prot · GU09106 · 2007-05-14 00:00:00 — Vi lånade till var fjärde polis. Vi lånade till de offentliga utgifterna. När vi sanerade efter det blev det sådana effekter. Det blev det, men vi ville inte det. Vi ville jobba för att återigen minska klyftorna. Men vi ville inte ta i med hårdhandskarna så som vi var tvungna att göra. Vi ville rädda välfärden, och vi gjorde det med kraft. Därför har vi nu ordning och reda i ekonomin. Det var väldigt tufft under den tiden, och vi skulle inte vilja behöva städa efter er en gång till. Ni lever just nu på den högkonjunkturen. Ni lever på de goda åren. Det kommer inte att gå i all evighet, . kommer lågkonjunkturen, och det gäller att se till att man har en politik även för de åren. Du försöker trolla med procenten och siffrorna. Du har gjort dig känd för att vara bra på det. Du påstår att skatteavdraget skulle gynna låg- och medelinkomsttagarna mer. Räkna i kronor, ! Det är höginkomsttagarna som får mest av jobbskatteavdraget, och det är de som gynnas mest av er politik. Jag vill också återkomma till min fråga som du fortfarande inte har svarat på. Hur tror du att den fördelningspolitiska analysen kommer att se ut i samband med budgetpropositionen 2008? Eller kommer regeringen inte att göra någon sådan analys? 41 (): Jag vill börja med att påminna om att vi som vi senast hade en socialdemokratisk regering samarbetade med de första tre och ett halvt åren. Då genomförde vi också väldigt mycket av just saneringen av finanserna. Ni talar om skattesänkningar för LO-kollektivet och LO-anställda på ca . Men kostnaderna har ni ju lagt på dem igen med råge. Avgifterna höjs ju. Skatten på till exempel trafikförsäkringen räknar man med ska vara i genomsnitt. Om man bor i glesbygd och har två bilar kan man räkna ut att det inte blir så mycket kvar av skattesänkningen. Dessutom får man enligt min mening i förlängningen en sämre utgångspunkt i sjukförsäkringen. Det som sägs om att minska klyftorna är bara en omfördelning. Dessutom tar ni bort, som har berörts i tidigare inlägg, förutsättningarna för att i en lågkonjunktur klara av den ekonomiska politik som krävs i den situationen. När det gäller fördelningspolitiken, återigen, och arbetsmarknadspolitiken: Kalla det någonting annat då! Det är ändå så att företagen kräver och vill ha en bättre matchning av de arbetslösa, eller om vi ska kalla dem arbetssökande i stället. Då krävs det att vi gemensamt har någon form av kompetenshöjande åtgärder så att man bättre kan matcha in en som är utan sysselsättning. Det kan inte bara bero på den ekonomiska faktorn, som finansministern tycks tro, att någon är arbetslös. Det finns ju skäl till att man blir arbetslös. Det jag kallar fördelningspolitik är att vi försöker hjälpas åt att se till att man får en adekvat grund att stå på så att vi alla kan bidra till den gemensamma ekonomin. Där tycker jag att finansministern borde komma med ett bättre svar än att bara tycka att den arbetsmarknadspolitik som vi förde var dålig. Vad gör ni? 42 (): De så kallade nya genomför de gamla orättvisa skattepolitik. I vår marknadsekonomi, med starka marknadskrafter, finns det mycket som drar isär samhället, drar isär inkomster och levnadsvillkor. För politiker är frågan om vi ska försöka motverka dessa krafter som drar isär samhället och som skapar klasskillnader. Vi socialdemokrater är självfallet oerhört kritiska mot ett samhälle som dras isär och där klyftorna blir större och större. sade alldeles fel när han sade att Socialdemokraterna inte hade någon kritik mot samhället. Då har varit mycket frånvarande, eller också talar han mot bättre vetande. Vi har ägnat hela vår samhällskritik åt just dessa orättvisor och de klassklyftor som finns. Skillnaden mellan och oss socialdemokrater är att gillar klassklyftorna. Han vill bygga på och öka klassklyftorna. Vi vill använda skattepolitiken och annan politik för att minska skillnaderna i samhället. vill använda skattepolitiken för att öka skillnaderna. Det finns en gammal princip för svensk skattepolitik som vi socialdemokrater hävdar: Skatt efter bärkraft. Har man en hög ekonomisk bärkraft kan man betala mer skatt. Så är det inte för . I kretsar och i de borgerliga sammanhangen talar man om att man ska ha platt skatt. Alla ska helst betala lika skatt. Det är klart att tar man bort förmögenhetsskatten är det ett steg mot den platta skatten. Tar man bort den typ av fastighetstaxering som vi har haft är det också ett steg mot den platta skatten. Faller man för frestelsen att ta bort den särskilda skatt som vi införde under budgetsaneringen för dem med de allra högsta inkomsterna är det också ett steg mot en platt skatt. Principen att betala skatt efter bärkraft är vad och den borgerliga regeringen, högeralliansen, nu attackerar för fullt. Då sägs det att låginkomsttagare och höginkomsttagare tjänar på det här. De kommer att få uppemot en tusenlapp mer . Vi har inte sett den tusenlappen. Men även om det skulle inträffa kan vi dra av höjd fackföreningsavgift, därför att man har tagit bort avdragsrätten. Det är höjd avgift till a-kassan i dubbel bemärkelse. Man har straffat medlemmarna i a-kassan men också tagit bort avdragsrätten. Det införs en särskild moderat straffskatt på bilister och motorcykelförare. På område efter område får löntagare ökade utgifter. Tusenlappen försvinner ganska snabbt. Den som däremot bor i kan kanske dra hem i skattesänkning. Visst det är inte på en månad. Men i varje fall kan en enda höginkomsttagare i dra hem , alltså en årsinkomst för en låginkomsttagare. Dessutom ser vi att avgifterna höjs i många kommuner och landsting när nu styr. I höjs kollektivtrafikavgifterna, SL-taxan. Det drabbar kvinnor, lågavlönade, eftersom det är de som använder kollektivtrafiken mest av alla. De som är högavlönade och åker mycket bil gynnar genom att ständigt ge dem rätt till avdrag för den trängselskatt de ska betala. Konsekvent driver regeringen en politik som innebär att de som har goda inkomster ska få det ännu bättre. De som har låga inkomster ska straffas. Det är en omvänd princip mot skatt efter bärkraft. Man kan säga att vi socialdemokrater har kämpat mot marknadskrafterna. har vi varit framgångsrika, ibland inte tillräckligt framgångsrika när det gällt att hålla ihop samhället. Ni gör vad ni kan för att öka klyftorna. Där har ni tyvärr varit mycket framgångsrika. 43 (): Det är trevligt att få delta i denna intressanta interpellationsdebatt. Jag skulle vilja börja med en liten avvikande sak. Det är väldigt trevligt att se så fantastiskt engagerad i en interpellationsdebatt. Vi som har suttit i har ju haft nöjet att försöka få upp i interpellationsdebatter när han var finansminister. Det var inte så lätt. är han både ordrik och vältalig. Jag tycker uppriktigt sagt att det är väldigt trevligt att det är på det sättet, för det var inte bra tidigare. Jag tackar för det. I går hörde jag, fru talman, ett program i . Det var ett ambitiöst klimatprogram. sade en programledare: Jag tror att vi ska försöka snäva in perspektivet. Det gällde till enbart . Jag tror att det är väldigt farligt. Jag tror att det är väldigt viktigt att man ibland höjer blicken och ser vad vi kan göra för att lösa ett problem som vi alla ser. Jag håller helt och fullt med om att det grundläggande problemet i har varit att vi har haft alldeles för låg förvärvsfrekvens. Alltför många har av olika anledningar stått utanför arbetsmarknaden. Strävan efter den fulla sysselsättningen tror jag att alla våra partier har. Det är inget snack om den saken. Men vi har lite olika metoder för att man ska kunna nå dithän. Det finns ingenting som är så bra för en person som att ha ett eget arbete och en egen inkomst. Jag vill säga att det kanske i allra högsta grad gäller för kvinnor, därför att de ofta får ett särskilt stort ansvar för familjebildningen och barnen. Därför är det väldigt viktigt att ha hög förvärvsfrekvens bland kvinnor. har vi sett under en följd av år att förvärvsfrekvensen inte har varit tillräckligt bra. Det måste ha haft några olika orsaker. Då måste man göra någonting. Man måste framför allt se till att företagsamheten får bättre villkor. Jag tror att den här regeringen kommer att göra detta. Man gör det på många olika sätt, och vi ser att Socialdemokraterna nu på ett antal områden håller på att ompröva sin egen politik, inte minst på skolans område. Man kan tycka att detta ligger långt från fördelningspolitiken, men det är en viktig grundbult i att man ser till att skolan fungerar bättre än den har kommit att göra under en följd av år. Låglönejobb ska vi absolut inte sträva efter. Jag kan notera att de låglönejobb som det talas om inte tycks existera över huvud taget. Det tycker jag är väldigt bra, för är det någonting vi i det här landet ska se till är det att vi ligger i topp när det gäller forskning och allt möjligt så att vi inte hamnar i något låglöneträsk. Låt mig, fru talman, få avsluta med någonting annat, eftersom det har varit uppe i debatten . Det gäller vilket perspektiv man ska ha på konjunkturpolitiken. och jag har varit med väldigt . Vi kände båda väldigt väl. brukade säga: Det finns ingenting så bra som en god teori att luta sig mot, men man behöver inte alltid följa den. Jag tror att det är väldigt viktigt att man vet det. Jag vill säga detta när jag hör att man förringar den forskning som säkert lutar sig mot. Jag tror att det är väldigt farligt att man har en förringande attityd mot detta. Allra sist: är . Men jag minns även 1976 och sådana saker som och Per Skölds besök hos blivande statsminister efter valdagen. Jag kommer ihåg att det fanns någonting som hette Nyckeln som kraschade 1990. Allt är inte bara ett partis fel. Det kan vara så att det som måste repareras kan ha åstadkommits av någon annan. 44 Finansminister (): menar att hon inte får svar på sin grundläggande fråga. Det beror delvis på att vi inte riktigt förstår hur vi formulerar frågorna till varandra. Jag ska försöka reda ut detta en gång till. Låt mig börja med att konstatera att i vissa avseenden bidrar till missförstånden. Hon säger att vi ska finansiera skattesänkningar med sänkta barnbidrag, minskade bidrag till skolan och försämrad sjukvård. Sanningen är att vi har utfäst oss att värdesäkra barnbidragen. Vi har gått till val på att genomföra satsningar på skolan. Vi genomför kvalitetshöjningar i sjukvården. Det är inte genom att försämra välfärden som vi finansierar skattesänkningar, utan det är genom att strama åt olika transfereringssystem och skala tillbaka en arbetsmarknadspolitik som har visat sig inte vara effektiv. tar upp bostadspolitiken. Vi har fått höra hur bostadsbyggandet i ska kollapsa därför att den borgerliga regeringen minskar bostadssubventionerna och räntesubventionerna. Det är inte riktigt så det ser ut på byggmarknaden. Bristtalen stiger, och får vi höra att felet med politiken är att vi inte utbildar tillräckligt många byggnadsarbetare. Det blir lite märkligt mot bakgrund av att byggandet var på väg att kollapsa. Vi får veta att den borgerliga regeringen eldar på och att det ska leda till högre räntor. Jag undrar då vilka åtstramningar Socialdemokraterna föreslår. Är höjd a-kassa till och tio basbelopp en del av åtstramningen? Är det en utbyggnad av Amspolitiken med 1015 miljarder som är åtstramningen? Är höjningar av sjukförsäkringen som så tidigare åtstramningen? Eller innebär Socialdemokraternas budgetalternativ att man bygger ut utgifterna, sänker skatterna och finansierar det hela genom att inte redovisa några klara och tydliga tabeller för vad man gör? Man höjer utgifterna och sänker skatterna, och det ena ska uppenbarligen finansiera det andra. Det blir alltid en märklig ordning. Sedan var det skillnaderna och det grundläggande svaret på frågan. har goda insikter genom att hon konstaterar att den socialdemokratiska regeringsmakten ledde till att klyftorna ökade under det långa regeringsinnehavet. Hon erkänner det som ligger till grund för att vi måste ha diskussionen. Vi har haft en socialdemokratisk regering, och under den tiden har klyftorna i samhället ökat lönespridning, inkomstskillnader, förmögenhetskonstellation. Varför blev det så? Jo, det beror på att vi har grundläggande olika syn på hur man hanterar en ekonomi. Skälet till att vi fick ökade klyftor var att det blev färre jobb eller inte tillräckligt många jobb, att vi inte klarade av att minska arbetslösheten, att sysselsättningen inte steg och att utanförskapet växte. Det är det grundläggandet skälet till att ett långt socialdemokratiskt regeringsinnehav innebär att man lämnar efter sig en period av stigande klyftor. Här har vi formuleringen skatt efter bärkraft. Här har vi den grundläggande skiljelinjen. Vi har en strategi för full sysselsättning. Vi vill att det ska löna sig att arbeta, att det ska bli enklare att anställa och att det ska bli mer attraktivt att driva företag. På vilket sätt har man lagt grunden till utanförskapet? Jo, genom att lägga höga skatter på människor med låga inkomster. Det handlar inte bara om inkomstskatter utan om höga kommunalskatter. Det är arbetsgivaravgifter och det är moms. Till det finns inkomstprövade inkomststöd och generösa socialförsäkringar. Därmed har man byggt system där de med lägst inkomster möter de högsta tröskeleffekterna och de högsta marginaleffekterna. De ensamstående mammorna hamnar i en situation där de förlorar på att arbeta jämfört med att inte arbeta. Vi försöker återupprätta arbetslinjen så att det för alla alltid ska löna sig att arbeta. Det är den grundläggande strategin i vår ekonomiska politik. Vår strategi för att återupprätta full sysselsättning handlar om att det ska löna sig att arbeta, att det ska bli enklare att anställa och att det ska bli mer attraktivt att driva företag. 45 (): har precis berättat för mig att det är den gamla moderata politiken som gäller också fortsättningsvis, det vill säga sänkt skatt till dem som tjänar mest i . ger i skattelättnader av . De arbetslösa ungdomarna anser vi vara viktiga. Vi har i vår vårbudget satsat på 15 000 fler platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. De företag som säger att de behöver arbetskraft ska få ungdomar med rätt utbildning. Du tar bort den utbildningen för de ungdomar som när de gick ut nian gick fel väg, som hade sökt en utbildning de inte ville gå och behöver få möjlighet att ompröva den. Den utbildningen vill ni inte satsa på. Den här borgerliga regeringens oansvariga skattesänkarpolitik riskerar att leda till högre ränta och riskerar att leda till sämre välfärd. Om människor får sämre inkomster i form av sänkt sjukersättning, sänkt sjukpension och sänkt a-kassa betalar de också mindre i skatt. Då blir det mindre pengar till vård, skola och omsorg. Så enkelt är det. Får de jobb kan de vara med och bidra, men de inte har jobbet kommer de att betala mindre i skatt. Det här leder också till ökade ekonomiska skillnader, vilket jag tycker att tydligt har visat . Det talades om kris på bostads- och arbetsmarknaden. Erfarenheter från tidigare borgerliga regeringars ekonomiska politik har visat detta gång på gång. Ändå tömmer man nu statens skattekonto och säljer ut medborgarnas tillgångar. Det visar att ni inte har lärt er någonting av historien. Ni säger välkommen tillbaka till oss . Då får vi socialdemokrater städa upp igen. Det är oansvarig politik. 46 (): Jag får återupprepa mig eftersom tydligen inte vill ta till sig vad som hände . Vi städade upp efter er. Det var då den öppna arbetslösheten var . Den totala arbetslösheten var . Det hände vid regeringsmakten, och vi är oroliga för att vi ska hamna där igen. Vi är djupt oroade över att ni för en oansvarig ekonomisk politik. Ni skriver till och med i er egen vårbudget att ni räknar med att ska höja räntan. Det är mycket märkligt att ge sådana pekpinnar åt , men ni skriver det själva. vi styrde tillkom 300 000 nya jobb. Det var bra, men det var inte tillräckligt bra. Vi hade behövt göra ännu mer. Vi sade att jobben kommer, och de kommer . Det ska löna sig att arbeta, säger . Men säg det till den kvinna som är och som tar hand om sin man i hemmet. Med sin låga pension ska hon betala mer skatt än den som arbetar. Det är inte en rättvis politik som ni för. Du trollar med procenten och siffrorna i stället för att titta på verkligheten. Jag tycker att det är viktigt att kommer ut och tittar på hur det faktiskt blir för människor av kött och blod, hur det förhåller sig hos lågavlönade och förtidspensionerade som har svårt att få ekonomin att gå ihop. Det är viktigt att se människorna och inte bara siffrorna, även om forskningen är viktig. Jag återkommer med min fråga. Om jag inte får svar på den kan jag återkomma i en interpellation. Hur tror du att fördelningen kommer att se ut i den fördelningspolitiska analys som ska presenteras i samband med budgetpropositionen ? Eller kommer regeringen inte att ha en sådan? 47 (): Som ett mantra i alla interpellationsdebatter med som jag har lyssnat på talar han om vikten av olika förslag som genomförs av den borgerliga regeringen. kommer jag in på samma tanke som . Den handlar om pensionärerna. De har inte fått någon skattesänkning. Jag vet att finansministern har svarat att de inte arbetar. Det är sant. De har gjort sitt genom att de har arbetat många sedan de var och bidragit till att vi i vår generation har det så bra som vi har det . Men de får vara med och finansiera skattesänkningarna framför allt för de högavlönade och de som redan har. De får också betala skatt på trafikförsäkringen. De flesta av dem som är äldre har faktiskt bil och har körkort. De får som sagt vara med och bidra till det här. Det kanske man kunde få lite mer utvecklat. Varför ska de vara med och betala för någonting som de inte får del av om man nu tycker att man vill ha en fördelningspolitik som gynnar dem? De får faktiskt ganska häftiga effekter av det här, framför allt kvinnor som inte har så höga pensioner men av vilka många har en bil. 48 (): När under förra mandatperioden skulle ompröva sin ekonomiska politik och skulle bli så kallade Nya sade , förmodligen på inrådan av , att varje sänkt skattekrona också är en krona som därmed försvinner från välfärden. När man sänker skatter minskar möjligheterna att satsa på välfärden. Det är ganska logiskt. Det är klart att man inte kan både sänka skatten 1 miljard och använda samma miljard till att bygga ut välfärden. Med tanke på vars och ens plånbok kan ingen ha den uppfattningen att de kan både minska sina inkomster och öka utgifterna. Det brukar sluta på ett ganska vedervärdigt sätt för individen. Även för samhället slutar det på samma sätt om man ökar utgifterna och minskar inkomsterna. Faktum är att denna omprövning av den moderata politiken, som var seriöst menad , har man nu lagt bakom sig. inser man inte längre att det finns ett samband mellan inkomster och utgifter. Jag har ställt frågan och inte fått svar. Jag tolkar att det är ett uttryck för att man inte längre står fast vid den gamla omprövningen av politiken. Jag har ställt frågan: Vilka forskare och vilken forskning förlitar sig nu finansministern och regeringen på när de under brinnande högkonjunktur ytterligare vill förstärka högkonjunkturen med risk för att den helt enkelt går över styr? Då säger att jag ringaktar forskningen. har fått det mesta om bakfoten men speciellt det här. Det är inte fråga om att ringakta forskningen utan tvärtom att högakta forskningen, för forskningen säger precis tvärtom mot vad gör. Jag ville veta om det fanns någon speciell forskare eller forskning som hade letat fram. Men det finns det uppenbarligen inte, så det får vara svaret på den frågan. konstaterar jag att skatt efter bärkraft i moderat tappning är att de som är förmögna ska slippa förmögenhetsskatter, för det är synd om dem. De som är pensionärer ska inte få någon skattesänkning. De ska få höjd moderat bilskatt i stället. Det är skatt efter moderat bärkraft. 49 Finansminister (): uttrycker en oro för att Socialdemokraterna efter valet skulle hamna i en situation där man på nytt, som det uttrycks, får sanera efter en borgerlig regering. Jag skulle väldigt gärna vilja stilla den oron. Jag tycker att den här debatten på många sätt gör det. Det är gamla socialdemokrater. Man kan inte se att vi har en och en halv miljon människor som står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre. Man kan inte se att arbetslösheten i efter ett långt socialdemokratiskt maktinnehav är väsentligt högre än i våra grannländer, högre än i , eller . Man kan inte erkänna att ett långvarigt socialdemokratiskt maktinnehav har gjort att vi i praktiken inte har fått några nya jobb, utan i andra länder har jobben vuxit till. I har vi stått still. Det är en väldigt traditionell socialdemokratisk oppositionspolitik som kommer till uttryck här. tar upp en lång rad satsningar. är det pensionärer det gäller. Det är Ams, barnbidrag och alla möjliga andra åt alla håll ska pengarna sprätta i väg. Jag förstår att man inte redovisar några budgettabeller i den socialdemokratiska motionen, för det är omöjligt att få en sådan politik att gå ihop. Det är viktigt att alla pensionärer har klart för sig hur det ligger till: Socialdemokraterna kommer inte att sänka skatten för pensionärer. Socialdemokraterna kommer inte att använda de pengar som finns, om de skulle hamna i regeringsställning igen, till att genomföra en mycket omfattande skattesänkning för pensionärerna. Här driver man en väldigt opportunistisk kritik mot regeringen. Vi vidtar en viktig åtgärd för jobben. Den får kritik av Socialdemokraterna, men inte kommer det att bli någon socialdemokratisk skattesänkning för pensionärerna. Det finns inte en tillstymmelse till det i den socialdemokratiska partimotionen. Inte en krona är lagd på en skattesänkning för pensionärerna i den socialdemokratiska partimotionen. Det är väl lite så här världen ska se ut. Med Socialdemokraterna i opposition är det överbudspolitik; i regeringsställning tar man ansvar för statsfinanserna. Det är bra. I opposition talar man om orättvisorna; i regeringsställning ökar man dem. I opposition talar man sig varm för jobben; i regeringsställning står allting still och stampar. Med en borgerlig regering får vi en politik som gör att det lönar sig bättre att arbeta, och vi tar steg för steg på en lång väg tillbaka till full sysselsättning. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades betänkande 2006/07:FiU18 årsredovisning betänkande 2006/07:SkU20 Folkbokföring av statsministerns familj betänkande 2006/07:CU25 Vissa frågor om trafikförsäkring och rättsskyddsförsäkring Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /07:MJU11 Havsmiljöpolitik 2006/07:MJU12 Biologisk mångfald 2006/07:MJU14 Fiskeripolitik betänkande 2006/07:JuU10 Våldsbrott och brottsoffer 9 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:525 Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid av () till statsrådet () 2006/07:526 Ungdomar på arbetsmarknaden av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:527 Satsning på barn i de tidiga åldrarna av () till statsrådet () 2006/07:528 Klimat- och energifrågorna i EU-konstitutionen av () till statsrådet () 2006/07:529 Bristen på utbildning för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden av () till statsrådet () 2006/07:530 Rasen belgisk blå av () till jordbruksminister () 2006/07:531 Hyresrätten och neutraliteten av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.