägna samhällsmål. Under den gångna mandatperioden har vi ändå tagit en hel del steg, som redan har redovisat, för att förbättra för framför allt de små företagen. De små företagen är ju otroligt viktiga för att vi ska få ett allsidigt och inte så sårbart näringsliv. Jag tvivlar inte på regeringens goda intentioner när det gäller att förbättra för de små företagen, men man blir lite rädd när man ser hur det går . Många småföretagare blir oroliga när de ser hur de utlovade skattesänkningarna byts i skattehöjningar. En sektor som alltför ofta glöms bort i den här diskussionen är den sociala ekonomin, det vill säga olika former av kooperativ, föreningar, stiftelser och liknande sammanslutningar som drivs av allmännytta eller medlemsnytta och inte av vinstintressen. Det kan vara verksamheter för barn och ungdomar, för funktionshindrade, för före detta missbrukare och andra verksamheter som är ovärderliga insatser för samhället. Det faktum att de verksamheterna inte drivs av vinstintressen innebär inte att de aldrig har behov av att lägga undan lite pengar för att kunna möta oväntade kostnader eller spara för investering. Då kan vår skattelagstiftning lägga hinder i vägen. Visserligen finns det vissa undantag för barns och ungdomars vård och fostran, understöd för undervisning och så vidare där man inte behöver skatta bort detta överskott. Men för en rad allmännyttiga verksamheter har oklarheter i skattelagstiftningen lett till ständig ovisshet och kanske segslitna skatteprocesser. Det är därför väldigt angeläget att vi kan skapa tydliga regler för den sociala ekonomin, så att dessa allmännyttiga verksamheter som drivs utan vinstintresse, och där ett eventuellt överskott återinvesteras i verksamheten, konsekvent skattebefrias. Fastighetsskatten är onekligen en het potatis i denna debatt och var det redan i budgetdebatten. Jag ska inte återupprepa våra förslag om sänkt fastighetsskatt som vi då drev eller de begränsningsregler som vi redan har fått igenom. Jag nöjer mig med att konstatera att fastighetsskatten visserligen är problematisk men att den onekligen ger väldigt mycket pengar till statskassan och att det därför är svårt att på ett ansvarsfullt sätt avskaffa den. Ett förslag som vi däremot har att ta ställning till är i vilken utsträckning som olika former av miljöinvesteringar i fastigheter ska påverka fastighetsskatten. Det är onekligen lite konstigt att de fastighetsägare som väljer att vidta olika former av åtgärder för att reducera sin energiförbrukning och minska sin miljöpåverkan visserligen får höra att det är jättebra att de gör det men sedan får en högre fastighetsskatt. Tvärtom borde det vara så att de fastigheter som har förnuftiga uppvärmningssystem och låg energiförbrukning ska gynnas, medan de som använder energikällor som inte är miljövänliga och läcker väldigt mycket energi borde ha en högre fastighetsskatt.