prot · GU09116 · 2007-05-30 00:00:00 — När jag har lyssnat på debatten om rotavdrag har argumenten som framförts varit att rotavdrag innebär att det blir fler arbetstillfällen, att männens företag inte behöver gå i konkurs, att professionella hantverkare kan fortsätta att arbeta och utveckla sina verksamheter. handlar det om kvinnors arbetsmarknad, och det här förslaget gläder mig så otroligt mycket. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 101 () replik: Det är väl lika bra att vi tar chansen och kör debatten ordentligt i botten . Jag tänkte att jag skulle använda en replik till att vända mig till . I mitt anförande, för säkert , tog jag upp möjligheten att göra avdrag för hushållstjänster köpta utomlands. Den som har en alpstuga i eller ett sommarhus på har alltså möjlighet att också göra avdrag här i för tjänster köpta där. Det skapar knappast bättre förutsättningar för någon som jobbar i . Svartjobb i blir inte vita av det heller. Frågan är varför man ska ha möjligheten att göra den här typen av avdrag om man har möjligheten att skaffa sig boende utomlands. 102 () replik: Jag tycker att det här förslaget är alldeles utmärkt, som jag sade. Det finns en stor andel kvinnor som utför svart arbete . Jag är helt övertygad om att är väl medveten om det. Varför ska dessa kvinnor, som det oftast är, vara hänvisade till en svart arbetsmarknad, utan arbetsskadeförsäkring och utan pensionsgrundande inkomst? Vad finns det för jämställdhet i det perspektivet? Det är min motfråga. Jag har inte fått svar på den frågan, varför jag upprepar den. 103 () replik: Det är klart att det är en viktig aspekt som tar upp både i sitt anförande och i repliken . Men det finns också ett problem med det här. Den som får avdrag för den här tjänsten kommer ändå att betala 140, , om man tittar på de priser som gäller . Vi vet att priset för en svart tjänst är 70, kanske 80, kronor . Det är en väldigt stor skillnad. Frågan är om människor som köper tjänsten svart för halva priset i någon större utsträckning är beredda att ge sig in i det kvittokaos och redovisningskrångel som det här förslaget innebär. Jag är skeptisk till att det kommer att bli så. Det öppnar också möjligheten för en ny form av skattefusk. Det kommer inte att stå trädbeskärning på några fakturor framöver, utan det kommer att stå att man har klippt häcken. Jag vill ändå återkomma till frågan om det verkligen är rimligt att den som har alpstugan i eller sommarhuset på ska kunna göra stora avdrag för hushållstjänster som de har köpt där. Är det verkligen rimligt att de som har den typen av resurser att de kan ha det ska få ytterligare en skattesänkning? Det påverkar ju inte heller den svenska arbetsmarknaden på något sätt. Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan. 104 () replik: tog upp ett par frågor, och jag uppfattade att jag fick svar på någon fråga. sade att det blir ett nytt skattefusk. Följaktligen håller han med om att det förekommer skattefusk . Då är det också viktigt att åtgärda det problemet speciellt för de personer som står utanför arbetsmarknaden, som jag sade. När det sedan gäller finns det säkert personer som anlitar städhjälp där också, precis som det finns här hemma. Det jag har fokuserat på är de 650 000 personer som har köpt tjänster i , de 20 000 årsarbeten som utförs här i helt svart utan tillgång till socialförsäkringssystemet. Jag ser fram emot att dessa tjänster, dessa arbetsuppgifter som utförs, nu kan utföras vitt och att en stor grupp, framför allt kvinnor, kan få arbeta inom ett socialt trygghetssystem. 105 (): Jag har också anmält mig till debatten, för jag ville gå upp och säga: Äntligen! Jag talar för många som är glada att se att det här förslaget nu blir verklighet. Det kommer, som sagts i den här debatten, att hjälpa många familjer att få livet att gå ihop och särskilt underlätta för kvinnor med små barn. yrkesarbetar kvinnor och tar det största ansvaret för hem och familj. Många kvinnor upplever att de måste välja karriär eller familj och barn, och det är olyckligt. Det är många av dem som vägrar att välja som inte har någon fritid alls och ligger farligt nära utmattning. De allra flesta har inte råd att köpa hjälp. De vill inte köpa svart. Många har inte någon som de kan få hjälp av gratis. Den här situationen är inte bra för samhället, och den är inte heller rättvis för individen. Här hittar vi en viktig bit av förklaringen till att vi ser alltför få kvinnor på ledande positioner i samhället. Här har vi nu en lösning för att fler ska kunna få efterlängtad extra tid att nyttja på det sätt som olika människor har behov av. Det är bara fantasin som sätter gränser för vad det skulle kunna vara. Det kan vara att man vill få tid till en kvällskurs för att meritera sig till att byta jobb, motionera för att förebygga sjukdom eller kanske umgås med vänner och familj. Det är inte jag som ska ge förslagen det finns så mycket, och det är bara fantasin som sätter gränser för det. Den första förtjänsten med förslaget är att det underlättar för familjer, främst för kvinnor, att få vardagen att gå ihop och skapar mer frihet och valfrihet för individen. Den andra förtjänsten med förslaget är att det ökar möjligheten för fler att få riktiga jobb. är det svårt att erbjuda sina tjänster inom detta område eftersom utbudet av svarta tjänster är så stort och att de som kan betala vitt inte är särskilt många. Redan nu ser vi att det kommer in många ansökningar om att registrera företag inom hushållstjänstebranschen och att existerande företag förbereder för expansion. Vi ser alltså redan nu att det kommer att bli fler företagare och anställda inom det här området. Vi kommer förmodligen att se många olika typer av människor som vill utföra dessa tjänster. En fördel är att även de som inte har så lång utbildning och som inte är särskilt starka på arbetsmarknaden troligen kommer att kunna hävda sig väl när det gäller att få eller skapa dessa jobb. En annan fördel, som inte har nämnts , är att det går att starta ett företag inom denna sektor utan att ha ett särskilt stort kapital bakom sig. Jag kan också tänka mig att många som vill ha deltidsjobb eller jobb ser att hushållstjänster är ett möjligt jobb för dem. Att kunna utföra dessa tjänster på en vit marknad blir ett sätt att tjäna pengar och att skapa meriter och arbetslivserfarenhet för till exempel en grupp som studenter . Det är bra att det här nu snart träder i kraft också i efter att systemet har funnits i ett antal länder. Jag vill skicka med några ord för framtiden. Vårt system måste naturligtvis utvärderas inom en relativt snar framtid. Vi ska se till att det svenska systemet är minst lika bra som de många olika system med bland annat checkar som finns i andra delar av . Det ska vara enkelt att köpa en hushållstjänst det främjar både utbud och efterfrågan. Och vi ska hålla ett öga på marknaden så att inte en oligopolsituation skapas utan vi ser till att främja tillkomsten av många egen- och småföretagare. Det ligger ett stort värde i att det finns många utförare att välja mellan, att det finns flera arbetsgivare och att det tillkommer många nya företag i branschen. 106 (): Att jag åter kommer upp här är föranlett av mycket konkreta fråga om varför det här gäller också tjänster i utlandet. Detta har utskottet utförligt behandlat på s. 14. Det är tvingande EU-regler. Jag håller med om att det skulle vara konstigt om man bara såg att detta stimulerar sysselsättning utomlands. Det finns särskilda villkor som väl känner till. Det framgick kanske inte för alla i kammaren. Det hela förutsätter att den som får det här avdraget betalar statlig eller skatt i eller fastighetsskatt eller förmögenhetsskatt. Under andra omständigheter kan man inte få det. Det har alltså helt och hållet att göra med . Jag håller med om att det är en omständighet som ideologiskt inte är riktigt bra. Grunderna för hur systemet skulle fungera i gäller just sysselsättningsaspekten. När det gäller skattereduktion för tjänster i förälders hushåll har dock ett krav på bosättning kunnat uppställas. Där strider det inte mot EU-reglerna. Det är logiskt i förhållande till EU-reglerna, men det är inte så konsistent som man skulle önska när det gäller sysselsättningsaspekten i . 107 () replik: Det är ju skönt för att kunna skylla på EU. Jag antar att detta inte är prövat. Man har inte försökt att ha någon annan lösning än att tillåta avdrag för tjänster som man har köpt för ett hus som man kanske har i södra eller någon annanstans i EES-området. Min uppfattning är att detta tvång som uttrycker det, och som jag ifrågasätter tillkommer för att man har valt att göra det möjligt att göra avdraget på andra fastigheter än sin permanentbostad. För det mesta har man sitt fritidshus någon annanstans. Eftersom man öppnar för fritidshus i är frågan om det inte måste gälla även när man har fritidshus i andra länder. Då kanske man börjar närma sig svaret på varför gränsen är , vilket är taket för avdraget. Det gör att det verkligen är höginkomsttagare som gynnas av förslaget. Om man har en villa i , ett hus i skärgården och ett sommarhus på vill det nog till att man har både städhjälp och en rejäl kassa. 108 () replik: I motsats till min opponent har jag ingen erfarenhet av att ha hus på , så jag vet inte hur man har det där. Jag känner inte alls till det. Jag föreställer mig, att döma av filmer, att det är ungefär så som beskriver det. Jag vet ingenting om städförhållandena där nere. Jag kan bara upprepa att jag inte tycker att det är bra att det är på det här sättet. Man skulle naturligtvis ha kunnat låta pröva detta i . Ser man till andra motsvarande skatteregler säger logiken förmodligen att detta skulle omfattas här. Vi skulle från sida inte ha framgång i att ha en särbestämmelse på detta område. Det har vi sett i andra sammanhang, när det gäller fastighetsskatt och så vidare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU16 Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. (prop. 2006/07:96) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 109 (): Det borgerliga systemskiftet har börjat. Regeringen stöter bort en grupp från det generella välfärdssystemet de trafikskadade. Den svenska modellen med ett solidariskt och rättvist system där vi tillsammans finansierar sjukförsäkringen efter förmåga och får ta del av den efter behov bryts upp. Genom att vi alla är med i samma försäkring delar vi riskerna. Det gör att även den som aldrig skulle kunna få en försäkring hos ett försäkringsbolag får ett fullgott skydd och en skälig ersättning vid sjukdom. vill den borgerliga regeringen att de som råkar ut för en trafikolycka själva ska betala sin sjukpenning och sjukersättning. kan det bli ännu fler kostnader som överförs från den allmänna sjukförsäkringen till de privata försäkringsbolagen. Försäkringsbolagen är, av förståeliga skäl, positiva till det här systemskiftet. Det här öppnar en jättemarknad för dem med chans till stora vinster. De hävdar med kraft ett en sådan här förändring måste vara långsiktig. Det är en stor förändring som innebär stora startkostnader för nya datasystem, nya bedömningar av riskgrupper, nya regelsystem och utbildning av personal. Om en så stor förändring ska ändras fram och tillbaka beroende på vilka partier som sitter vid regeringsmakten måste hela kostnaden tas ut på . Vad skulle det kosta försäkringstagarna? Trots det har regeringen tillsatt en enmansutredning som ska ta fram förslag till systemskifte. Där lämnas största parti Socialdemokraterna och den övriga oppositionen utanför. En så stor och långsiktig reform borde vara en överenskommelse över blockgränserna för att skapa hållbarhet och trygghet i systemet. Sådant är inte den borgerliga regeringen intresserad av. Varför vill regeringen genomföra den här stora förändringen? Vi kommer att få höra deras argument snart. Det som framgår av regeringens förslag är att de tror att ett sådant systemskifte kommer att minska skaderiskerna i trafiken. Det finns inga belägg för det. I som har det här systemet något som brukar tas som exempel visar det sig att man har fler olyckor per 100 000 fordon än vi har i . Det kommer min partivän att utveckla mer. I dagens allmänna sjukförsäkring får vi vård efter behov. När man måste prioritera mellan olika patienter kommer den med det största behovet först. Det är förvisso ett system som den borgerliga regeringen redan har tagit stora steg ifrån genom att tillåta utförsäljning av våra gemensamma sjukhus och genom att skapa gräddfiler i vården för den som har en privat sjukförsäkring. Hur blir det när försäkringsbolagen ska prioritera bland sina kunder? Det finns en uppenbar risk att yrkesverksamme som kostar försäkringsbolaget pengar genom sjukpenning får både snabbare och bättre rehabilitering än 82-åriga som inte har någon sjukpenning alls. De borgerliga företrädarna kommer säkert att säga att vi inte ska ha några köer i vården i fortsättningen och att alla ska få vård direkt. Vi vet, både ni och jag, att det är en utopi om vi inte ska ha stora överresurser som står och väntar på att patienterna ska komma. Vi kanske ska kalla dem kunder i fortsättningen? I avvaktan på att utredningen om systemskiftet i sjukförsäkringen ska bli klar hittar den borgerliga regeringen på en helt ny skatt, skatt på trafikförsäkringspremien det ärende som vi ska behandla här . skatt på trafikförsäkringen ska försäkringsbolagen leverera in till staten. Det är en skatt som naturligtvis får betalas av oss försäkringstagare. Syftet med skatten är att ersätta kostnaderna för befintliga trafikskadade som har sjukpenning eller sjukersättning och de trafikskador som kan inträffa innan systemskiftet är genomfört. Men det är redan betalt genom dagens arbetsgivaravgifter och inkomstskatter. Regeringen föreslår ingen skatteväxling i propositionen. Det här är ingenting annat än ytterligare ett sätt att föra över skatt från de rika till den stora allmänheten. Den borgerliga regeringen räknar med att den nya skatten ska ge ca till statskassan. Som av en händelse är det exakt den summan som fattas i finansieringen av förmögenhetsskatten. Vi socialdemokrater ville ha en hearing om konsekvenserna av förslaget till den nya skatten. Det ville eller vågade inte den borgerliga majoriteten i skatteutskottet, så vi fick ordna en egen. Resultatet av den hearingen blev, precis som remissvaren visade, att ingen är positiv till den nya skatten. Inte ens försäkringsbolagen, som är positiva till ett systemskifte, vill ha denna skatt . De menar att det blir alltför krångligt och dyrt att administrera det hela. menar att denna skatt bara är ett sätt att stärka statens finanser. menar att kollektivtrafiken hotas antingen genom höjda biljettpriser eller genom ett minskat utbud. Motormännen anser att skatten är ett orättfärdigt förslag. LRF menar att de små företagen i branschen redan har drabbats genom höjda arbetsgivaravgifter. Och denna skatt skulle bli ytterligare en pålaga. Motorcyklister har samlat in 53 000 namnunderskrifter som en protest mot förslaget. för fram att konkurrensen med åkare från andra länder försämras. Det är inte nog med att pensionärerna måste betala högre inkomstskatt än de yrkesverksamma med samma inkomster. ska de också betala skatt på sin försäkringspremie trots att de inte kommer att få någon sjukpenning om de skulle trafikskadas. Så här skulle jag kunna fortsätta och räkna upp alla som är negativa till den borgerliga regeringens förslag om skatt på trafikförsäkringspremier; det ska jag inte göra. Men återigen vill jag upprepa att ingen remissinstans är för denna skatt. Jag skulle vilja yrka på ett rungande avslag på denna proposition. Men budgetlagarna hindrar mig från det eftersom inkomsterna från denna skatt ingår i den budget som borgerliga majoritet redan har beslutat om. Därför yrkar jag bifall till reservation 1 som innebär att regeringen ska återkomma till med ett nytt förslag där man tar avstånd från denna orättfärdiga skatt. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla s). 110 (): Det är så sant att detta är en skatt som jag inte tror att någon egentligen ville ha. Det var kanske någon i den långa remisslistan som var positiv till någon del i detta förslag. Vi ser detta som ett medvetet steg från regeringen att vilja börja privatisera socialförsäkringssystemet. Det aktuella förslaget är inte heller rätt väg att gå för att minska antalet trafikolyckor eller för att minska samhällets kostnader. Det finns en lång rad andra förslag som är viktigare i detta sammanhang. I stället är det ett sätt att påbörja systemskiftet inom försäkringsområdet och finansiera de skattesänkningar som regeringen har påbörjat . Man kanske bryter lite ny mark här när det gäller att hitta nya speciallösningar för vissa grupper av försäkringstagare. Vad blir det härnäst? Vi kanske ska hantera diabetiker och människor som är idrottsutövare på ett speciellt sätt försäkringsmässigt och lägga dem utanför det ordinarie trygghetssystem som vi har. Grundstommen i det generella välfärdssystemet är att vi solidariskt ska dela på kostnaderna och därmed riskerna i samhället. Sedan måste man också konstatera att alla inte använder alla tjänster lika mycket. Alla skattebetalare kanske inte besöker biblioteken, men de betalar ändå för biblioteken som en samhällstjänst. Och alla som via sin skattsedel betalar för vägarna kanske inte är bilägare och så vidare. Något som har förvånat mig är att regeringen inte har tagit till sig den massiva kritiken i remissvaren. läste upp några av dem. Det hade jag också tänkt göra. Det kanske förstärker bilden lite grann. Jag vet inte om jag kommer att läsa upp samma sak. Det är värt att notera att säger att regeringen nu tar betalt två gånger för trafikskadorna. understryker att det är viktigt att de försäkringsmässiga principerna i socialavgifterna upprätthålls. Det är inte oviktigt. Företagarna säger att detta förslag ska kompletteras med andra förslag om höjda arbetsgivaravgifter som de har varit utsatta för och menar att de i stället borde kompenseras med sänkta arbetsgivaravgifter. LRF, och menar att detta är en retroaktiv skatt på trafikskador som redan har skett. De tycker också att det är märkligt att framtida fordonsägare ska stå för kostnader för skador som de inte har haft möjlighet att påverka över huvud taget. och Motorcyklister menar att detta drabbar yngre fordonsägare väldigt hårt. tar upp en intressant aspekt. Eftersom arbetslinjen hävdas menar man att människor kanske avstår från att fortsätta att äga en bil eller väntar med att skaffa en bil. I och för sig kan det finnas många goda klimatargument för att bete sig på det sättet. Å andra sidan vore det kanske i delar av landet bra om människor hade bil för att kunna vara rörliga bland annat på arbetsmarknaden. Det är värt att notera. menar att vi inte får snedvrida konkurrensen för den näringen gentemot övriga EU. LRF hävdar frankt att jordbrukets konkurrenskraft kommer att försämras. Det finns ytterligare förslag, men jag ska inte läsa upp något mer. Men med detta som grund yrkar jag bifall till reservation 1. 111 (): Jag delar inte alls tidigare talares oro för att detta skulle vara någon form av smygprivatisering av socialförsäkringarna eller att de trafikskadade på något sätt skulle fara illa av detta. Tvärtom kan man titta på , som har haft ett liknande system , där rehabilitering av trafikskadade fungerar mycket bra. Det är också ganska rimligt att anta att om det är en instans som sköter rehabiliteringen slipper man det problem som många trafikskadade har att de bollas mellan försäkringsbolag och och kan få vänta i flera på att få ut sin ersättning. Det finns också en rimlighet i att bilismen är med och betalar sina samhällskostnader inklusive trafikolyckor. Det kan man lösa antingen genom att man helt enkelt för över det ekonomiska ansvaret för trafikskadade till trafikförsäkringen eller genom att man, som vi diskuterar , lägger på en skatt, precis som man till exempel har punktskatter på alkohol för att i någon mån täcka de samhällskostnader som alkoholen bidrar till. Jag tycker också att det är bra att regeringen inser att det inte räcker att bara bygga nya motorvägar om man vill göra någonting åt trafiksäkerheten. Visserligen blir ett trafikosäkert beteende farligare på dåliga vägar. Men inte ens om vi gjorde hela till en motorväg skulle vi få bort de olyckor som orsakas av att människor kör för fort eller kör fulla. Om alla körde nyktra, använde bilbälte och respekterade hastighetsgränserna skulle antalet dödsolyckor kunna halveras. Om vi på allvar ska kunna minska antalet trafikolyckor måste vi göra någonting åt trafikbeteendet. Ekonomiska styrmedel är generellt ett verkningsfullt verktyg för att påverka människors beteende. Det borde också kunna utnyttjas på trafiksäkerhetsområdet. Den som kör onykter eller kör för fort borde alltså betala mer än den som kör laglydigt för att på så sätt få ett incitament att ändra sitt beteende. En skatt på trafikförsäkringspremier, rätt utformad, skulle alltså kunna vara ett sådant verktyg. Men för att ekonomiska styrmedel ska kunna påverka beteendet krävs det att de riktar in sig på faktorer som vi kan påverka, till exempel trafikbeteendet. Dit hör inte ålder och kön. Som det nu är baseras trafikförsäkringspremierna till stora delar just på ålder och kön, som det är lite svårt att göra någonting åt, även om man förvisso kan vänta på att man blir äldre. I och för sig är trafikförsäkringspremien delvis differentierad genom att den som har varit inblandad i en trafikolycka får högre . Däremot får den som bara kör vårdslöst utan att ännu ha orsakat någon olycka inte högre . Det innebär att den skatt som regeringen föreslår blir ett mycket trubbigt instrument. Den som har oturen att tillhöra en statistiskt sett olycksdrabbad grupp, framför allt unga män, kommer då att få betala höga oavsett hur man kör, medan den som statistiskt tillhör en mer trafiksäker grupp kommer att få köra lite hur som helst och ändå betala låga . Om vi ska göra den här skatten till ett bra verktyg i trafiksäkerhetsarbetet krävs det att försäkringsbolagen får möjlighet att differentiera premien och därmed den skatt som läggs på premien så att den differentieras mer utifrån skaderisk. Om man ger försäkringsbolagen insyn i kan den som har dömts för olika former av trafikförseelser rattonykterhet eller hastighetsöverträdelser få en högre premie och därmed högre skatt. Först då kan den föreslagna skatten på trafikförsäkringspremier bli ett bra och användbart verktyg i trafiksäkerhetsarbetet. Därför yrkar jag bifall till reservation 2. 112 (): Jag vill inleda mitt anförande med att rikta en fråga till Socialdemokraterna. I min hand har jag nämligen ett TT-telegram där det hävdas att man i kammaren kommer att återremittera det här ärendet till civilutskottet. Men det är inte möjligt. kan återförvisa ett ärende för vidare behandling bara till skatteutskottet. Jag är lite förvånad över att i sin inledning här inte fullföljt sin återremittering. Man har ju ändå skickat ut ett meddelande om detta till telegrambyrån. Jag förväntar mig en förklaring till detta här från talarstolen. har det skett en oroväckande ökning av antalet trafikskador på vägarna en utveckling som har fört, och som för, med sig mycket mänskligt lidande. Det är en tragedi för varje människa som varit med om en trafikolycka. Det sätter sina spår och ger i värsta fall men för livet både fysiskt och mentalt. När vi noterade omkring 35 000 anmälda personskador var det inte slutet utan snarare början på en eskalerande utveckling. Enligt försäkringsbolagens egen statistik är antalet personskador nu uppe i ca 60 000 en siffra som bör föranleda både eftertanke och handling. I riksdag har vi beslutat att nollvisionen ska vara styrande för trafiksäkerhetsarbetet. är väldigt ambitiöst på det här området.