prot · GU09115 · 2007-05-29 00:00:00 — Slopandet av den statliga fastighetsskatten ska av offentligfinansiella skäl finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Vissa delar av förslaget som presenterades ekonomiska vårproposition kan ha konsekvenser som inte är fördelningspolitiskt önskvärda men som till stora delar vägs upp av andra förslag. Regeringens preliminära bedömning är att förslaget får en fördelningspolitiskt acceptabel profil. Om den arbetsgrupp som utreder förslaget visar på oönskade effekter vad avser bland annat fördelning mellan regioner ska arbetsgruppen vara fri att pröva alternativa vägar. Regeringens avsikt är att ingen ska betala mer i fastighetsavgift än vad man skulle ha gjort enligt de tidigare reglerna. 53 (): Jag får tacka ministern för svaret. säger att fastighetsskatten är orättvis och att den saknar folkligt stöd och legitimitet. Jag tänkte att vi väl kan resonera kring vad ministern bygger detta på. Finansministern ville faktiskt själv inte avskaffa fastighetsskatten. Som nationalekonom förstår ju också att fastighetsskatten inte har mycket med jobbtillväxt och kamp mot arbetslöshet att göra. Tyvärr blev han överkörd av och andra i regeringen eftersom detta var stora politiska paradfråga. Det tycker vi socialdemokrater är synd. riktade tidigt kritik mot avskaffandet just för att det inte var befrämjande i kampen mot arbetslösheten. Energin borde riktas mer mot kampen mot det som finansministern kallar för utanförskapet. gick så pass långt att man ansåg att fastighetsskatten till och med kunde höjas för att åstadkomma en mer neutral beskattning mot annan kapitalbeskattning. Varför är fastighetsskatten då så orättvis? Den innehåller en begränsningsregel som ska ta hänsyn till fastighetsägare med små inkomster. Varför lade inte ministern fram förslag om en ur hans synvinkel rimligare skatt ur fördelningssynpunkt i stället för att avskaffa den helt? Den gynnar nu de rikaste på ett i mitt tycke orimligt sätt. Man kan fråga sig vad det finns för exempel på människor som av privatekonomiska skäl måste lämna hus och hem på grund av fastighetsskatten. Saknar då fastighetsskatten legitimitet? Nja, möjligen hos den tiondel av den svenska befolkningen som har de vräkigaste villorna och de största inkomsterna. Eller menar ministern att den känns orimlig också i inland? I min gamla och kära hemkommun som jag har flyttat från i heter den finns det en, just det, en fastighet som ligger i taxeringsvärde. Tittar vi här omkring, i , och ser vi att det är precis tvärtom. Där finns det en, just det, en fastighet som ligger i taxeringsvärde. Ni moderater prisar marknaden och marknadens mekanismer ganska regelbundet. Man kan dock fundera på om det är så att ni drar undan själva mekanismerna när ni själva ska betala. I stället är det fastighetsägarna i som ska vara med och betala genom höjningen av reavinstbeskattningen. Slopandet av fastighetsskatten ska ju finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Vem vinner och vem tjänar på det? Vem är det som förlorar och måste betala? säger i sitt svar att vissa delar i vårpropositionen kan ha konsekvenser som inte är fördelningspolitiskt önskvärda men som till stora delar vägs upp av andra förslag. Den fördelningspolitiska konsekvensen är uppenbar. Men frågan är till hur stor del den vägs upp. Hur blir det med fastighetsägarna i ? På vilket sätt är de med och betalar? Inte är det genom att slopa förmögenhetsskatten, vilket ytterligare spär på den snedvridna fördelningen! Inte heller är det genom sänkta inkomstskatter eller skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Kanske är det genom en kommande reform som handlar om slopad värnskatt. Egentligen ska man inte raljera om så allvarliga saker som skatter, men alla norrlänningar får vara med och betala detta. De tjänar inte lika mycket på slopandet av förmögenhetsskatt, värnskatt eller avdrag för hushållsnära tjänster. Däremot kommer alla att förlora på den av regeringen aviserade räntehöjningen. 54 HANS (): Man måste i alla fall erkänna att den borgerliga regeringens politik är väldigt konsekvent i ett hänseende. Den innebär en väldigt tydlig omfördelning av samhällets resurser från dem som har lite till dem som har mycket. Det går som en röd tråd genom alla beslut som denna borgerliga majoritet tvingar igenom i , oavsett om det handlar om arbetsmarknadspolitik, bostadspolitik eller skattepolitik. Den som redan har en god ekonomi ska få det bättre, och den som har sämre ekonomi får betala. Så ser det ut rätt igenom. Förändringen av fastighetsskatten som genomförs är klockren också i det sammanhanget. Den som har en dyr villa får sänkt fastighetsskatt, och den som har ett billigt hus får nöja sig med att vara med och betala kalaset i form av höjd reavinstskatt. Om jag ser till mitt eget hemlän kan jag lätt konstatera att de allra flesta fastighetsägare inte får någon del av den sänkta fastighetsskatten eller förmögenhetsskatten, för den delen. Däremot får de vara med och betala i form av höjd reavinstskatt den dag de säljer huset och i form av högre räntor som blir en följd av den förda politiken. Om man tittar på grannkommunen där jag bor, kommun, ser man att av fastighetsägarna där får någon del av den sänkta fastighetsskatten, men det blir inte många kronor. av dem som har fastigheter i får nöja sig med att vara med och betala i form av höjd reavinstskatt den dag de säljer. I ser det lite bättre ut. Där får av fastighetsägarna sänkt fastighetsskatt, och i är det hela 2 ½ procent. Bara 97 ½ procent går back på affären! Om man jämför detta med kommuner som exempelvis , , och andra kommuner där medelinkomsten är hög blir det väldigt uppenbart att detta inte bara handlar om en omfördelning mellan enskilda människor, utan det handlar faktiskt också om att man sänker det samlade skattetrycket i landets rikaste kommuner och låter dem som bor i några av landets fattigaste kommuner vara med och betala kalaset. Tycker verkligen finansministern att detta är en rimlig och rättvis politik? Jag tycker definitivt inte det. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § (forts.) Svar på interpellation 2006/07:517 om fastighetsskatten och 55 (): Det svar som ministern ger till väcker många frågor. Jag kan tycka att det blir alltmer tydligt för som går att regeringens politik går de rika till mötes. Regeringen stärker redan starka och självgående tillväxtcenter på bekostnad av arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade och särskilt, kan jag tycka, landsbygden, för vilka försämringar redan genomförts. Signalerna utåt blir att man för en blind, hård och för verkligheten där ute okänslig politik. Det är alltså gigantiska omfördelningar som sker mellan landsbygd och rikemansbygd. Ett exempel är det vi nu debatterar, sänkningen av fastighetsskatten. Den kommer att innebära att det sker en omfördelning av miljarder, som återigen går till och andra starka tillväxtregioner. Större delen av inlands villaägare kommer att få betala sin fastighetsskatt som förut eftersom flertalet inte kommer upp i ett taxeringsvärde på 450 000, som de får vara med och betala förslaget genom höjd reavinstskatt på framtida försäljningar. I min egen hemkommun finns det endast en villa som har högre taxeringsvärde än 450 000. Det är faktiskt en granne till mig. Det är alltså den enda villaägaren i min hemkommun som får några kronors sänkning av fastighetsskatten. Alla de andra kommer att få oförändrad skatt, men om man ska sälja villan så innebär det att den eventuella reavinst man får ska gå till att finansiera de stora skattesänkningarna i miljonärsvillorna i , och . Och vad är det egentligen för rättvisa med det? Det kan man fråga sig. Enligt uppgifter brukar ta in ca 28 miljarder i fastighetsskatt. Det är alltså lika mycket som barnbidraget. Dessa intäkter används för solidarisk fördelning ut till hela landet för att klara en likvärdig vård, omsorg och skola så även alltså till min hemkommun och landsbygden. Den förändring som man nu gör sägs minska statens intäkter med ca 16,3 miljarder. Det är faktiskt pengar som vi socialdemokrater tycker att vi ska använda för att utjämna skillnaderna mellan våra regioner i . 16,3 miljarder de går tillbaka till villaägare, och merparten av de här pengarna går faktiskt till den privilegierade gruppen i samhället. Denna privilegierade grupp har dessutom fått 6 miljarder genom slopande av förmögenhetsskatten. Sänkningen av fastighetsskatten är en del av en omvänd regionalpolitik som kommer att innebära att klyftorna fortsätter att växa mellan olika delar av landet. Så ser jag det. Om det är så som statsrådet säger i det svar som han har gett till , att om förslaget skulle få oönskade fördelningseffekter mellan regionerna så ska den tillsatta arbetsgrupp som ska jobba med detta vara fri att pröva alternativa vägar, så är jag mycket intresserad, statsrådet, av att få veta vilka de kan tänkas vara. 56 (): Jag förstår om inte är nöjd med svaret. Jag tycker att i svaret faktiskt ger starka fingervisningar om sitt eget tvivel och svaga och dåliga tro på att detta verkligen är fördelningspolitiskt önskvärt och riktigt. I svaret står det nämligen: Vissa delar av förslaget som presenterades ekonomiska vårproposition kan ha konsekvenser som inte är fördelningspolitiskt önskvärda Detta är en intressant fingervisning om att verkligheten någonstans nosar er i nacken och att ni begriper att det här egentligen inte håller för en debatt om rättvisa i . Statsrådet öppnar för att pröva andra alternativa vägar. Det skulle vara intressant att få en liten fingervisning om vad det är för sorts andra alternativa vägar. Jag tycker att det är intressant att se följande: har 31 fastigheter under 450 000. Där bor statsrådets chef eller bodde. Alla dessa är Stockholmsförorter som gynnas. Det är stora, fina villor i de här kommunerna väldigt få har ett taxeringsvärde under 450 000. Sedan kan vi titta på mitt hemlän. I har vi 2 718 fastigheter under 450 000. Det är av hela beståndet. har 4 423 fastigheter under 450 000. Det är av beståndet. har 3 277. Det är av beståndet. har 2 149. Där ser det lite annorlunda ut. Där är det av beståndet. har , har , har , har , har , har och har . Vårt län, , är ett län där många över huvud taget aldrig ens en gång behöver fundera över att få några extra inkomster på grund av era förändringar i fastighetsskatten. Däremot kan man se i att det är rätt så många som kan tillgodogöra sig den möjligheten. Vad är detta om inte regionalpolitisk slagsida, om inte orättvis fördelning och om inte att ställa olika regioner i landet mot varandra? Glesbygd ställs mot storstad. Det är också en dimension av rättvisa och fördelningspolitik. Jag tycker att de antydningar som ministern ger i sitt svar till innehåller en del av insikt, och det skulle vara intressant att höra dig utveckla det lite. Det står: kan ha konsekvenser som inte är fördelningspolitiskt önskvärda . Jag har räknat upp stabilt med konsekvenser som jag förmodar att inte tycker är fördelningspolitiskt korrekta eller önskvärda. Jag tror inte att det är särskilt många i landet, i varje fall inte i mitt hemlän och i de här kommunerna särskilt inte i som tycker att det här är speciellt imponerande eller fördelningspolitiskt önskvärt. Det är nog klokt att fundera på alternativa vägar, om man nu ska fundera på att göra någonting över huvud taget. Tydligt är i alla fall att regeringens fördelningspolitik, som den ser ut just nu och enligt vårpropositionen, ger en tiondel av det svenska folket av inkomstförstärkningarna. Det kan knappast vara att betrakta som särskilt rättvist. 57 Finansminister (): Det är en mycket viktig debatt som vi för här kring fastighetsskatteförslaget. Det är viktigt att all politik får någorlunda rättvisa konsekvenser. Vi ska ha klart för oss att det är en stor del av befolkning som har uppfattningen att den fastighetsskatt vi har haft i har drabbat människor på ett orättvist, orimligt och oförutsägbart sätt. Det har varit den kanske hårdast kritiserade skattebasen som vi har haft i det svenska skattesystemet. Så länge jag kan överblicka kommer att ha förhållandevis höga skatter, därför att vi har en hög ambition när det gäller skola, äldreomsorg, barnomsorg och andra viktiga verksamheter. Det betyder att det är viktigt att många människor uppfattar det som rimligt att vara med och bidra till välfärden, både de som tjänar mindre och de som tjänar mer. Om vi bygger ett samhälle där några känner att de inte behandlas på ett rimligt, rättvist och förutsägbart sätt bygger vi in orättvisor i systemet. Det är därför vi vart och haft reformer av fastighetsskatten. Det är därför det enda konkreta socialdemokratiska skattesänkningslöftet i valrörelsen var att lägga i storleksordningen 6 miljarder på att sänka fastighetsskatten. Jag har inte gjort någon väldigt noggrann utvärdering av det vallöftet, men jag föreställer mig att fördelningskonsekvenserna av det inte hade varit sisådär alldeles lyckliga. Jag skulle också vilja påpeka att en sak vet vi, nämligen att om Socialdemokraterna mot all förmodan skulle hamna i regeringsställning jag inser att det nu ser mörkt ut för Socialdemokraterna men om läget skulle ljusna ska alla i , , och Hans räkna med en chockhöjning av fastighetsskatten. Då ska vi ha ett fullt genomslag för taxeringsvärdena från 20062010. Vi vet också att med vår politik har alla totalt sett fått en sänkning om man jämför med de gällande reglerna och ett fullt genomslag för de taxeringsvärden som Socialdemokraterna uppenbarligen inte vill backa från. Det är bland annat det som valrörelsen kommer att handla om, alltså att alla människor, oavsett kommun, ska räkna med en chockhöjning av fastighetsskatten om Socialdemokraterna återkommer och inför av taxeringsvärdet och fullt genomslag för detta. Det är klart att det kommer att bli dyrt i de kommunerna. Jag förstår av inlägg att det inte heller kommer att bli någon sänkning av realisationsvinstbeskattningen. Om vi sänker skatten med 16 miljarder och höjer avgifter och skatter med 16 miljarder har vi ju inte tillfört något till välfärden. Det enda sättet för att tillföra pengar till välfärden är då att ligga kvar med en kraftig höjning av realisationsvinstbeskattningen. Det blir kanske så. Det blir kanske fullt genomslag på . Det blir kanske bibehållen realisationsvinstbeskattning. Det blir en skattechock från till Smygehuk. Jag ska villigt erkänna att många fastighetsägare i vinner på vårt förslag. I genomsnitt vinner Norrlandslänen. 168 000 fastighetsägare i de fem Norrlandslänen vinner. Man vinner också i storstadslänen. Det är tveklöst så. Man vinner i storleksordningen i exempelvis . Men man får också, och det har ibland tyvärr glömts bort i RUT:s kalkyler, en kraftig belastning på realisationsvinstbeskattningen. betalar jämfört med någonstans mellan femton och tjugo gånger mer i realisationsvinstbeskattning i det förslag som vi lagt fram. Det är ingen slump att det är så eftersom det är matchningen av realisationsvinstbeskattningen, en övergång från löpande till realisationsvinstbeskattning, som gör att det finns anständiga effekter i detta. Men vi ska naturligtvis titta noggrant på det. Vår ambition är att det ska vara rimligt, och uppfattas som rimligt i både , , och , att betala fastighetsskatt och fastighetsavgift eftersom det är en viktig del av vårt skattesystem. Det måste uppfattas som legitimt. Det måste uppfattas som rimligt. Där är vi inte . Vi är på väg dit. 58 (): Som den finansminister han är tycker att förslaget är någorlunda rättvist. är det så, vilket andra redan sagt, att den rikaste tiondelen av befolkning tjänar mest på förslaget. Och det ska vara någorlunda rättvist! Dessutom säger sig regeringen ha stora ambitioner när det gäller välfärden. Då kan jag meddela att vi har större ambitioner än den högerledda regeringen när det gäller välfärden. Vidare säger finansministern att det ser mörkt ut för oss. Och typiskt nog frågar han, moderat som han är, vilket ställningstagande vi gör inför valet . Vi får väl se hur mycket och de övriga i regeringen kommer att ha ställt till med. En sak skulle jag vilja kommentera direkt, nämligen att ni säger att det är rimligt att man betalar mer i reavinstbeskattning i . Professor , kanske främste skatteexpert, avvisar det förslag och de lösningar som ni lagt fram. Han skriver: Regeringens finansieringsförslag har oacceptabelt många nackdelar, särskilt i kombination med kraftigt sänkt beskattning av fastighetsinnehavet. Det leder enligt all ekonomisk teori till betydande prishöjningar på bostadsmarknaden då den höjda försäljningsbeskattningen medför att utbudet av bostäder kommer att minska som den sänkta skattekostnaden under innehavet medför större utrymme för kapitalkostnader för köparen. Sammantaget torde effekten bli en icke önskvärd minskad rörlighet på bostadsmarknaden och ökade kostnader och därmed svårigheter för ungdomar och andra att ta sig in på småhus- och bostadsrättsmarknaden. Som nationalekonom var ju emot förslaget att slopa fastighetsskatten. Eller varför inte gå till , chefen för skatteavdelningen i ; om jag förstått det rätt har ni träffats . Han vill att har kvar fastighetsskatten och varnar för ökade fastighetspriser eftersom det kan leda till att folk hellre investerar i fastigheter än i produktion. Han tillägger att håller på att göra samma misstag som en gång gjorde i . Alltså: Det kan leda till att folk hellre investerar i fastigheter än i produktion. Vilket utanförskap avser finansministern? Är det de i , , och så vidare som anses vara hårt belastade av fastighetsskatten? Är det detta utanförskap man vill bryta? Jag frågar mig också om finansministern inte ser att det finns regionala oönskade effekter i förslaget. Han säger bara att en arbetsgrupp får väl titta på om det är så. Vilka värderingar har finansministern själv? Detta kan väl tolkas så att det är en del av regeringens regionalpolitik. De nya genomför de gamla politik. En gång fick , när han framförde skattesänkningar på 130 miljarder, storstryk. Det var i valrörelsen . genomför ni sänkningar på hälften av den summan, 65 miljarder, och fördelningspolitiken är solklar. Det visar alla utredningar. Den är så tydlig att till och med finansministern själv medger det. Han säger till viss del men att det vägs upp av andra förslag. är det endast en fastighet som ligger över 450 000 i min gamla hemkommun . Och är det endast en fastighet som ligger under 450 000 i . Vem är det som vinner, och vem är det som förlorar? Förslaget är orättvist. Det är inte riktigt finansierat. Det är omfördelat från fattig till rik. Det är omfördelat från svag region till tillväxtregion. Det har förkastats av ekonomerna. 59 (): Jag skulle fortfarande vilja veta vilka alternativa vägar som är tänkta att prövas i förslaget. Jag blev verkligen fundersam över Borgs svar. Många faktorer hänger ju samman, och man måste se lösningarna i ett helhetsperspektiv. Jag blir därför mycket fundersam och undrar vad det regionalpolitiska tänket egentligen är. Hur tänker regeringen? Vill man lägga om det regionalpolitiska målet att hela ska leva? Tänker man skrota det? Vi debatterar egentligen fastighetsskatten, men jag måste säga att det verkar som om det sker en medveten dränering av landsbygden. I går kom ett sådant negativt besked igen i mitt hemlän . Fem skattekontor ska läggas ned, nämligen de i , , , och . Hundratalet anställda kommer att beröras, och åter drabbar det främst kvinnor. kom även neddragningar. Och vilka konsekvenser kommer de statliga bolagsutförsäljningarna att få för landsbygden? Ja, frågorna är jättemånga. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att debatten handlar om fastighetsskatten.) Dessutom håller den borgerliga regeringen på att successivt avveckla alla fördelningspolitiska inslag i skattesystemet förmögenhetsskatten, fastighetsskatten, värnskatten och skatteutjämningssystemet. När de är borta har vi knappast några fördelningspolitiska inslag kvar. Hur kommer landsbygden då att se ut? Hur kommer man att klara av detta? Min fråga till finansminister blir: Kommer regeringen att kompensera de delar av landet landsbygden, mindre orter och arbetslöshetstyngda regioner som i praktiken nu får betala också för sänkningen av fastighetsskatten? 60 (): Är det här ett beställningsverk från moderata kärnväljare i , eller vad är det för något? Här har jag försökt beskriva den oerhört tydliga skillnaden mellan , som har noll fastigheter under 450 000 i taxeringsvärde, och exempelvis , där av fastigheterna ligger under 450 000. Jag tror att du känner orättvisan i det här, . Du begriper ihåligheten i det ni håller på med. Du öppnar på slutet dörren lite för att göra några små kosmetiska förändringar av orimligheter. Men i grunden är orimligheterna så stora i förslaget att ni måste slänga det i papperskorgen och gå ifrån det om ni ska göra någon förändring som betyder någonting. Det är så sanningen ser ut om orden rättvisa och regional fördelning ska ha något värde i sammanhanget. Den här förbättringen, som tillfaller de stora fastighetsägarna i storstadsregionen, kommer . Det är en förändring som gör att det blir ett tillskott år . De som har 450 000 eller ligger därunder får däremot ingenting i sammanhanget. Det tycker jag är det riktiga perspektivet i diskussionen. I stället för att man gör på det här sättet behövs en utvecklingspolitik för hela landet. Det här förstärker den svaga positionen för de glesare delarna av . Jag uppmanar dig att se sanningen som den är. Det här är ett djupt orättvist förslag ur regionalpolitisk synpunkt. Försök ta med dig det i det fortsatta arbetet! Min bedömning är att ska ni göra någonting för att lösa den här orättvisan bör ni nog börja om från början och dra tillbaka förslaget. Det är nog inte vi som ligger risigt till . Opinionsmätningar och annat visar nu tvärtom att det är regeringen som ligger risigt till, beroende på att man har sagt en sak och gjort en annan. 61 (): Jag tog mig friheten att anmäla mig av den anledningen att jag har ett annorlunda perspektiv på frågan om det är en regionalpolitisk insats eller inte. Det får säkert en del sådana återverkningar också. Jag råkar bo i en av de nämnda kommunerna och är själv väldigt rik genom att jag har blivit upptaxerad så enormt mycket. Jag ser det framför allt som att enskilda individer betalar skatten. Det har varit en väldig taxeringsuppgång under en lång följd av år i framför allt . Det har fått som följd att många människor har känt väldig otrygghet, därför att det inte funnits något som helst samband mellan den skatt de har debiterats och den betalningsförmåga de har haft. Det system som Socialdemokraterna gjorde sig till tolk för och införde fick som följd att väldigt många undantagsregler var tvungna att införas. Man kan naturligtvis diskutera hur undantagen var utformade. , och andra partier stödde alla dessa undantag, för det var nödvändigt ur fördelningssynpunkt. Ändå kände väldigt många människor oro för att inte kunna bo kvar. Jag ska berätta en alldeles sann historia om en fullmäktigeledamot i den kommun där jag bodde. Han var socialdemokrat och är säkert socialdemokrat fortfarande. Han önskade oss ingen framgång, men han kom fram till mig och sade och jag vill gärna tala om det: Om det nu blir regeringsskifte, gör då någonting åt en enda sak, så att jag kan bo kvar. Det är en bild av den otrygghet som många tyvärr kände. Fastighetsskatten kom, med den utformning den fick, att helt och hållet bryta mot den goda socialdemokratiska och liberala, jag hoppas också moderata, principen att vi ska ha skatt efter bärkraft. Därför menar jag att det var nödvändigt att göra någonting. Jag tror för min del, i motsats till de socialdemokratiska debattörerna, att fastighetsskattesystemet som det kom att utformas i bidrog till valutgången. Socialdemokraterna gjorde sitt allra sämsta val i och i hela landet. Det berodde helt enkelt på att det var många människor som kände sig hotade till sin bostad. Jag tror att man måste tänka lite på det sättet också.