prot · GU0994 · 2007-04-19 00:00:00 — Vi har tagit emot positiva signaler efter regimskiftet. EU har kommit till regeringen och sagt att de upplever att det är en skillnad. Vi är med i diskussionerna. Vi finns med som en partner, vill förhandla och vill pusha på. Vi tar till oss av detta och tycker att det är rätt väg att gå. Dialog är rätt väg. 31 (): Vi har igen fått lyssna till inlägg från socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister som har gett uttryck för att för att en fråga flyttas från en myndighet till en annan går hela jorden under i alla fall hela djuromsorgen i graven. Det är ett konstigt synsätt. Vi kristdemokrater förväntar oss att alla har ett ansvar för att vi behandlar djuren väl, att vi som människor har ett ansvar för den värld vi lever i, att vi är förvaltare. säger vi att vi har lånat världen av våra barn. kunde vi höra att vi kanske ska börja tala om sjugenerationersperspektiv när vi talar om vår värld för att göra förvaltarskapet tydligt. I förvaltarskapet ligger att vi ska vårda, inte vare sig vanvårda eller överutnyttja. Hur vi ser på oss människor i förhållande till djur tycks variera ganska radikalt. Det framgår också tydligt av en del av reservationerna. och Vänstern skriver i en reservation på s. 59 som vi i och för sig redan har hört citeras, men det blir en del upprepningar att grisar har en kognitiv förmåga som är mer utvecklad än den hos hundar och treåriga människobarn. Om det är rätt eller inte vet inte jag, men det här sättet att uttrycka sig vittnar om en syn på människa och djur som är främmande för mig. En av grundpelarna i den kristdemokratiska ideologin är förvaltarskapet och ansvaret. har varit inne på ungefär samma tankespår tidigare. Vi som människor är satta att ta ansvar, att vårda och värna alla andra levande varelser. Människan ska ta väl hand om de djur hon har i sin vård och sörja för att de får leva på ett så naturligt sätt som möjligt. Så långt det är möjligt ska de slippa stress, smärta, lidande och skador. Vi vet att det förekommer vanvård av djur, precis som det förekommer vanvård av människor. Orsaken till det är ofta att den som är satt att sköta och vårda inte själv mår bra eller inte är kapabel att ge den omsorg som krävs. Denna kammare har då i sin stora vishet beslutat om lagar och regler för hur vi ska kunna kontrollera detta och möjliggöra konstruktiva åtgärder när omsorgen inte fungerar som den borde. Vid djurhållning ska djurens hälsa främjas och hänsyn tas till djurs fysiologiska och beteendemässiga behov. Den svenska djurhållningen ska präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och en god hygien i djurhållningen är ett led i djurskyddet men också, precis som vi har hört tidigare, en förutsättning för en hög livsmedelskvalitet och en god produktion. Gott förvaltarskap i djurhållningen har dessutom stor betydelse för hur vi värdesätter livsmedlen. Vi har ett ansvar, ett mycket stort ansvar, för djurs vällevnad just utifrån att vi är människor. Vi har i varit föregångare på många områden, bland annat det här. När det gäller djurskyddet har vi en lagstiftning som är väl fungerande. Dock är ingenting så bra att det inte kan bli bättre. Inte minst handlar det om att vi behöver bli bättre på att samordna kunskap mellan vetenskap och profession och mellan olika områden. Vi behöver mer av samarbete i detta. Utifrån det här gavs ett uppdrag till för att vi ska få ett bättre kontrollsystem och se hur näringens egna kontrollsystem kan användas, hur dessa kan utvecklas om de inte fullt ut uppfyller de krav som lagstiftningen ställer, för att tillsammans bygga upp ett bättre djurskydd och en enklare hantering. Tänk att kunna göra detta ! Ett annat viktigt arbete är att göra kontrollen likvärdig över vårt land. Det får inte vara så att kontrollen i kommun A är annorlunda än kontrollen i kommun B. Det ligger också i detta uppdrag. Den förändring som görs när djurskyddet kommer åter till kommer att möjliggöra en större helhetssyn. Många tycks ha pratat med , och jag har varit där det är inte så långt till för mig. Att se helheten är jätteviktigt. Det handlar om hur vi sköter våra åkrar för att få ett foder till djuren som fungerar. Det handlar om hur vi tar hand om avfall runt omkring. Hela processen ingår. Det går inte att lyfta ut en del, utan man måste se alltihop för att göra en klok bedömning. Men även om är bäst hjälper det föga i ett globalt perspektiv om inte fler gör som vi. Vi kristdemokrater menar att regeringen har varit mycket aktiv i dessa frågor på EU-nivå. Vi hörde senast för någon vecka sedan hur djurtransporter fortfarande tycks pågå på ett sätt som är fullständigt oacceptabelt. Då är det viktigt att vi ryter i. Jag vet att vår jordbruksminister tog upp den här frågan. Det gäller att vi får en likvärdig hantering, att vi har likvärdiga villkor inom EU. Då tangerar vi ämnet tvärvillkor. har jag tror att jag redan har hunnit säga det i den här talarstolen tvärvillkor som gör att vi är bäst i klassen. Det är jättebra. Det är jättebra om vi konsumenter då värdesätter detta genom att vara beredda att betala för det vi får. Och när vi ger restriktioner till dem som utför saker och ting ska de värderas utifrån den gemensamma EU-lagstiftningen. Vi ska arbeta för att alla andra länder inom unionen anammar samma nivåer som vi. har och kommer att ha en viktig roll i EU på det här området. Relationen mellan näring, myndigheter och forskarvärld kan också bli bättre. Vi hoppas naturligtvis att den forskningsproposition som aviseras av regeringen också lyfter upp det här området. Forskning på djurskyddsområdet är och kommer att vara av stor vikt om vi ska förstå hur vi ska organisera arbetet . Organisation kan inte få vara statisk. Den måste anpassas till . Den myndighet som existerar bara på grund av att den är en myndighet ska inte ha något berättigande. Precis som i många andra frågor ska det ske en anpassning till den verklighet vi nu lever i. Vi lever i en global värld men i en värld som söker det nära och lilla. Vi förutsätter att det kan komma fram småskaliga livsmedel. Vi hade ett stort seminarium om det . Vi fortsätter att tro att det arbetet är viktigt, men då krävs det att vi utan att tulla på säkerhet och kvalitet underlättar för de producenter som vill arbeta småskaligt, så att de kan få avsättning för sina produkter lokalt, att djurhållningsrestriktioner och annat möjliggör lokal slakt, att avgifter och krav inte är så stora att vi sätter käppar i hjulen för den verksamhet som den lilla entreprenören vill bedriva. Jag tror att de signaler som kom fram på seminariet redan har nått ministerns öron, så jag förväntar mig även där förändringar . Det finns exempel som jag inte ska ta upp , men i min närmiljö hemma i kom inte det småskaliga slakteriet fram igen. Det får i sin tur oerhörda konsekvenser för de lokalproducerade, förädlade produkterna. Slakteriverksamhet kan vara en mycket viktig faktor för fortsättningen av förädlingsindustri och förädlingsverksamhet. Allt detta hänger också samman med den miljödebatt som pågår för fullt. Vi har en uppgift att fortsätta att driva frågorna när det gäller myndighetsutövning och struktur på ett sådant sätt att människor kan bedriva småskalig livsmedelsproduktion i vårt land. Det gynnar inte bara näringsverksamheten utan också vårt klimat. Djur ska ha möjlighet till ett naturligt beteende, en möjlighet därför att de har ett egenvärde. Då finns det en grupp djur som har det svårare. Försöksdjur har vi inte för deras egenvärde utan för vår skull på ett helt annat sätt. Det är och kommer att vara en fråga som väcker diskussioner. Vi behöver tillsammans se till att minimera behovet av försöksdjur och se till att forskning bedrivs så att vi hittar alternativ till dessa. Men så länge de alternativen inte finns behövs försöksdjuren för att vi ska få fram medicin till människor på ett konstruktivt och bra sätt. Det är också viktigt att vi lägger mycket kraft på forskning och utveckling av alternativen, som jag sade. Jag hoppas att vi här också gemensamt kan känna ett ansvar för de frågorna. Det behöver vi också lyfta upp ur ett internationellt perspektiv. Jag yrkar avslag på alla motioner som behandlas i betänkandet och bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (). (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. är det utbildningsminister , utrikesminister , jordbruksminister , statsrådet och arbetsmarknadsminister . Övergripande frågor svarar utbildningsminister på. 33 (): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . passade Littorin på att åka till . släppte han också den så kallade ungdomsgarantin. Det är en viktig fråga. För och för som går ökar ju långtidsarbetslösheten bland unga. Senaste uppgiften är 10 138 långtidsarbetslösa det kom till 590 bara . Innehållet i garantin handlar i stort sett bara om ökade krav på att söka jobb. Man ska vara på arbetsförmedlingen . Det är sänkt a-kassa för ungdomar, en snabbare sänkning för ungdomar än för andra grupper. Hur har arbetsmarknadsminister mage att kalla detta för en garanti för ungdomar? 34 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig påminna om det mörka hål som den förra regeringen lämnade efter sig när det gäller ungdomsarbetslösheten. Över 100 000 ungdomar under 24 står utanför arbetsmarknaden, som ett direkt resultat av den politik nu återigen försöker argumentera för. Med all respekt, men där går min gräns. Jobbgarantin för unga innebär 2,8 miljarder i satsning för att hjälpa dem som befinner sig längst ifrån arbetsmarknaden bland de unga att komma tillbaka i ett arbete. Det handlar om 30 timmars stöd och råd och coachning just för att de ska bli anställningsbara på arbetsmarknaden. Låt mig också korrigera på en punkt. Arbetslösheten bland unga sjunker just för tillfället. Det gäller också långtidsarbetslösheten bland de yngre. Det som har hänt är att man har gått från att vara fast i programåtgärder till den öppna arbetslösheten. Det förklarar en del av det som vi ser i Ams statistik. Men totalt sett sjunker arbetslösheten bland unga. De åtgärder vi nu genomför är precis de åtgärder som man med stor framgång genomförde i för att få ned ungdomsarbetslösheten så kraftfullt som man fick. Det är dansk flexicurity på svenska. 35 (): Låt mig börja med att påminna Littorin om att valrörelsen är över och att det är dags att regera. I den så kallade ungdomsgarantin, som ni nu levererar, avsätter ni resurser för en grupp på runt 30 000 ungdomar. Här pratar Littorin om mörka hål och 100 000 ungdomar. Då är det ju väldigt lite han gör. Därutöver kan man kolla på de utredningar som Littorin själv har beställt till . De fångar in en grupp på 50 000 ungdomar som saknar gymnasieutbildning och är arbetslösa. De behöver inte bara matchas mot de jobb som finns, utan de behöver rustas med arbetsmarknadsutbildningar, praktik och yrkesutbildningar. De behöver stöd och inte bara mer jobbsökeri, för det finns redan. Problemet är att de ofta saknar det där lilla extra. Lämna valrörelseretoriken åt sidan, Littorin, och börja regera! 36 Arbetsmarknadsminister (): Med all respekt är det precis det vi gör, och det gör vi genom att se till att förbättra matchningsfunktionen för de unga som befinner sig nära arbetsmarknaden. Det är de som snabbt går tillbaka i arbete. Det andra gör vi för dem som just behöver den hjälp som efterlyser. Vi lägger 2,8 miljarder som vi erbjuder dem 30 timmars stöd, råd, utbildningsinsatser och vad det nu kan vara. Det är just det som den förra regeringen så kapitalt misslyckades med. Man låste i stället bara in de här ungdomarna i statistik och förvaringsåtgärder. Dessa ungdomar ger vi nu en reell chans att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Den inrikespolitiska utvecklingen i 37 (): Min fråga går till utrikesministern och gäller den inrikespolitiska utvecklingen i . Det är fjärde gången som jag tar upp den här saken i kammaren. Med tanke på färdriktningen riskerar det tyvärr att bli en följetong. Vi kunde den gångna veckan i medierna följa hur oppositionens möjligheter att verka inför dumanvalet ytterligare beskärs. Fredliga demonstrationer slås ned med våld och massgripanden när tusentals poliser sätts in mot människor som nyttjar sin rätt att protestera mot makten. Det är en rätt som vi betraktar som självklar i vårt land men som inte är det i . Och detta sker vid sidan av morden på journalister, strypning av frivilligorganisationerna och trakasserier av regimkritiker. Min fråga till utrikesministern blir därför hur han bedömer denna färdriktning, vilken betydelse den har för relationerna till och hur den säkerhetspolitiska analysen av vårt närområde påverkas. 38 Utrikesminister (): Det var kanske lite mycket för en minut. Låt mig koncentrera mig på det som har inträffat under den allra , det vill säga det övervåld som vi konstaterade mot fredliga demonstranter i , i och i Nizjnij Novgorod. Det som har gjorts i den delen är att den europeiska unionen, ordförandeskapet, har gjort ett mycket tydligt uttalande. Vi gjorde samma uttalande från UD:s sida. Jag kommenterade också det hela på min blogg vilket intresse detta nu må ha för omvärlden. Vi uttryckte vår starka oro över den uppenbarliga nervositet från myndigheternas sida som detta övervåld är ett uttryck för. Jag kan försäkra att saken kommer att tas upp från den europeiska unionens sida när vi träffar den ryske utrikesministern och också i de andra bilaterala kontakter som kommer att vara . Därmed inskränkte jag mig till just den frågan. 39 (): Tack utrikesministern för svaret! Jag tolkar det som en välkommen markering mot den fara som jag och många andra menar ligger i färdriktningen i . Jag tror också att det är bra att våra baltiska vänner får höra oss ventilera den oro vi känner för deras situation i ljuset av den ryska upprustning som signalerats vid sidan av det skärpta inrikespolitiska läget. När jag säger sådant här brukar jag här i kammaren och i spalterna beskyllas för gammal rysskräck. Men jag vill betona att det inte är Lenins och vi talar om utan Putins och att det är dagens faktiska händelser och inte gårdagens som vi känner oro för. 40 Utrikesminister (): Jag vill bara tillägga att det finns mycket starka skäl för oss från svensk sida, från Europeiska unionens sida, från sida vi kommer ju att överta ordförandeskapet där att mycket noga följa utvecklingen inför det kommande valet till duman, det ryska parlamentet, och därefter självfallet det ryska presidentvalet , mars kommande år. är ett land som är medlem av . Det är inte något asiatiskt land. Det är ett europeiskt land med de rättigheter för medborgare, de krav på öppenhet och de värderingar som detta förutsätter. Vi ska utnyttja alla de mekanismer som finns för att noga följa utvecklingen och kommentera den när det finns anledning till det. 41 PER (): Jag har en fråga till infrastrukturministern, och den gäller trängselskatten i . I propositionen, som kom , står det att man ska föra överskottet från trängselskatten till en särskild fond som ska finansiera vägbyggen i . Det står däremot ingenting om vilka principer som ska styra fördelningen av de här pengarna, till vilka vägbyggen de ska gå och hur det ska ske. När det gäller den ordinarie finansieringen av vägar är det väldigt hårt styrt att man ska prioritera de mest samhällsekonomiskt lönsamma vägarna. Då är frågan om samma principer kommer att styra fördelningen även av de pengar som fonderas från trängselskatten. Jag har också en fråga omkring styrningen av trängselskatten, som ligger på nationell nivå. Under Stockholmsförsöket var det en återkommande kritik från den borgerliga sidan om att man borde föra över det till lokal nivå. Ännu så länge har vi inte sett några initiativ för att föra över makten till lokal och regional nivå. När kommer de initiativen? 42 Statsrådet (): Mycket riktigt kommer trängselskatten att införas från och med . Enligt alliansens tidigare löften kommer man att prioritera vägar och vägsatsningar för att det ska flyta bättre, både för kollektivtrafiken och för transporterna på vägarna. Parallellt med detta pågår nu ett arbete som gör som inkluderar en överenskommelse om vad det är för infrastruktursatsningar som man ska prioritera, just så att det blir en dialog och en relation både med och om vad det är för infrastruktur som ska satsas på med anledning av att trängselskatten återinförs. Det ställdes två frågor, men jag tror att min talartid är slut . 43 PER (): Det var inget särskilt tydligt svar. Det rimliga är att om man fonderar pengar som går över statskassan borde rimligtvis samma principer gälla för fördelningen, att man ska prioritera de samhällsekonomiskt lönsamma projekten. Annars blir det här ett sätt att kringgå de beslut som väldligt tydligt har tagits från sida där man säger att det ska vara samhällsekonomiskt lönsamma projekt som ska prioriteras först. Sedan går man ned på listan. Att då ha någon slags smitväg för att bygga icke lönsamma projekt känns väldigt underligt i det här sammanhanget. Så jag hoppas att infrastrukturministern kan intyga att ni kommer att ha någon form av styrning av hur även de här pengarna används. Annars har man gått ifrån de principer som har bestämt ska gälla för väginfrastrukturprojekt. 44 Statsrådet (): Återigen: Det här är en dialog och en samverkan mellan och för att göra rätt prioritering. I princip är de flesta vägarna runt av en mycket tydlig samhällsekonomisk karaktär som faller inom de här ramarna. ska jag passa på att svara på den andra frågan som inte ställdes igen. Det pågår ett arbete just i syfte att överföra ansvar, befogenheter och möjligheter att ta ut den typen av trängselavgifter på regional nivå. Det är helt i linje med vad alliansen har pläderat för och arbetar för. 45 (): I valrörelsen hade en valaffisch som sade: Äntligen till . Storsatsning på forskning gav resultat. Därefter modifierade man detta något. har därefter uttryckt: Jag kan inte lova till . Men jag kan lova en storsatsning på forskning, och jag är rätt övertygad om att det vi gör nu är den största forskningssatsning som någon regering gjort mellan två forskningspropositioner. Av detta bidde det en tumme. Av att ha lovat att den civila forskningen ska öka minskar den i stället. Enligt SCB minskar satsningen på forskning innevarande år med ½ miljard, mindre till universitet och högskolor. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern när den stora satsningen på forskning kommer så att man kan uppfylla sina vallöften. 46 Utbildningsminister (): Jag tackar för frågan. Det är ett bra tillfälle att klargöra detta. blandar ihop en hel del saker i sin fråga. En forskningssatsning som man presenterar sträcker sig ju . Det som jag sade då, att det är den största forskningssatsning som har gjorts mellan två forskningspropositioner, gäller definitivt. 2008, alltså , kommer forskningen i att tillföras i storleksordningen utöver nivån . Jag vill påpeka att i vårpropositionen kom det ytterligare ¼ miljard utöver det vi har talat om . Mina tjänstemän på var lite förvånade över uppgifterna från SCB som man inte riktigt kände igen. Det har delvis tekniska skäl. Man lär till exempel inte räkna forskarutbildning till forskning, och en mycket stor del av det vi satsade gick till forskarutbildningen. Alla vet att doktoranderna är forskningens frontsoldater. Väldigt mycket av vad de gör är i praktiken forskning. Så jag vill nog hävda att det vi har lovat är vi på väg att införa. 47 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Det klargör ju att det här vallöftet inte kommer att uppfyllas. Utbildningsministern, som inte var utbildningsminister då i valrörelsen, sade att den civila forskningen skulle öka av bnp. Om detta ska uppfyllas måste ungefär 56 miljarder till tillföras under den här mandatperioden. Frågan är när detta kommer så att man ska kunna uppfylla det som man sade i valet att man skulle göra för att få fler Nobelpristagare. 48 Utbildningsminister (): Som alla här är medvetna om har det bara gått valet, och det är kvar. Det är ett antal budgetpropositioner, och framför allt är det den stora forskningspropositionen som kommer att läggas fram . Vi är väl medvetna om vad vi sade. Jag vill återknyta till diskussionen . Det som gäller är ju i allt väsentligt det som Socialdemokraterna bestämde för forskningen. Det vi gjorde var ganska marginellt. Det var en ökning, så hade inte den kommit hade SCB-siffrorna som talar om varit ännu sämre. Jag tycker inte att vi ska virra bort begreppen. Denna regering satsar på forskning, för vi är övertygade om att det är strategiskt för . 49 (c): Jag vill också ställa min fråga till utbildningsminister . I Allians för som heter Mer kunskap en modern utbildningspolitik står det: Ett kunskapssamhälle fordrar specifika villkor för att vara långsiktigt hållbart, flexibelt och nyskapande. har varit drivande i att högre utbildning ska vara tillgänglig för alla, både när det gäller geografi, studiebakgrund med mera. Vi har varit med om att bygga ut högre utbildning i hela landet, och i höstens budget var vi med och gjorde satsningar på att utveckla kvaliteten i den högre utbildningen. Vilka prioriterade satsningar är utbildningsministern beredd att göra för att säkerställa att vi även har utbildning av hög kvalitet i hela landet? 50 Utbildningsminister (): Det är en enormt viktig fråga som vi jobbar väldigt mycket med. Det kom uppgifter från som visar att många studenter tycker att det är för lite handledning och att det ställs för lite krav. Man skulle kunna klara av sin utbildning mycket fortare om det till exempel fanns fler lärare. Det har vi dragit slutsats av. Vi har avbrutit den platsexpansion som var planerad och satsar i stället det på kvalitet. Det ska naturligtvis komma över hela landet. Vi ska ha fördelningsnycklar som gör att också de mindre högskolorna får sin rättvisa andel av detta, för de gör ett oerhört viktigt jobb, bland annat just för att bredda rekryteringen som ju är en väldigt viktig aspekt. 51 (c): Jag tackar för svaret. Vid de mindre högskolorna kan man se hur mycket forskningen betyder för det omgivande samhället. En forskande högskola har helt andra möjligheter att samverka med omvärlden och erbjuda kompetens som leder till tillväxt också utanför storstadsregionerna. Därför är det viktigt att de mindre högskolorna får möjlighet att utveckla sin forskning. På flera håll har man profilerat sig och satsat hårt på några forskningsområden och därmed ökat kvaliteten ytterligare för att hålla både nationell och internationell standard. Jag vill ge ett exempel. Vid har man inrättat två starka forskningsmiljöer, en i systembiologi och en i informationsteknologi. Man har insett att man inte kan ha samma bredd som de större universiteten, och genom att välja några områden kan man åstadkomma den kvalitet som behövs för att bli konkurrenskraftig även gentemot universiteten inom dessa områden. Hur kan utbildningsministern garantera att forskningen framöver kan bedrivas vid alla högskolor och universitet i där man har visat hög kvalitet? 52 Utbildningsminister (): I det dokument från alliansen som citerade ur framhålls väldigt tydligt att det inte är politikers uppgift att bestämma vilka forskningsprojekt som ska ges stöd. Det är lite svårt att svara på hur jag kan garantera att en viss forskning kan fortsätta. Det kan jag ju inte. Förutsättningen är att de som fördelar forskningsmedlen bedömer att en forskning är så stark att den hävdar sig i konkurrens. Jag kan, tillsammans med , medverka till att den totala ramen blir sådan att vi totalt sett satsar mer på forskning i . Som framgick av mitt förra svar är ju det vår absoluta inriktning. Ju större ramen blir desto större blir möjligheten för alla högskolor att hävda sig väl. Hastighetsbegränsningar för att minska koldioxidutsläppen 53 (): Jag ställer min fråga till infrastrukturminister . anser de flesta seriösa politiker att vi måste ta klimathotet på allvar och vidta åtgärder för att komma till rätta med problemen.