prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — Den stora skiljelinjen, både när det gäller somalier och alla andra utrikes födda, är att arbetsmarknadsministern i sitt långa anförande inte nämnde ordet diskriminering medan Socialdemokraterna nämnt det i flera omgångar. Där finns den stora skillnaden. Diskrimineringen finns inte i arbetsmarknadsministerns värld. Det måste vi göra något åt. Vi måste skärpa politiken när det gäller diskriminering. Men för att få ett jobb är svenska språket A och O. Dessutom måste man stötta företagarna. Man måste se till att stötta de små företag som allianspartierna nu höjer skatten för och se till att det blir möjligt att ha ett trygghetssystem även för småföretagare. Det är viktigt att satsa på dessa frågor, men den utredningen har lagts ned. 91 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Tyvärr var talartiden så kort att jag inte hann ställa min fråga. Det gamla sättet är att Socialdemokraterna alltid står och pratar om diskriminering. av svenska folket är invandrare. Det är diskriminering att många av dem är utan jobb. är glad att det som de hade makten skapades 93 000 nya jobb. fanns det, direkt eller indirekt, en och en halv miljon arbetslösa. Är inte det diskriminering? Jag vill även fråga hur länge en person som inte kan lära sig svenska ska sitta på kafé och bli försörjd av sin familj på grund av dålig ekonomi. 92 () replik: Ekonomin blir allt sämre ju längre borgarna får härja i landet eftersom de försämrar villkoren för folk. Ja, diskriminering är ett allvarligt problem. Jag tog upp det, och det finns för övrigt också en utredning om skärpningen av lagstiftningen kring diskriminering. Den bereds fortfarande i . Vi måste skärpa den lagstiftningen. Det är viktigt. Men vi måste även förbättra svenskundervisningen. Det är också viktigt. Det är viktigt att se till att svenskan blir mer kopplad till de yrken som finns. 93 (): Jag vill inledningsvis säga något som jag hade tänkt säga som en kommentar till som ondgör sig över . Det företaget är den största ungdomsarbetsgivaren i med över 140 000 anställda. De erbjuder ungdomar det första jobbet som är så viktigt och avgörande för resten av livet. De säger att de med sänkta arbetsgivaravgifter kan anställa fler. Det kan ju inte vara fel. I sin replikomgång säger med en rak höger till alliansen att vi sviker dem som står längst bort. Jag vill ägna mina minuter åt de personer som verkligen med råge har blivit svikna, men inte av oss. Det är de personer som har tappat lusten, som inte hittar lusten, som inte har något hopp och som har känt sig fullkomligt ute i otrygghet. Det är alla de över 700 000 människor som på ett eller annat sätt har varit långtidssjukskrivna eller har tvingats till förtidspension. Låt mig först tala om att jag inte tycker att det är ett problem att det finns människor som ibland behöver få förtidspension. Det stora problemet är alla de som kan och vill jobba men som har tvingats till förtidspension eller, som det egentligen heter, är i sjuk- och aktivitetsersättningen. Vi kan titta på hur det såg ut för bara . Vi vet att 140 personer fick gå i förtidspension. Vi vet att ju längre man är borta, ju längre man är sjukskriven desto svårare är det att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. När man har hamnat i förtidspension blir man dessutom lämnad. Man får inte den rehabilitering man behöver. Man får inte den vård man behöver. Man får inte det stöd man behöver för att komma tillbaka i arbete igen. Vi vet att av dem som är i förtidspension faktiskt själva säger sig ha en arbetsförmåga. Den har man inte tagit vara på. Under en lång har det varit känt att när det gäller för individen att komma tillbaka fungerar det inte i samarbetet mellan , arbetsförmedlingen och företaget där man är anställd. Ändå har man inte tagit tag i det problemet. Vi går vidare i ett nytt häv för att ytterligare minska det som vi kallar för utanförskap, för att se till varje persons förmåga i i livet. Vi tror nämligen att det behövs att vi mer ser till människors förmåga än att vi låser in dem i att inte ha någon möjlighet. Då blir en rehabiliteringsgaranti, som var inne på förut, ett sätt att få pröva sina egna möjligheter i ett första steg. Vi vet att människor som har varit i står kvar på steg ett . Det måste styras upp. Rehabiliteringsgarantin innebär att man får möjlighet att pröva hos sin egen arbetsgivare eller hos andra arbetsgivare. Det kommer också att vara en möjlighet för människor som har en anställning att få ta del av arbetsförmedlingens tjänster, något som man inte har haft möjlighet till tidigare. När vi pratar om hur människor ska kunna komma tillbaka är det viktigt att företagshälsan får ökade satsningar och att vi vidareutvecklar den, inte minst för arbete där man får komma tillbaka i egen takt utan att bli av med sin sjukersättning. Det har varit så oerhört stelbent. Man blir friskskriven till eller , man har på sig att bestämma om man kan jobba eller inte. Om man har varit borta länge, hur ska man utan rehabilitering och utan rätt vård kunna pröva tillbaka och definitivt bestämma sig? Vi tror på den här steglösa övergången. Vi öppnar för privata aktörer inte bara på jobbförmedlingssidan utan också på den här sidan. Vi öppnar upp inom sjukvården och vården över huvud taget för att hjälpa människor tillbaka. De ska bli motiverade och coachade, och de ska kunna få hjälp med rehabilitering. Vi tror att nyfriskjobb är ett kortare steg tillbaka till ett friskare liv. Över 400 000 människor skulle ha rätt till nyfriskjobb. Många av dem är kvinnor. Vad gör vi då? Det blir dubbla arbetsgivaravgifter som tas bort för det företag som anställer en person som har varit långtidssjukskriven eller i förtidspension. När vi jobbar med att hitta ett bättre samarbete mellan de myndigheter som har ansvar för de här människorna, inte minst och Arbetsförmedlingen, är det viktigt att de kommer överens om ett gemensamt bedömningsunderlag när man ser till människors funktion. Det har heller inte funnits tidigare. Många människor har haft år av uppgivenhet, olust och otrygghet med socialdemokrater. De har lämnats utanför. Som ett nästa häv ger vi dem en ny chans och ett nytt liv. 94 () replik: Jag vill komma med ett klargörande när det gäller som företag. Jag tycker att det är ett jättebra företag. Jag ska för övrigt träffa vd . Det är inte det som det handlar om. Missförstå mig inte medvetet. Jag vet inte varifrån uppgiften kommer att kommer att anställa så många fler. Jag har läst att man inte är säker på att man kommer att anställa fler. Det borde veta. Det finns en gräns för hur många McDonaldsjobb vi kan ha i vårt land. Det finns en gräns för hur många vi orkar äta i vårt land. Ett land kan inte bli rikt på McDonaldsjobb. Vår kritik gäller att ni i stället för att satsa pengarna på de ungdomar som fortfarande inte kommer in på arbetsmarknaden ger dem till storföretag som . 95 () replik: Jag kan avslöja för att vi i utskottet har fått ett brev från vd som talar om att just sänkta arbetsgivaravgifter kommer att leda till att de vill anställa fler. Det finns en annan del i detta. Ett företag som har inskrivet i sina stadgar, eller vad vi ska kalla det för, att de ska se till att ha en mångfald. Deras anställda ska spegla hur ser ut. Därför tar de ett extra ansvar för att anställa människor med funktionshinder, ett extra ansvar för personer som har en annan bakgrund än vad jag med mitt blonda utseende har. Man kanske inte ska haka upp sig på dem och tro att de ska sko sig på detta. Det är bra att vi är överens om det. Jag menar att det är så lätt att fastna i ett företag som faktiskt tar ett stort samhällsansvar. 96 () replik: Jag ska noga följa om använder sina 63 miljoner, som den här regeringen har gett dem, för att anställa ungdomar. Jag ska följa det. Det är inte det som är huvudproblemet. Det är inte vi har hängt upp oss på, utan på den borgerliga regeringen som i stället för att använda pengarna till att hjälpa de ungdomar som inte kommer in nu ger dem till företag som . Det är ett exempel. Det är dåligt prioriterat. Politik handlar om att välja. 97 () replik: Det är just det som vi har valt att göra den här gången. Vi använder dessutom pengar till att se till att människor får nystartsjobb, nyfriskjobb och instegsjobb. Det är alla de riktade insatser som kompenserar företag för att de anställer en person som kan komma tillbaka till arbetslivet. För att inte tala om vad vi gör för de människor som har stått utanför på grund av förtidspension eller sjukskrivning och som äntligen kan få en chans till rätt rehabilitering. 98 (): Vi har pratat om arbetsliv, och det är bra. Vi har pratat om vikten av att fler får jobb. Det är jätteviktigt. Vi kan vara överens om det. Den där artikeln som arbetsmarknadsministern hänvisade till i Du & jobbet illustrerar detta. Jobb är bra för hälsan. Jobb är bra för det allra mesta här i livet. Men EU har en bra formel. De talar i Lissabonstrategin om fler och bättre jobb. Det räcker inte med jobb, vilket som helst. Jobbet måste vara bra. Annars får man nämligen den effekt som faktiskt nämnde, att man slås ut , att man inte uppnår 65-årsåldern med hälsan i behåll. Det tycker jag är en mänsklig rättighet att få göra. Det handlar alltså om fler jobb och bättre jobb. Nå, , mitt parti, har idéer om ett livsvänligt arbetsliv. I det ingår ett antal komponenter. En är att de som leder jobb ges rimlig kompetens i att göra just detta, blir utbildade i att göra just detta. Jag vet att av de blivande civilingenjörer som passerar Kungl. Tekniska högskolan har inte fått utbildning i arbetsmiljö eller i ledarskap. Jag skulle vilja ha åtminstone omvända relationer, alltså att borde få sådan utbildning. Ett förslag är därför att teknologutbildning, ekonomutbildning och annan högre utbildning ska kompletteras med kunskaper i arbetsmiljö och ledarskap. Sedan finns det ett andra förslag. Vi har en bra arbetsmiljölag. Vi har en bra förordning om systematiskt arbetsmiljöarbete. De har en avgörande svaghet. De följs inte. Jo, de stora företagen följer dem i stort sett. De har specialavdelningar. De har specialister. De gör det man bör göra. Men många andra företag gör det inte. Det är ett av skälen till att så många slås ut . Vårt andra förslag är därför att dessa lagar och bestämmelser ska tillämpas fullt ut i den praktiska vardagen. Det tredje förslaget är att näringsliv och offentlig sektor ska kompletteras med social ekonomi. Den offentliga sektorn och, för den delen, den privata kan inte ensamma svälja de många arbetssökande, de som står utanför. Den sociala ekonomin ska till. Det har tragglats om det och diskuterats och utretts. Det är hög tid att gå från ord till handling. Sedan finns det ett fjärde förslag. Arbetslivet förändrar sig mycket snabbt. Det går inte att repliera på gammal forskning. Det behövs en forskning som håller jämna steg med utvecklingen som sker när det gäller globalisering och teknisk utveckling. Vi behöver alltså en satsning på tvärvetenskaplig arbetsmiljö och på arbetslivsforskning vid universitet och högskolor. Jag förväntar mig att min egen regering gör den satsningen i sin forskningsproposition som kommer . Det femte förslaget gäller samordning av socialförsäkringarna, som motvikt mot nu rådande stuprörstänkande. Så här tänks det nu: Ja, men det här är en arbetslivsfråga. Nej, men det här är en försäkringsfråga. Nej, men det här är en fråga för . Herre min gud, det är samma kostym som de olika fickorna sitter på! Det spelar inte så fasligt stor roll för den enskilde om pengarna tas ur den ena eller den andra kassan. Man ska alltså samordna de effekterna mycket mer än vad som sker. Den sista punkten är en ljuspunkt, en viktig ljuspunkt. Jag har länge efterlyst en rehabilitering värd namnet och en företagshälsovård värd namnet. Under den gamla regeringen var det, tyvärr, prat om det men väldigt lite satsningar på det. Det förefaller som om den nya regeringen menar att det ska vara en verklig insats på det här området för att bryta rådande utanförskap respektive förebygga utanförskap. 99 Arbetsmarknadsminister () replik: Under den förra mandatperioden fick vi 140 nya förtidspensionärer . Sedan valet är det över 400 personer som har lämnat utanförskap, fått ett arbete att gå till, en arbetsgemenskap att känna trygghet i och en lön att leva på. Arbetsmarknaden är nu den allra bästa . Ungdomar och invandrare kommer in i större omfattning än . Jag ser två steg som vi nu med mer intensitet ska arbeta vidare med. Det ena är det som nämnde. Det handlar om att sänka trösklar för förtidspensionärer, så att de kan komma tillbaka i arbetslivet på olika vis. Det andra är det som tar upp, nämligen arbetsmiljöfrågorna. Vi behöver en ny svensk arbetsmiljöstrategi. Det har inte tänkts en ny tanke på arbetsmiljöområdet på i den offentliga debatten. Det ska vi ändra på. Det är lätt att ansluta sig till många av de punkter som tar upp, och vi kommer att ta med det arbetet när vi nu utformar den nya strategin i samverkan med forskare, med arbetsmarknadens parter och med andra som är intresserade. 100 () replik: Jag noterar med stort intresse och tacksamhet de löften jag får väl tolka dem så som arbetsmarknadsministern ger. 101 Arbetsmarknadsminister () replik: Sedan kan man aldrig missa chansen att ta ordet. Det är två punkter som jag är speciellt intresserad av. Den ena gäller socialt företagande. När vi nu går in djupare i att utveckla jobb- och utvecklingsgarantin är det där, när vi pratar om kompletterande aktörer, som vi ser ett stort utrymme för socialt företagande. Basta företagskooperativ i , Företaget i och Fontänhusen är tre goda exempel. Jag uppmanar alla som inte har varit i den typen av verksamheter att åka dit. Det är otroligt spännande. Den andra punkten gäller samordningen av de olika socialförsäkringssystemen, där det pågår ett arbete. 102 () replik: Mellan de båda och finns det ett område som kallas södra . Där har bedrivits ett utomordentligt arbete under rubriken: Det finns bruk för alla. Människor som har varit arbetslösa, människor som har varit invandrare, människor som har varit skadeskjutna på olika sätt, även med missbruksproblem, har där tagit med sig sina olika bidragsformer in i en gemensam pott. Och den har gjort det möjligt för människor att göra en samhällsinsats, att göra nytta och må bättre. Det är alltså slöseri att inte göra mer av det. 103 () replik: Jag har läst en intervju med i . Där är rubriken: Forskare blev riksdagsman och fick gehör för arbetsmiljöarbetet. Där säger ändå att arbetsmiljöfrågorna inte har synts till i den offentliga debatten sedan den här regeringen tillträdde. Jag kan hålla med om detta arbetsmiljöarbetet har inte synts. Men jag kan också fråga var har varit när vi har haft alla de här debatterna runt den frågan. Men välkommen i debatten ! säger också i intervjun att han har tryckt på arbetsmiljöarbetet inifrån, så att de här frågorna har kommit i fokus. Vi vet allihop att neddragningarna har varit stora på . har lagts ned. Det har blivit färre inspektörer. Om ändå tycker att han har varit så framgångsrik undrar jag hur sjutton det hade sett ut om inte hade reagerat. Min fråga är: Hur är det med de här nedmonteringarna? Ställer sig bakom dem? 104 () replik: vill inte tala om . Det jag vill tala om är att har inlett ett arbete på det här området. Jag vet det för att jag har varit perifert indragen i det. Jag kan intyga att planer finns på att göra åtskilligt av det som jag här har tagit upp. Alla detaljer känner jag inte till . Det är ju upp till oss att besluta. Men det har varit tyst . Det har visserligen pratats, ja, men det har agerats väldigt lite. Det berodde inte på den förra arbetsmarknadsministern. Han ville nog, , alltså. Men han fick inte. Han fick inga pengar att arbeta med, och han blev efterhand ganska uppgiven. Det är den uppgivenheten vi nu försöker bryta. 105 () replik: säger att han inte vill tala om . sade han i inledningen att det är väldigt viktigt med förhållandet mellan ord och handling. Mycket klart har ändå sagt att han tycker att det är olyckligt att drabbas av nedskärningar. Men varför inte då ställa upp på de socialdemokratiska riktlinjerna när det gäller inspektörer och se till att får resurser? 106 () replik: Som jag alldeles sade finns det fler sätt att komma till än en enda väg. Ett bra sätt nämnde jag inledningsvis, att få en arbetsledning i hela vårt näringsliv, i hela vårt offentliga liv som kan de här frågorna. Då behövs inte lika många inspektörer. Det andra är att vi genomsyrar vårt akademiska liv, våra universitet och högskolor, med utbildning. Då behövs inte en massa arbetslivsinstitut. 107 () replik: var inte den enda som satte kaffet i vrångstrupen när man läste tidningen . Om man deltar i en riksdagsgrupp som utsätter arbetsmiljöarbetet för en total katastrof och sedan står och brer ut sig i en tidning blir det lite knepigt. Väntar på regeringen, gör . Det han väntar på är väl gröna . För det är det enda som regeringen har lyckats med när det gäller arbetsmiljöarbetet. I samma tidning som hyllar regeringens arbetsmiljöarbete finns det några kolleger eller före detta kolleger som har synpunkter på regeringens arbetsmiljöarbete. Där säger man så här: Arbetsmarknadsminister har lovat att inte rusta ned forskningen om arbetsmiljön. I verkligheten har 350 miljoner, en tredjedel av landets samlade forskning, försvunnit. Detta skriver 14 professorer och undrar om regeringens arbetslinje inte behöver något stöd i vetenskapen. De här 14 är kamrater och tidigare kolleger till som gör en helt annan bedömning av läget än gör. 108 () replik: Jag tog upp frågan med just arbetsmarknadsministern om inte en satsning behöver göras på tvärvetenskaplig arbetslivsforskning. På det fick jag entydigt positiva svar. Det är inte bara det. Jag vet att det brev jag skrev till också sändes vidare till utbildningsministern. Även denne markerade ett intresse för att ta in de här frågorna i den forskningsproposition som snart kommer. Så ge regeringen en chans, inte som ni hade men åtminstone lite , så kommer rätt mycket av det att hända som vi efterlyser. 109 () replik: Det finns en otroligt stor besvikelse när det gäller de här frågorna inom tidigare forskningsområde. Jag tror inte att han kan hämta något som helst gehör bland sina tidigare kolleger. Det råkar vara så att det är just därifrån jag kommer. I finns det, som säger, ett projekt som arbetar med människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det finns bruk för alla, heter det. Jag skulle rekommendera att åka dit och prata med dem. De är förtvivlade över regeringens arbetsmarknadspolitik. 110 () replik: Jag har pratat med dem. De har kontaktat mig, och de kommer hit för att göra just detta. Den förtvivlan som till äventyrs kan finnas hos någon eller några kommer vi att kunna hantera på ett konstruktivt sätt. 111 () replik: Det välregisserade replikskiftet mellan arbetsmarknadsministern och var på gränsen till lite smågulligt, måste jag säga. Jag funderar över att inte är mer orolig när han hör repliksvaret från arbetsmarknadsministern när man nedrustar arbetsmiljön genom mindre resurser till . Arbetsmarknadsministern säger att hälsan är att ha ett jobb. Det ligger inte på inspektörer, och så vidare. ser vi hur arbetsplatsolyckorna ökar, inte minst inom byggbranschen. HTF och Sif kom med en rapport som visar att på var fjärde arbetsplats hade man inget arbetsmiljöarbete värt namnet, och så talar man om att ha ett arbetsliv där man ska ha hälsan . Jag respekterar för hans inställning och det arbete han har gjort. Men jag skulle vilja fråga: Blir inte lite orolig när han hör arbetsmarknadsministerns nonchalanta inställning till arbetsmiljöarbete? 112 () replik: Jag tycker inte att arbetsmarknadsministern har haft så särskilt många chanser att visa någon inställning alls. Arbetet pågår, och vi väntar på resultatet av det. Det viktiga är att det finns andra vägar än de byråkratiska. Det finns andra vägar än de institutionella. En viktig väg är om alla chefer kunde arbetsmiljö, om alla chefer tillämpade det som de kunde, om alla chefer lärde sig ledarskap på ett sätt värt namnet. Då skulle många problem lösas utan ingrepp vare sig från något arbetslivsinstitut eller från . Det är den vägen som jag tycker är värd att prövas. Det var väl ett av skälen till att protesterna från de fackliga organisationerna när lades ned vilket jag beklagar, det må jag säga var så försiktiga. De var inte lika högljudda som de som kom från den internationella scenen. 113 () replik: försvar av arbetsmarknadsministern faller väl ganska platt. Arbetsmarknadsministern hade faktiskt på sig då han hade kunnat diskutera arbetsmiljö. av de använde han till att skälla på oss socialdemokrater för att vi hade fel förslag. Tydligen oroar de ganska mycket ändå fast de är så dåliga. Om nu cheferna ska utbildas som säger fordras det ju resurser till det. Det behövs någon myndighet som håller i det och håller det uppe. Blir då inte orolig när får en sänkning med 150 miljoner av sina resurser och hela det här nedrustas? Skapar inte det oro, ? 114 () replik: Jag skulle bli orolig om jag inte anade slutresultatet. Det är där jag har siktet inställt. Jag tror att det kommer att utveckla sig på ett positivt sätt. Vad gäller tidsanvändningen åtta av , hur många minuter har socialdemokraterna, miljöpartisterna och vänsterpartisterna i den här församlingen ägnat de här frågorna under de gångna timmarna? Det har knappt nämnts, utom av Astudillo som gjorde det. 115 (): Vi har en mycket positiv utveckling som ger allt fler människor jobb, riktiga jobb. Till stor del beror detta på regeringens politik. Det är också glädjande att konstatera att de som gynnas mest av denna utveckling är invandrade personer, inte minst bland grupper vars liv har präglats av ett mycket djupt utanförskap. Det förtjänar regeringen att få beröm för, även om jag skulle vilja se att ännu mycket mer gjordes för att utnyttja de goda tiderna till att sträcka ut en hand till de mest utsatta i vårt samhälle. Denna utveckling är onekligen glädjande, men jag vill ändå lyfta fram en omständighet som bekymrar mig. Goda tider har vi haft förut, och i slutfasen av tidigare högkonjunkturer har vi sett, i olika omfattning, att utsatta grupper får ett bättre arbetsmarknadsläge. Men vi vet, herr talman, att efter julen kommer fastan. Vi har tidigare gång på gång sett hur dessa sårbara grupper varit de första som förlorar sina jobb och tvingas återgå till en tillvaro i utanförskap så fort konjunkturen vänt. Detta har konstaterats av en rad olika forskare och belagts av SCB:s statistiska undersökningar. Det är så vår arbetsmarknad har fungerat: sist in, först ut, för att säga det på ett enkelt sätt. Denna omständighet är givetvis ingen tillfällighet utan en logisk följd av de lagar som styr hur vår arbetsmarknad fungerar. Dessa lagar skapar trygghet för vissa grupper, men denna trygghet betalas med andra gruppers otrygghet, en otrygghet som drabbar just människor som på alla sätt är mycket utsatta. Det är en lagstadgad otrygghet för dem som allra mest skulle behöva trygghet för att kunna uppnå en fastare integration i vårt arbetsliv och i vårt samhällsliv i stort. Är denna situation acceptabel? Är den bra för samhällsutvecklingen? Är det så ett rättvist och mer integrerat skapas? Det tror jag inte, herr talman. Jag är övertygad om att ingen annan i denna kammare gör det heller. Ändå gör vi ingenting för att förändra det som de facto är en lagstadgad diskriminering som drabbar främst men inte enbart invandrade personer. Det mest uppenbara uttrycket för denna form av institutionell eller lagstadgad diskriminering är den turordningsprincip vid avskedande som är central i vår nuvarande lag om anställningstrygghet, LAS. Den mest omfattande studien om hur LAS specifikt slår mot invandrade personer gjordes 2003 av på beställning av dåvarande . Studien bekräftade det vi redan visste, det vill säga att utrikes födda arbetstagare förlorar sina anställningar vid avskedande i betydligt högre grad än personer födda i .