prot · GU09128 · 2007-06-18 00:00:00 — Jag skulle i så fall känna en större oro för det har också kommit fram i de samtal jag har haft med företrädare för kultursektorn att man inte har gjort något från den tidigare regeringens sida utan man lät det hela löpa på. A-kassan, som var tänkt för något helt annat, fick fungera som något slags förtäckt stöd till kultursektorn. Det är egentligen inte tillfredsställande för någon och absolut inte i linje med vad som är tänkt. Jag kan också tacka för lovorden när det gällde utbyggnaden av allianserna. Det handlar trots allt om att man har gått från 20 miljoner och lägger på 30 miljoner och skapar också en musikallians. Det har i hög grad glatt de verksamma inom musikområdet. De har kanske på många sätt en ännu svårare situation än andra inom scenkonstområdet har. pågår diskussioner med företrädare från sektorn, och andra om hur man bäst ska använda de nya medlen. Jag känner mig trots allt rätt trygg i att vi är på rätt väg och att det händer en hel del. I detta anförande instämde (). 83 (): De 30 miljonerna är positivt. Det är också positivt att kulturministern har ändrat sig och att momsen gavs tillbaka. Men frågan är om den moms, som kulturministern har nämnt, som gavs tillbaka bara gällde för , var en engångsföreteelse, så att momsen måste betalas . säger kulturministern att arbetssituationen är bättre. Visst har arbetslösheten sjunkit. Men hur är arbetslösheten bland kulturarbetarna? Vilken trygghet har de? De känner sig osäkra på om de klarar kriterierna för att få komma med i a-kassan. Får de jobb ? De flesta, , som kulturministern känner till, till exempel skådespelarna, är frilansare. Hur ska de klara detta? Kulturministern har sagt att de naturligtvis kan bli egna företagare. Men kulturarbetarna är inte födda att bli egenföretagare. En kulturarbetare vill ge något till samhället utan att få en profit, en vinst. Men varje företag måste ha en vinst. Men kulturarbetarna skapar något för att ge något, och de har sin lön. Lönen måste vara klar och säker. Hur tänker kulturministern fortsätta att ge dem den tryggheten? Kulturministern sade att Socialdemokraterna inte har gjort något tidigare. Det har vi gjort. Vi har givit alla kulturarbetare trygghet. Det fanns en överenskommelse, en a-kassa. Alla kände sig trygga. känner ingen sig trygg med den a-kassa alliansregeringen tog fram. Jag hoppas att kulturministern, som har känsla för kultur, har jobbat för och älskar kulturen, vill ge dem möjligheter att existera. Tillsammans med dem kan kultur också existera. 84 Kulturminister (): Jag tror trots allt att missuppfattar situationen om man tror att kulturskaparna känner sig trygga med att det finns en a-kassa. Så är det inte. Kulturskaparna känner sig trygga om det finns en efterfrågan på deras arbeten och tjänster. Den har i hög grad ökat. 2 500 personer ytterligare har fått arbete inom kultursektorn 2005, och det kommer också att gälla . Det är i så fall trygghet. säger att vi har ändrat oss i momsfrågan. Vi har också haft den debatten tidigare. Det var uppenbart att det var oklart när det handlade om momspengarna. har 400 miljoner gått till kultursektorn, till scenkonstsektorn. Det är ett engångsanslag, men säkert oerhört välkommet bland de institutioner som har fått det. Jag tror inte att någon i de underhandskontakter jag har haft har givit vid handen att om det hade varit en fortsatt socialdemokratisk regeringen hade man inte fortsatt att höja momsen. Så hade inte skett. Man hade tagit mycket av kulturbudgeten. Det måste ändå vara prioriteringar . Det är väl lite oklart om det är en massflykt från a-kassan. En del har säkert valt andra a-kassor, men det finns också de som står nära inför pension som har valt att inte betala in till a-kassan. Det är ingen lycklig lösning, och vi tycker att alla ska vara med i en a-kassa. Jag kan konstatera att det trots allt händer mycket positivt på området. Det finns inget tvång att bli egenföretagare. Däremot finns det en stark önskan och en nyfikenhet enligt Arbetsförmedlingen Kultur, som ger rådgivning på detta område, att starta eget. Man ser att det finns fördelar i det, men det finns också en hel del rädsla och okunskap om hur man bygger upp ett företag. Det handlar om budgetar och om skattefrågor. Det är precis samma resonemang som vi har när det gäller de konstnärliga utbildningarna, där det också finns stora behov av detta. Vare sig man vill det eller inte är det här en sektor som är osäker. Någonting som man har kommit överens om från både arbetstagarparten och arbetsgivarparten är att det måste fungera på det här sättet det finns ingen annan lösning. Då tycker jag att det som vi har börjat göra när det handlar om stödet till allianserna, som är en 150-procentig ökning jämfört med den föregående regeringen, det uppdrag som har fått, det extra stöd som går till kvinnors företagande via det är också många kvinnor verksamma inom den här sektorn och de samtal som vi för på med borde lugna en hel del. 85 (): Visst är det tryggt när kulturministern nämner allt detta, men verkligheten skiljer sig från ordet. Alla kulturarbetare kan inte vara trygga. Om man går ut och pratar med kulturarbetare hör man att de är väldigt oroliga. Med de höga a-kasseavgifter som införs och de låga ersättningar som de får blir de självklart oroliga. Då kan man inte, kulturministern, komma och säga att de ska börja med eget företag. Det är inte lätt. Av egenföretagare krävs mycket för att de ska bli bra företagare, och en kulturarbetare kan inte alltid bli egenföretagare. Därför är det lite svårt att jämföra kulturarbetare med egenföretagare. De flesta kulturarbetare siktar inte på profit, utan de siktar på sitt arbete och vad de kan ge till samhället och individerna. I det fallet måste vi se hur vi ska kunna behålla alla våra kulturarbetare. De berikar kulturen mycket i . Vilken trygghet kan vi ge dem? A-kassan är ett sätt för dem att känna trygghet de inte har arbete. Eftersom de flesta, av dem, är frilansare behöver de en trygghet som de inte har något arbete. Jag hoppas att kulturministern tänker vidta åtgärder som kan trygga deras framtid. Jag vill önska kulturministern en skön och trevlig sommar. Det har du förtjänat. 86 Kulturminister (): Tack, snälla ! Jag önskar även dig en skön sommar. Det har du också förtjänat. Jag vet inte om vi kommer så mycket längre. Den här frågan kommer jag naturligtvis att följa också. Låt mig säga att a-kassan trots allt inte har lagts ned. Jag vidhåller ändå den absoluta övertygelsen att a-kassa inte kan vara den enda tryggheten. Det måste handla om att det finns ett önskemål om att se och höra musiker, konstnärer, skådespelare, dansare och alla andra som är aktiva inom scenkonstsektorn på scenen. Men scenen kan också se annorlunda ut. Det är det som är väldigt spännande i de samtal jag har haft med företrädare för sektorn, som jag har träffat väldigt mycket just för att följa de här diskussionerna och den utveckling som vi nu ser. En scen kan finnas på flera olika områden. Det behöver kanske inte alltid vara en teater. Det är väldigt intressant att se när kulturskaparna själva upptäcker andra möjligheter att använda sin kompetens och att på så vis sprida kulturen. Detta i kombination med en god konjunktur, som också har ökat efterfrågan och givit nya jobb, gör åtminstone mig ganska lugn för framtiden. Sedan vet jag att det finns oro, som alltid vid förändringar, och att det finns en osäkerhet just därför att det handlar väldigt mycket om tillfälliga jobb och projektanställningar. Men det är en verklighet som kultursektorn lever med inte bara i utan i hela världen. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2006/07:638 om film på bio i hela landet 87 Kulturminister (): har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag som möjliggör för att lämna stöd, dels till investeringar i digitala projektorer av tillräckligt hög teknisk standard för att få visa all spelfilm, dels till digitala parallellkopior av spelfilm så att biografer över hela landet snabbt får tillgång till nyinspelad film. Den tidigare regeringen gav i uppdrag att på ett aktivt sätt följa den digitala biografutvecklingen, främst när det gäller biografer på mindre orter, samt att redovisa en utarbetad plan för hur utvecklingen kan stödjas och främjas i hela landet på ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Efter att ha tagit del av bedömde regeringen i budgetpropositionen att det inte bör genomföras några särskilda statliga insatser för att främja den digitala biografutvecklingen . Regeringen avsåg dock att fortsatt hålla sig informerad om den digitala biografutvecklingen i . Därför gavs ett förnyat uppdrag att aktivt följa utvecklingen på området. Det kan finnas anledning att erinra om de skäl för bedömningen som redovisades i budgetpropositionen. De var följande. Den kommersiella film- och biografbranschen bör kunna genomföra en digitalisering utan särskilda statliga insatser. Det är i första hand biografer på mindre orter som vid en omfattande digitalisering av de kommersiella biograferna kan vara i behov av samhällets insatser. som biografer på mindre orter bör ha störst nytta av ett teknikskifte, genom att det möjliggör en effektivare distribution, saknar dessa i många fall tillräckliga resurser för att själva bekosta den digitala visningstekniken. Någon omfattande digitalisering av kommersiella biografer var av redovisning att döma dock inte så nära förestående att det motiverade särskilda statliga insatser för biografer på mindre orter . har redovisat den fortsatta utvecklingen av digital bio i en ny rapport . Av rapporten framgår att det numera finns en internationell teknisk standard för digital bio men att utvecklingen i andra avseenden alltjämt har varit avvaktande. Bland annat har antalet digitala biosalonger i minskat något som redovisar. Det bör även vara en central uppgift för den svenska filmpolitiken att upprätthålla och utveckla biografstrukturen i landet. För regeringen är digitaliseringen av biograferna en strategiskt viktig fråga. I det perspektivet delar regeringen också tidigare bedömningar att utvecklingen bör främjas på ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Det är utifrån regeringens synpunkt viktigare att utvecklingen är långsiktig än att den sker snabbt. När det gäller stöd till digitala så kallade parallellkopior är det möjligt för att ge sådant stöd om det anses motiverat. Så har också skett i en del fall. Stöd till parallelldistribution ingår bland stöden till distribution och visning av film i hela landet filmavtal. Enligt filmavtalet ska dessa stöd i tillämpliga fall vara teknikneutrala med avseende på om analog eller digital teknik används. 88 (): Jag vill börja med att tacka för svaret, men jag måste tyvärr konstatera att jag anser att ministern är mig svaret skyldig, i varje fall på min första fråga. I svaret gör kulturministern en sammanfattning av de fakta som är kända. Sedan framhåller ministern i allmänna ordalag att det är bra att det finns biografer i hela landet. I svaret sägs också att regeringen anser att digitala biografer är en strategisk fråga, och det konstateras bara att det inte är så bråttom. Några initiativ planeras uppenbarligen inte. För mig är frågan långt mycket viktigare än så. Det finns faktiskt en tidsfaktor i sammanhanget. Det här handlar om vi ska kunna se film på biografer på mer än ett par orter i hela landet i varje län förutom i de största städerna, där biograftätheten är betydligt större. Efter kontakter med flera personer som är väl insatta i vad som sker just nu har min oro inte på något sätt stillats. Tvärtom ser vi just nu en kraftfull förberedelse för övergång till digital teknik från den aktör som i det närmaste har monopol på biografmarknaden, nämligen . Det råder inga delade meningar om att SF klarar teknikövergången av egen kraft. Men i samma stund som SF tar detta steg har man också tagit död på den nuvarande 35-milimeterstekniken. Det innebär att alla biografer som den dagen inte har digital biografutrustning av så kallad 2 K-standard bara har att lägga ned ambitionen att visa aktuell film. Mot bakgrund av den situation som vi just nu har upprepar jag därför min fråga i interpellationen: När avser ministern att leva upp till beslut och lägga fram förslag som möjliggör för att lämna stöd till investeringar i digitala projektorer av tillräckligt hög standard för att kunna visa all spelfilm? Jag anser att ministern bör ta initiativ i den riktning som föreslår i sin rapport . Det vill säga att regeringen bör ställa medel till förfogande så att ett första steg kan tas mot en digitalisering av svenska biografer på mindre orter och av de biografer som kompletterar SF i de större städerna. I förslaget bör det även finnas möjligheter för de biografer som har digitala anläggningar som inte uppfyller de tekniska kraven att få stöd för att komma upp till erforderlig standard. Allt detta kommer att garantera mångfalden och ge möjlighet att även se film på bio i hela landet. Jag vill inte påstå att redan är för sent ute, men tiden börjar rinna ur timglaset. Låt mig ta några exempel. I vårt grannland har man insett vad som är på väg att hända. Man har därför beslutat att digitalisera alla landets 420 biografer i snabb takt . Planen i inkluderar också ambulerande digitala 2 K-anläggningar inom ramen för det som där heter bygdekino. är inte det enda exemplet. Runt om i och självfallet i genomförs och planeras nu digitaliseringen av biograferna på bred front. har inte råd att hamna på efterkälken. Snälla ministern, ge nu här i kammaren ett positivt svar på min fråga! Ge biograferna i hela landet möjlighet att överleva! Tryck på digitaliseringsknappen! 89 Kulturminister (): , det skulle vara roligt om det var så enkelt att man bara kunde trycka på en knapp och säga att nu kör vi. Men det är inte riktigt så. kan vara trygg i att vi trots allt bevakar frågan. Vi säger att det här är strategiskt viktigt. Även vi vill att biografen ska kunna leva i hela landet och att biografen som samlingslokal ska kunna fylla fler funktioner än bara att visa film, vilket ju också är ambitionen på väldigt många håll. Det vet vi. Men eftersom vi också har att ta hänsyn till skattebetalarnas pengar och det kommer att behövas ett offentligt stöd för att det ska kunna fungera på många av de biografer som finns runt om i landet är det också viktigt att man väntar in rätt tidpunkt. I annat fall kommer detta att bli mycket dyrare än vi hade tänkt oss. Vi har regelbundna kontakter med , som också har i uppdrag att följa frågan, precis som sade. Där är uppfattningen nu att SF för tillfället avvaktar något, så det är inte så bråttom som säger. Det är troligt att det här kommer att ske inom en relativt snar framtid, men exakt när vet vi inte. Även jag har kontakt med bland annat Våra gårdar och vet att det finns flera som är engagerade och driver frågan. Exakt när det blir läge att så att säga trycka på digitaliseringsknappen kommer jag tyvärr inte att kunna svara på . 90 (): Det här handlar om ett investeringsstöd. Det handlar inte om fortlöpande verksamhetsstöd. Det är inte det som interpellationen handlar om, och det är inte det som är frågan. Jag, och knappast någon annan heller, har sådan insikt i SF:s styrelserum att vi kan avgöra hur snabbt SF avser att gå fram. Vad man gör är att man bedriver en kraftfull förberedelse. Man genomför en digitalisering av all reklamfilm, så att man i princip har hela systemet uppbyggt. Det är bara att byta projektor i andra ändan av tråden. Sedan har man sin digitaliserade biograf. man gör det är också acetatfilmen död. Det innebär också att övriga biografer slås ut när det gäller aktuell film. Jag vill i det här inlägget påminna om filmavtalet, som ju gäller . Regeringen är en av undertecknarna. är kanske den viktigaste faktorn för utvecklingen av svensk film. Där finns även med stöd för visning av svensk film, och därmed ett åtagande för biografernas långsiktiga utveckling. I avtalet sägs nämligen att de som har skrivit under ska verka för att antalet biobesök i ska öka. Genom att starta en utveckling av digitala biografer skulle staten på ett påtagligt sätt leva upp till sin del av avtalet. Jag vill återigen understryka att det handlar om att starta, inte om att genomföra detta fullt ut, på en gång. I föreslår man att man skulle starta med 100 biografer. Hur mycket pengar man kan avsätta för det är naturligtvis en budgetfråga, och hur själva systemet skulle se ut har inte uttalat sig om. Detsamma gäller frågor om medfinansiering och så vidare. I sammanhanget är det viktigt att säga att det stöd som stipuleras i filmavtalet bygger på 15 miljoner besök . fanns det farhågor om att denna nivå inte skulle kunna nås. Nedgången i antalet biobesök har flera orsaker. En av de viktigaste är att vi i vårt land tar alldeles för lätt på möjligheterna att från Internet illegalt nedladda färsk film. Den här debatten handlar faktiskt indirekt även om det. Sambandet mellan tillgången till aktuell film i hela landet och den illegala nedladdningen är glasklar. Särskilt hårt slår detta mot svensk film. kan vi komma att riskera hela den svenska filmproduktionen. Den digitala tekniken är en nödvändighet för att biograferna ska kunna hänga med även i den här konkurrensen. Jag vill i sammanhanget också framhålla att de digitaliserade biograferna precis som kulturministern sade ju kan visa mycket annat än film. har man runt om i kunnat se en direktöverförd föreställning från Metropolitanoperan i . Försöket blev en formidabel succé. Tusentals människor runt om i landet gick och såg opera med bland andra vår svenska världsstjärna . Det hade varit helt omöjligt. Framgången gjorde även att våra svenska nationalscener och Operan insåg vilka möjligheter som finns och därför har uttryckt stort intresse av att på samma sätt komma ut i hela landet. Min fråga kvarstår, och min vädjan till kulturministern kvarstår: Sätt i gång jobbet, så att vi inte hamnar på efterkälken! 91 Kulturminister (): Jag måste tyvärr upprepa en del som jag sade tidigare. Det är ännu lite tidigt att trycka på digitaliseringsknappen. Vi har en diskussion med bland andra om när rätt tidpunkt kommer. Precis som sade är detta också en budgetfråga bland många andra. Jag vet att har lagt ett förslag om digitalisering av ett hundratal biografer och gjort en beräkning av vad det skulle kunna kosta. Jag tror också att det finns stora möjligheter i detta. Jag tror att det var Così fan tutte eller någon annan opera som blev tillgänglig för många genom fantastisk teknik. Det var jätteroligt, och jag önskar att jag själv hade fått ta del av det. Men det blir förhoppningsvis fler tillfällen också på andra håll. Vi kommer också att ta fram underlag och beredning för ett förnyat filmavtal efter 2010. Det är ett arbete som kommer att påbörjas . Det finns ett antal frågor som vi måste ta ställning till , men det är glädjande att vi, trots att vi alla ser stora problem när det gäller nedladdningen av inte bara biofilmer utan också musik och litteratur, trots allt kan se att filmen och biografen håller ställningarna. var det var ett antal artiklar, efter redovisning, om att medborgarna faktiskt gärna går på bio och helst ser film på bio, inte bara hemma i sköna soffan. Vi kommer att återkomma när det gäller digitaliseringen. Det här är någonting som står för dörren. Men det gäller, ånyo, att vänta in rätt tillfälle, så att det inte blir en historia som blir mer dyrbar än den hade behövt bli. I detta ingår naturligtvis också en bevakning av hur man tänker och resonerar inom . 92 (): Jo, visst ska man invänta rätt tidpunkt. Men mitt i alltihop har man inväntat den där tidpunkten så länge att tåget redan har gått från perrongen. Just nu ser vi alltså en snabb internationell utveckling på det här området. I sker digitaliseringen snabbt. Man bygger ut med 2 K-teknik, 3 K och upp till 4 K. De stora tillverkarna av digital utrustning tar ständigt fram nya produkter på området. Det är inte utvecklingen i som kommer att driva fram en prispress vår biomarknad är alldeles för liten för det utan det är den internationella utvecklingen, som vi nu ser. Det sker runt om i . är inte det enda exemplet. Men är det kanske mest genomtänkta och kraftfulla exemplet, som jag berörde här tidigare. satsar också för övrigt stora pengar på produktion av film. Men i andra delar av ser vi samma sak. Det här innebär att som har varit en pionjär på området faktiskt riskerar att hamna på efterkälken. Regeringen kanske inte bedömer att det är möjligt att starta med 100 biografer. Starta då i mindre omfattning! Visa att detta är något som vi faktiskt kommer att göra i vårt land, att den här utvecklingen inte kommer att stanna av! Och visst ger det här oss stora möjligheter att se också annat direkt från andra håll i världen. Genesis återföreningskonsert i kommer att skickas ut på många av de här ställena och så vidare. Detta ger oss möjligheter till kultur i hela landet, inte bara film. Även om man kanske tycker att vi kan vänta är i alla fall min uppfattning att vi kommer att bli omsprungna om vi väntar. 93 (): Jag har inte tänkt förlänga debatten om filmen eller kulturen. Jag ville bara få tillfälle att från oss i kulturutskottsgruppen tacka kulturministern för det här första gemensamma året. Vi önskar en skön sommar och avkoppling från oss stickiga röda rosor. Vi kommer säkert tillbaka med kraft och ytterligare interpellationer . Men till dess hoppas vi att ministern får det avkopplande och hinner tänka på annat än interpellationer. 94 Kulturminister (): Jag blir riktigt rörd. Dessutom är det en väldigt vacker ros. Jag tycker mycket om röda rosor. Och jag uppskattar er också, även om det kanske inte alltid låter så när vi möts här i debatterna. Men det är faktiskt så. Det vore väldigt tråkigt, tycker jag, om det inte skulle bli synpunkter och resonemang och ifrågasättande av det som jag vill eller det som regeringen vill eller vilka det nu är som vill något. Jag tycker att det är väldigt roligt. Jag ser också fram emot hösten med många interpellationer och andra debatter. Tack så jättemycket! Jag ska bara säga något lite kort till . Jag visar gärna handlingskraft, men det måste också paras med ansvar. Det är därför jag håller mig lite grann ifrån att trycka ned knappen i botten . Situationen i ser faktiskt lite annorlunda ut. De har en annan ägandestruktur i fråga om biograferna än vad vi har här. Inte minst har de kommunalt ägda biografer i en helt annan utsträckning. Så deras situation är kanske lite annorlunda. Och det är väl inte riktigt heller statens uppgift att så att säga leda utvecklingen inom digitalbion. Men det är alldeles riktigt att vi också måste vara en aktiv spelare. Därför är den här parallella diskussionen, som vi måste ha, med och med branschen väldigt viktig. Jag tycker också att det finns mycket att vinna på det här. Det är säkert så, som säger, att prispressen påverkar. Tekniken går framåt. Det blir billigare. Det är utmärkt, för det kommer att gynna också oss. Lite is i magen tror jag inte är fel. Digitaliseringen kommer att komma hit, och jag tror att det kommer att bli till fördel för hela landet. Tack än en gång för den vackra blomman! Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2006/07:618 om situationen i taxibranschen 95 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till några ytterligare åtgärder för att få ordning och reda inom taxibranschen. Jag är väl medveten om att taxinäringen är särskilt utsatt för ekonomisk brottslighet. Vi får dock inte glömma att förekomsten av oseriösa taxiföretag som genom ekonomisk brottslighet snedvrider konkurrensen inom taxinäringen även fanns före avregleringen. Dessutom var det stora problem med att få tag på en taxi när det väl behövdes då taximarknaden bestod av ett fåtal stora taxiåkerier. består taxinäringen, liksom åkerinäringen, av enbilsföretag. Den ökade taxitillgången har avsevärt förbättrat tillgängligheten för konsumenterna.