prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Vi ser också på trafikskolors möjlighet att examinera och utfärda körkort. Det handlar om att höja kraven på moped för att köra i trafik och även om att höja kraven på kunskaper för andra typer av fordon. Det är ett viktigt arbete för att höja trafiksäkerheten. och har också fått ett regeringsuppdrag att, i samverkan med berörda myndigheter och aktörer, ta fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling. Programmet ska utgå från en helhetssyn på kollektivtrafiken och behandla alla väsentliga faktorer för utvecklingen av en mer attraktiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. Målsättningen med uppdraget är att skapa förutsättningar för ett ökat kollektivt resande och öka kollektivtrafikens andel av transporterna. Ett viktigt led i arbetet med uppdraget har varit att samla aktörerna kring vision, mål och insatsområden för kollektivtrafikens utveckling. Det lokala och regionala engagemanget i uppdraget är viktigt då kollektivtrafikens utveckling inte minst handlar om regional utveckling, tillgänglighet och tillväxt. En attraktiv kollektivtrafik utgår också från kundens behov och det som resenärerna värderar högt. Som ni kan se, trots den kritik som ni försöker föra fram, är det mycket på gång och mycket kommer att märkas framöver. Detta är bara ett axplock. Mina alliansvänner kommer att redovisa betydligt mer på de olika trafikområdena sedan. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Avslutningsvis, fru talman, vill jag framföra ett stort tack till vårt utskottskansli som på ett föredömligt sätt har gett oss underlag och förberett allt arbete för oss. Jag vill också önska er en riktigt god jul och ett gott nytt år. Jag vill även önska alla i utskottet en riktigt god jul och ett gott nytt år och rikta ett särskilt tack till som har varit vikarierande ordförande ett arbete som hon skött mycket bra. Hon har alltid försökt att jobba för hela utskottets bästa. Tack ska du ha! Så här i juletider vill jag naturligtvis också önska talmannen en god jul. 124 () replik: Trots de avslutande vänligheterna vill jag ställa en fråga. har , främsta företrädare på trafikområdet, stått här och ojat sig inte över att det var kort om tid den här gången utan över vad vi hade för oss under de år som vi satt vid makten. Om nu inte tror på tomten kanske han hoppas mer på påskharen. Det är väl vi kanske har sett vad ni egentligen vill göra när infrastrukturpropositionen har kommit. Eftersom jag har hört det förut det här med att vi inte har gjort någonting har jag tagit mig friheten att be att ta reda på hur mycket vi har lagt i våra budgetar och hur mycket respektive parti har sagt i sina budgetmotioner. För att vara sjyst har jag tänkt så här: Ni tog över makten . Om man jämför tiden till och med får vi i alla fall med lite blandning av de år som vi har regerat och vi har regerat. Vi har regerat . Så är det. Om man gör det kan man räkna ut att har vi socialdemokrater lagt 334 miljarder i budgeten på utgiftsområde 22. och har lagt 314 miljarder inklusive de 4 miljarder som pratade om och inte fick . har lagt sig på 297 miljarder. Som god tvåa efter oss kommer med 316 miljarder. Så, , kom inte och säg att ni har varit de goda och vi har varit de onda! 125 () replik: Jag tycker att det är bekymmersamt när försöker leta siffror och ställer frågor precis som det passar henne till utredningstjänsten. Faktum kvarstår: Vi gör en stor satsning i budgeten. Det är den största satsningen . Vi kommer med en infrastrukturproposition, som väl vet. Däremot glömde att ta upp en fråga till utredningstjänsten: Hur mycket har och låneskuld ökat ? Vi sitter i en situation där vi har bortlånade hos banverk och vägverk. De prognoser som vi har framför oss visar att inom , när räntornas andel blir större och så vidare, har vi en låneskuld på i storleksordningen . Detta glömmer att ställa en fråga om. 126 () replik: Jag behövde inte ställa den frågan; jag fick ju uppgifterna just nu av . Men om vi inte hade tagit de lånen vilket investeringsbehov hade då inte funnits i det här landet? Tempot är imponerande, säger vidare. Ja, ni har väl bråttom, för ni följer väl också opinionssiffrorna. Jag vill avslutningsvis fråga om en helt annan sak. Det handlar om de 25 miljonerna. Vet ni att 25 miljoner är på ? Det är på som ni tycker att man inte längre behöver förmedla till NTF. Hur kommer trafiksäkerhetsarbetet att bedrivas ? Bredd behövs visst. Men man behöver också lite djup och spets, . vill jag höra från egen mun: Hur tänker ni vad gäller NTF? 127 () replik: De 25 miljoner som pratar om är alltså en fördelning . handlar det om . Det är alltså en eventuell besparing på på NTF:s budget. Det kan väl kanske vara smärtsamt i sig att de inte klarar av de 6 miljonerna, men det tror jag att de gör. Men trafiksäkerhetspengarna finns! Trafiksäkerhetspengarna finns på . Tänk om kunde komma på tanken att hon inte tycker att projektpengar till trafiksäkerhetsarbete också ska ha möjlighet att analyseras så att de bästa projekten kommer till stånd! Jag hoppas naturligtvis att en del av de projekten kommer att sökas av NTF så att de får pengar för projekt. Men det kan vara andra aktörer som jobbar med trafiksäkerhetsarbete i vårt land. tycker tydligen att de ska vara uteslutna och inte kunna få del av de pengarna. 128 () replik: Jag skulle vilja gå direkt in i diskussionen om projektpengar. Hur tror du att regeringen skulle kunna planera sin verksamhet med projektpengar, ? Man behöver faktiskt ett stadigt anslag för att kunna planera, bedriva verksamhet, ta ansvar och ha en långsiktighet. Om hälften av tjänstemännens tid går till att söka projektpengar och redovisa projekt blir det väldigt lite över till ordinarie verksamhet. Jag tycker att NTF gör ett bra jobb. De behöver större anslag, och inte mindre. Men det var inte på grund av detta jag begärde ordet, utan jag har en fråga till . Du sade att ni skulle bygga järnväg och öka möjligheterna för järnvägstrafiken. Jag undrar vad du tror att det betyder för den interregionala järnvägstrafiken att SJ blir av med möjligheterna att köra interregionala tåg över hela landet. X 2000 är det enda transportslag som kan konkurrera med inrikesflyget. I takt med att folk inser att man måste ta klimatansvar och föredrar tåg framför flyg slår ni undan benen på SJ. Är det ett sätt att öka järnvägens möjligheter att bidra till en god transportförsörjning? 129 () replik: ställde en fråga om NTF till mig. Jag tycker att det är viktigt att frivilligorganisationer inte är fullt ut låsta vid direkta verksamhetspengar. I det här fallet har NTF fått 27 miljoner i projektbidrag från , och de har fått 14 miljoner från regionalt. Det finns mängder med organisationer i vårt land. Det vore väl synd om det skulle innebära att vi inte tror på organisationsformen utan måste ha ett statligt grundstöd till alla? Det vore väl ändå beklagligt? Jag hoppas att vi ska komma ännu längre när det gäller SJ:s möjligheter att konkurrera. Vi för en diskussion, och den är intensiv. Vi kommer att titta på ytterligare möjligheter för att bredda konkurrensen. Ett problem som vi kan ha är att det finns aktörer, som kanske är helt statliga, som ger sig in och konkurrerar med ett bolag som SJ som ska klara sig på egna meriter. Men jag är övertygad om att vi kommer att få ett bra system för detta. 130 () replik: Jag skulle rekommendera att gå på studiebesök på NTF jag är säker på att han är välkommen och se vad det innebär att ha merparten av sin ekonomi via projektpengar som man ska söka tillfälligt i stället för att ha en stadig finansiering i botten. står begrepp att fatta beslut om inköp av nya tågsätt . Förmodligen kan de inte göra det nu eftersom de inte har garanterade intäkter på de banor där ni har tagit undan trafikrättigheterna för dem. Vart ska de resenärer som annars skulle få plats till exempel på sträckan mellan och ta vägen? Det finns en kapacitetsbrist som inte bara har med spår att göra, utan det är brist på vagnmateriel. Ska SJ vara ett ekonomiskt ansvarsfullt företag är man bunden av aktiebolagslagen, och då kan man inte göra investeringar som man vet att man inte kan betala. Eller tycker att de ska göra det i alla fall? Dessutom handlar det om att människor inte bara ska kunna förflytta sig i de regioner där man bor tätt och har råd att bedriva en bra kollektivtrafik. Vi behöver tåg i hela trafiken. Jag tycker att du, som kommer från ett glesare län än jag, borde vara medveten om detta. 131 () replik: Vi får säkert anledning att föra diskussionen om det försök som sker nere i ett antal gångar och jag. Det står också i det beslut som har fattats att man inte ska hindra den konkurrensutsatta trafiken. Det blir en uppgift för oss att se att det inte slår fel och blir en kollektivtrafik som är ännu mer skattefinansierad i . Det är ingen betjänt mer än kanske som vill att kollektivtrafiken ska vara gratis. Men det är en helt annan fråga. 132 () replik: Jag kan ta den uppkastade bollen och konstatera att om inte jag hörde fel sade i sitt anförande att man vill öka kollektivtrafikens andel av transporterna. Jag tycker att det är väldigt glädjande att har kommit fram till den ståndpunkten. Men det ska också fyllas med något innehåll. Vi i Vänstern föreslår ungefär 2,4 miljarder till trafikavtal. Av detta är satsningen på kollektivtrafiken 1 ½ miljard och försök med klimattaxa 800 miljoner. Vi föreslår ett ökat banunderhåll med 1 miljard och en satsning med 250 miljoner på nedläggningshotade banor. Vad gör ni för att bryta den här trenden? konstaterar ni att man inte lyckas nå de här målen om antalet döda och allvarligt skadade i trafiken. Det går åt fel håll. Ni konstaterar att ni inte får fler att åka kollektivt. Kan det bero på någonting? Kan det bero på tillgänglighet, pris och så vidare? För mig är det fullständigt ofattbart hur ni kan komma fram till den ståndpunkten att ni nu ska släppa loss konkurrerande trafik i trots alla de föredragningar vi har haft i trafikutskottet där man varnar från olika håll för att det här på ett allvarligt sätt kommer att skada möjligheterna till långväga interregional trafik. Ni låter ideologin styra precis som när det gäller OPS. Jag hävdar att neddragningen av stödet till NTF också har att göra med ideologin. I andra sammanhang tycker ni att det är viktigt med politiskt ideologiskt framställd faktapropaganda, men när det gäller trafiksäkerhetsarbetet är det knappast ett problem att vi har en eller helst ännu fler aktörer som kan göra ett bra jobb. Det behövs fler aktörer. Då ska man inte dra ned anslaget till den kanske viktigaste aktören när det gäller trafiksäkerhetsarbete. Det ger helt fel signaler. 133 () replik: hörde att vi har ett uppdrag till och för att se hur vi ska kunna öka kollektivtrafikens andel. Jag står fast vid att jag tycker att det är viktigt. Det har varit en negativ trend för kollektivtrafiken. Den har i och för sig ökat i antal, men som andel har kollektivtrafiken minskat. Det är beklagligt. Jag kan också konstatera att har två sätt att debattera. Ett sätt är att lägga ett budgetförslag och sedan säga något helt annat i kammaren. Låt mig påminna om att en nolltaxa i kollektivtrafiken kostar . Det har jag inte sett någonstans att ni har tänkt er. Man måste göra mängder med saker inom kollektivtrafiken för att förbättra den. Då kommer vi kanske in på ett mer ideologiskt funderande. Jag har en fråga till , som vet att bussen går i närheten av hans egen bostadsort. Vi kan ta en buss som går från till som exempel. Tycker att en resenär ska kunna få gå på en expressbuss i och gå av i ? Vi kan ta det som ett teoretiskt exempel på en inomregional resa. Eller ska den personen vackert få stå och vänta i vintermörkret på grund av att det är en kommersiell buss? Vad säger om det? Kan vi jobba tillsammans för att avreglera en sådan del inom kollektivtrafiken? 134 () replik: Jag har ingenting emot att det finns olika alternativa lösningar. tog upp busstrafiken. Det finns större förutsättningar för konkurrens där. Det är mycket svårare med konkurrens på spåret. På många ställen finns det ett spår. Då ligger det i sakens natur att det är väldigt svårt att upprätthålla en fullvärdig konkurrens där alla är med och kämpar på samma villkor. Jag tycker att det största problemet är att alltför många väljer att åka buss eller bil in mot i stället för att ta tåget därför att man uppfattar det alternativet som alltför kostsamt. Jag tycker att det är mycket märkligt att det kan vara lönsamt att köra 5060 busspassagerare till halva priset jämfört med vad det kostar att ta tåget som går efter en tidtabell. Då är det något fel i styrningen. Jag förstår inte alls detta att vi inte vill stå för vad som står i betänkandet när vi pratar i kammaren. Om man läser våra förslag framgår det väldigt tydligt att vi inte har föreslagit att vi ska införa nolltaxa eller klimattaxa i hela . Vi har pekat ut två län, och då kostar det exakt det vi säger. Om vi hade sagt att vi ska införa detta i hela skulle det bli en högre kostnad, men det säger vi inte. Jag vill nog hävda att vi säger samma sak i texten som jag säger i kammaren. Sedan vill jag få fört till protokollet att det finns olika uppgifter om vad vi tycker. Vi har kraftfulla satsningar. När det gäller trafikavtal är den rätta uppgiften det som står på s. 105, nämligen ungefär 2,4 miljarder. Om man läser på s. 59 får man en känsla av att vi vill satsa statsbudgeten på trafikavtal. I stället för ska det vara . Då blir det rätt. Det är en lapsus att vi inte har uppmärksammat det tidigare. I grunden är det positivt att så tydligt säger att vi ska ha mer kollektivtrafik. Jag frågar bara: Hur ska det gå till? 135 () replik: vill särskilt diskutera järnvägstrafiken. Den är en viktig del. vet att vi bland annat tog upp 125 miljoner i vårbudgeten för att förstärka spårsystemet i . Det är ett av de stora problemen som måste lösas för att tågtrafiken ska fungera. Det är tyvärr sådant som vi har fått ta över genom att det har varit för små satsningar på underhållet av järnvägssystemet. när det är så angeläget att fler ska åka kan man återigen komma in på det du sade om att det inte går på spåret. Men vi vet linjer mellan och som är indragna på grund av att det inte finns tågmateriel som räcker till för det företag som har monopol på järnvägstrafiken mellan och . Om det nu finns tåglägen som står lediga, skulle i så fall för resenärernas skull kunna tänka sig att vi använder dessa tåglägen och erbjuder någon annan internationell aktör att få komma in på de tåglägena och köra konkurrensutsatt trafik? Eller är det bättre att vi har överfulla tåg på de få linjer som finns kvar och låter folk stå på perrongen? Jag för min del ser en jättestor fördel i att folk sitter på sina platser på tåget på väg till eller från än att de står på en perrong och fryser. Frågan till är: Kan vi kanske komma överens om att vi släpper fram konkurrens på spåret när det finns lediga tåglägen för andra aktörer? (TREDJE VICE TALMANNEN: har inte någon ytterligare replik, och jag bedömer inte heller att det var något nytt som kom in i debatten.) 136 (): Det har varit intressant att följa den inledande debatten. Plötsligt har vänstersidan i allmänhet och Socialdemokraterna i synnerhet blivit alla goda gåvors givare. Vi vill bygga ut kollektivtrafiken, och vi vill börja här och , säger . Jag kan förstå att man har ett behov av att markera att man skulle vilja göra omstart efter tolv ganska misslyckade år. När den här regeringen tillträdde för ett drygt år sedan var det ett transportsystem, som påpekade, med betydande brister. uppskattar kostnaden för att ta igen det eftersatta underhållet till gigantiska . Och i de väg- och banhållningsplaner som har lagts fram fanns en väldig obalans mellan omfattningen av de projekt som man pekade ut och de anslag som man faktiskt anvisade. På järnvägsområdet, som många nu omhuldar, har Europeiska järnvägsunionen konstaterat att är ett av de länder i som har investerat minst i järnvägsunderhåll , trots allt tal om stora satsningar på järnvägsområdet. Vare sig det gäller att transportera gods eller människor och vare sig det gäller vägtrafik eller järnväg måste man kunna lita på infrastrukturen och att uppställda tidtabeller kan hållas. Annars blir det i stället ännu mera av personbilar och långtradare efter våra vägar, med ökade utsläpp och ökade olycksrisker som följd. Därför var det så viktigt att det i årets budgetproposition anvisades en rejält ökad satsning på 1,2 miljarder med inriktning på väg och järnväg. Det är ett första steg i en långsiktig satsning på att stärka infrastrukturen så att den kan klara ökade trafikmängder, inte minst inom kollektivtrafiken, som vi kan se behov av för framtiden. De återstående talarna från alliansen kommer att utveckla järnvägssektorns betydelse. Men också jag vill understryka att ett fungerande järnvägssystem är en nyckelfråga om vi långsiktigt ska kunna föra över mer av transporterna till detta miljövänliga transportsätt. Bara genom att föra av det gods som transporteras med lastbil till järnväg skulle vi kunna minska koldioxidutsläppen med . Det är ett viktigt steg om vi ska klara ambitiösa miljömål och minska risken för dramatiska klimatsvängningar. Det behövs självklart betydligt mer pengar till transportsektorn än det som kunde i den här budgeten. Det är jag den förste att medge. Men inriktningen är väldigt tydlig, och jag utgår ifrån att det blir en fortsatt satsning i den infrastrukturproposition som är aviserad och i de planer för perioden 20102019 som arbetet nu är i full färd med. Det är för oss ingen tvekan om att en väl fungerande infrastruktur är en mycket viktig förutsättning för arbete, utveckling och en bra miljö i hela vårt land. I den budget som vi nu debatterar var en rejält ökad satsning på det enskilda vägnätet ett av de tydligaste inslagen. Jag beklagar att inte är här. Då hade jag nu kunna glädja honom med att tala om att det faktiskt är en väldig ökning. Värdet av det enskilda vägnätet och alla de möjligheter att komma ut i naturen som dessa tusentals mil vägar öppnar är mycket stort. Om inte pengarna räcker för ett fullgott underhåll av de här vägarna, trots stora ideella insatser av många boende och verksamma längs dem, riskerar vi att de vägansvariga till slut tröttnar och att vi får vägbommar som stänger ute den breda allmänheten från jakt och fiske, från smultronställen och från badsjöar och sommarstugor. har regering och riksdag systematiskt urholkat anslaget till det enskilda vägnätet. Och flera av s-ledamöterna åtminstone en är här har i varje omröstning här i medverkat till den fortgående reella sänkningen av statsbidragen som de kommunala bidragen på många håll har minskat. Det är det här som har medfört att de som bor utmed de enskilda vägarna har fått en allt tyngre väghållningsbörda. har driftskostnaderna ökat, bland annat på grund av miljöavgifter på naturgrus och krossmaterial. Men Socialdemokraterna har vägrat inse det alldeles uppenbara behovet av ett ökat anslag i statsbudgeten både till det enskilda vägnätet och för drift och underhåll av det allmänna vägnätet. Därför är det glädjande att alliansregeringen, med en centerpartist som ansvarig minister, nu kunnat höja upp väganslaget i allmänhet och anslaget till de enskilda vägarna i synnerhet. En höjning , över 100 miljoner, till enskilda vägar välkomnades verkligen i hela landet efter av svältkur, potthål och tjälskador. En fortsatt ökning är dessutom aviserad . gäller det för regeringen och alliansmajoriteten att ta sig an utmaningen och uppdraget att steg för steg öka anslagen igen så att vi också kan få de allmänna vägarna i ett bättre skick, så att vi systematiskt kan beta av det underhållsberg som vuxit till ofantliga 20 miljarder, som också påpekade, av alldeles för lite pengar till drift och underhållsåtgärder. Låt mig när säger inte en krona till nya vägar det är tydligen politik påpeka att majoriteten av kollektivtrafiken rullar fram i bussar på våra vägar. Det är inte så att vi har spårvagnar, tunnelbana och pendeltåg över hela . Det finns i en del storstadsområden. Men i huvuddelen av vårt land är vägarna en förutsättning också för kollektivtrafiken. mål är alldeles tydligt: Vi ska ha farbara vägar året runt i hela landet. Vi inser också att ett av flera verktyg för att klara en ökad ambitionsnivå kan vara att pröva alternativa finansieringsformer, typ OPS. varnade för att finanshajarna skulle sätta klorna i det här, och det skulle bli ett elände. Jag har inte hört någon alliansföreträdare som har sagt att OPS är manna från himlen, tulipanaros eller något väldigt stort och fantastiskt. Det är en komplettering, en möjlighet som är värd att pröva i , precis som i andra länder. Det kan ge effektivitetsvinster. Det kan ge höjd produktivitet. Det hörde jag alldeles tydligt på vårt gemensamma seminarium om de här frågorna. Låt oss pröva det då, utan ideologiska skygglappar, och se om vi också kan få de effekterna här. Jag tror i alla fall inte att OPS är något väldigt fantastiskt, men det är en möjlighet som bör prövas. Det är så pass intressant och kan ge sådana tillskott i närtid att det absolut är värt att se om det funkar också i , som ett komplement till dagens modell för infrastrukturfinansiering, som vi skriver i utskottets betänkande. Låt mig till säga att det finns olika texter i olika utkast. Det är fråga om olika skeden i vårt utskottsarbete. Den första skrivningen som fanns var ingen produkt av ett ställningstagande från allianspartierna, utan att någon skugga ska falla över vårt eminenta utskottskansli. Erfarenheterna från flera av våra grannländer på OPS-området är väldigt intressanta. Varför är ni socialdemokrater, får jag fråga , så vankelmodiga i den här frågan, trots att trafikutskottets dåvarande socialdemokratiska ordförande i förra årets budgetdebatt framhöll att Socialdemokraterna inte stängde några dörrar utan faktiskt hade en öppen attityd i OPS-frågan. verkar ni ha slängt igen dörren och kastat bort nyckeln. Anslagshöjningen i årets budget med 1,2 miljarder till vägar och järnvägar är en rejäl förbättring jämfört med vi varit vana vid . Men förväntningarna på den här regeringen är stora, och därför är det viktigt att mer kan levereras när nu nya långsiktiga planer för vägar och järnvägar ska fastställas och infrastrukturpropositionen förbereds. Med en alliansregering där har ansvar för vägarna är inriktningen solklar. Steg för steg ska vi anvisa pengar så att vi kan klara att förbättra de vägar i landet som under fick förfalla under långt under skamgränsen på många håll. Den allt intensivare debatten om miljö- och klimatfrågor ställer särskilda krav på att anpassa transportsystemet så att det blir långsiktigt hållbart. Ingen kunde väl gå oberörd från gårdagens session i andrakammarsalen när vi lyssnade på från IPCC och förre vicepresidenten en nödvändig påminnelse om att vi måste göra mer i alla länder, också i , på det här områden. De olika transportslagen måste vara beredda på att det kan bli betydande förändringar om vi menar allvar med miljöanpassning. Trängselskatten i , höjd koldioxidskatt och miljöbilspremier är tre exempel på vad den här regeringen har arbetat med. Genom sin storlek, tillgänglighet och potential att transportera fler människor än utgör kollektivtrafiken en viktig länk i det här miljöarbetet. Kollektivtrafiken är också viktig för att vi ska närma oss målet om ett jämställt transportsystem, precis som var inne på. Och som jag sade tidigare: Kom ihåg att av kollektivtrafiken utgör bussarna på våra vägar och gator den klart dominerande andelen. Det är så lätt att glömma bort det. Genom en fortsatt användning av trängselskatter, genom att ge bussarna företräde i särskilda bussfiler och genom att ställa tydliga krav på miljöfordon vid upphandlingar går det att få till stånd en snabbare utveckling av kollektivtrafiken.