prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Men det är ingen tvekan om att detta är ett bekymmer för oss nordiska vänner och framför allt för gränsfolk som då och då vill se en tv-sändning från . Jag vill höra om samarbetsministern ämnar ta tag i den frågan på något sätt, eller vad som går att göra. Jag är medveten om att det är svårt i det samhälle vi har med många tv-kanaler. Nog vore det skönt om vi som bor i gränstrakterna kunde se på varandras tv-program. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag vill också säga att jag sitter i utrikesutskottet, så några från utrikesutskottet är faktiskt här. 124 (): Jag ingår inte i utrikesutskottet, men jag har fått förtroendet att vara med i den svenska delegationen till . Det känns bra att vara en av de parlamentariker i den här kammaren som har möjlighet att delta i den direktvalda församlingen för . Det är första gången som vi har haft möjlighet att här i kammaren diskutera nordisk politik. Man kan tycka att vi gör det alltför sällan. Å andra sidan vet jag att de nordiska frågorna ständigt förekommer i kammaren. Allt fler av de nordiska frågorna blir också integrerade i inrikespolitiken. Vi konstaterar både från den svenska delegationen för och i utrikesutskottets betänkande att vi måste hitta former för att de nordiska frågorna ska förekomma mer i kammaren. Det finns mycket kvar att göra i den saken. Som flera talare har varit inne på är de nordiska frågorna väl förankrade hos den svenska befolkningen. Opinionsundersökningar visar att det finns en bra förankring, men också ett stöd för en utvidgning av det nordiska samarbetet. Detta är intressant att dagen efter vår egen nationaldag när vi har sjungit nationalsången konstatera att den inte handlar så mycket om . Det står tydligt: Jag vill leva, jag vill dö i . Det nordiska samarbetet står oss nära. Det är lite paradoxalt att det nordiska samarbetet är så starkt förankrat jämfört med Europasamarbetet. Det är på felaktiga grunder, tycker jag, ofta kritiserat och har ofta svårt att få den folkliga förankringen och den folkliga supporten. Det visar att det finns en grundläggande kulturell samhörighet och närhet inom . För mig som Haparandabo jag är uppvuxen där är det ganska paradoxalt att se detta. Det var faktiskt EU-medlemskapet som öppnade gränsen mellan och på ett påtagligt sätt. För oss som växte upp i var det i stort sett en vit karta på andra sidan. I och med medlemskapet i EU öppnades möjligheten till en friare gränsövergång där. Det är en utmaning och ger en större betydelse av det nordiska samarbetet. Det är nu som det nordiska samarbetet ställs på prov. Jag upplever att det från både näringsliv och medborgare i gränstrakterna nu ställs större krav än tidigare på att det ska vara möjligt att röra sig fritt över gränsen. Det är en viktig utmaning för oss. Jag håller med om att det här kanske är ett oöverstigligt problem. Det kommer alltid att finnas skillnader mellan våra nationer. Regler måste ständigt omarbetas, och det medför ständigt nya utmaningar. Med en förändrad regel kommer nya utmaningar. Det är också en ständigt pågående uppgift för oss. Det handlar mycket om regler, men det handlar också mycket om attityder och en grundläggande syn hos myndigheter och andra som har att hantera detta för att försöka hitta praktiska lösningar. Grensetjänsten i och informationstjänsten Hallo är ju positiva exempel. Jag ser fram emot den gränshindersombudsman, eller vad det kan komma att kallas, som ska aktualiseras. Att det ska förverkligas har jag en enskild motion om i dagens betänkande. Det kommer inte att lösa problemet, men det blir en katalysator som kan medverka till att ta bort gränshindren. Man kan säga att vi har kommit en bit på väg även om det inte är något positivt exempel när till och med danska fotbollshuliganer kan vara bosatta i och agera i hemlandet. Det visar att det är ett alltmer gränslöst . Jag tror att är viktigt också för utveckling och utvecklingen av EU. Med vårt, kanske tröga, men långvariga samarbete har vi kommit framåt på speciella områden. Det kan också vara en förebild för utvecklingen av det europeiska samarbetet. Det är viktigt att vi också möter globaliseringen och bejakar globaliseringens möjligheter. Vi har all anledning att samarbeta i kring globaliseringens möjligheter. Vi kan också gå före när det gäller demokrati och sociala rättigheter och visa att det går att kombinera en hög ekonomisk tillväxt med respekt för de sociala rättigheterna och, inte minst, med respekt för miljön och de begränsningar som det sätter. I det nordiska samarbetet är det självklart med miljön som en utmaning. Det gäller vårt gemensamma hav som vi har att hantera, och också klimatfrågan. Barents och inte minst uppvärmningen av är en termometer på hur det står till. Den snabba uppvärmningen av är en varningssignal för hur klimatförändringarna kommer att kunna påverka oss. Det gäller att se till att den positiva utveckling som sker i blir en hållbar utveckling och att de fantastiska resurser som finns i tas till vara på ett långsiktigt hållbart sätt. Det nordiska samarbetet har många utmaningar. Det gäller inte minst språket och kulturen. var inne på vikten av att vi behåller det skandinaviska språket som gemensamt språk i det nordiska samarbetet. är det en stor utmaning eftersom vi har fått exempel på att engelska är det gemensamma språket i Ungdomens Nordiska Råd. Jag vet av egen erfarenhet att när nordiska ungdomar träffas är det inte skandinaviska man pratar det är engelska. Det är en utveckling som kommer men det är också en utmaning för oss att i den miljön slå vakt om de skandinaviska språken. Med det yrkar jag bifall till utrikesutskottets förslag. 125 (): Jag vill hälsa samarbetsministern välkommen till kammaren. Det är trevligt att få diskutera nordiska frågor. Många av oss har varit engagerade i nordiska frågor. En del är nya i debatten. Det är väldigt trevligt, tycker jag. Precis som vill jag tala lite grann om gårdagen, , då vi firade nationaldag som ska vara en symbol för som en fri, demokratisk och oberoende nation. Vi har dock en lång historia med våra nordiska grannländer. Inom delar vi en unik värdegemenskap. Många av oss förstår varandras språk. Vi är vana att samarbeta med varandra helt enkelt, och våra samhällen och politiska system är uppbyggda på liknande sätt. Tre av de fem nordiska länderna är medlemmar i . De andra två, och , har ett nära samarbete med EU genom . Och firade vi att det var EU grundades. Syftet var att förhindra krig på den europeiska kontinenten. När bildades var det ett uttryck för samma behov som många andra europeiska stater kände i skugga behovet av att hitta stabila och fungerande former för samarbete med sina grannländer. För de nordiska länderna var det naturligt att söka sig till varandra. Flera viktiga beslut som underlättat integrationen mellan våra länder togs redan under första år. Exempel på detta är den nordiska passunionen men också den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. bor det 24,7 miljoner människor i . har 87 medlemmar som representerar fem länder och tre självstyrande områden. tidigare statsminister lanserade 1997 inom EU begreppet den nordliga dimensionen för samarbetet med våra närområden. antog vid sin session i ett uttalande om och den nordliga dimensionen. Med detta har EU:s fokus i många avseenden flyttats upp till vår region i norr. Det är angeläget, tycker jag och , att hävda en nordisk identitet inom EU. Men den nordliga dimensionen handlar också om att få med nordvästra i det europeiska samarbetet. Det samarbete som utvecklar med nordvästra kan bli en katalysator i utvecklingen av den nordliga dimensionen, som ska syfta till att främja säkerhet, stabilitet och hållbar utveckling i hela regionen. Den ska också bidra till ekonomisk och social utveckling och därigenom förhoppningsvis minska skillnaderna i levnadsstandard samt minska miljöhoten och förebygga eller avvärja andra hot såsom gränsöverskridande kriminalitet, vilket jag kommer in på . Människohandel för sexuella ändamål, så kallad trafficking, är ett stort problem i där sexhandeln har ökat dramatiskt . Verksamheten blir alltmer organiserad och hänsynslös. tvingas uppskattningsvis minst en halv miljon kvinnor i in i prostitution och trafficking på grund av fattigdom, missbruk och bristfällig utbildning. Denna industri omsätter enorma belopp. Enligt FN:s uppskattning som jag tittade lite närmare på handlar det om . Bekämpande av trafficking i och dess närområde har varit en viktig och prioriterad fråga för . Men här återstår mycket arbete. Arbetet mot trafficking måste föras på flera nivåer . Straffen för förövarna måste bli strängare, och temporära uppehållstillstånd, riktat stöd och skydd måste snabbt komma kvinnorna till del. Uppsökande verksamhet bör också igångsättas så att utsatta kvinnor får stöd i de länder som de sålts till, och de så kallade beskyddarna måste åtalas. Insatser måste även sättas in där, så att kvinnorna får stöd och hjälp när de återvänder hem. Människohandeln är en gränsöverskridande verksamhet. Respekten för människovärdet kräver att vi genom internationellt samarbete och genom nordiskt samarbete bekämpar trafficking med alla medel. Det handlar om att skydda kvinnornas mänskliga rättigheter. Jag har en förhoppning om att vi från samarbetsministern får höra något om det arbete som pågår mellan ministrarna i just denna fråga. flyttar eller pendlar mer än 40 000 människor mellan de nordiska länderna. talare har varit inne på den frågan. Omkring 250 000 människor med nordiskt medborgarskap är bosatta i ett annat nordiskt land. Det är ganska många. Ett sådant exempel, som också nämnts tidigare, är , där , som jag hade möjlighet att åka över för inte så länge sedan, har inneburit en kraftig ökning av antalet gränspendlare mellan och . Ungefär en femtedel av den nordiska utrikeshandeln sker med andra nordiska länder. välstånd bygger alltså till stora delar på handelsutbytet mellan våra länder. Dessvärre finns det fortfarande byråkratiska hinder som försvårar för människor att röra sig inom . Det kan till exempel gälla skatteproblem, när man har haft inkomst på ena sidan om gränsen och varit folkbokförd på den andra sidan. Det har också gällt problem med beskattning av fastigheter och fordon, rätten att tillfälligt övernatta på arbetsplatsen utan att få sin bil beslagtagen och rätten att passera en nordisk landgräns med sin tjänstebil. Smärre justeringar har gjorts, men problematiken är långt ifrån löst för gränspendlare. Här måste krafttag tas för att man ska hitta lösningar. har frågan om behovet av en driva på arbetet med avskaffandet av onödiga gränshinder diskuterats inom . Och där ser jag fram emot att det kommer att läggas fram ett förslag vid rådets höstsession. Avslutningsvis ska jag säga något om kulturområdet eftersom jag också har förmånen att få vara i kulturutskott. Kulturen är ett viktigt profilområde inom det nordiska samarbetet. har det nordiska samarbetet genomgått ett större reformarbete som innebär att en rad kulturinstitutioner läggs ned. Kulturarbetet kommer i stället att kanaliseras via tidsbegränsade program. Reformen ska nu göra det möjligt att fördela mer resurser direkt till kulturfältets aktörer. Det är nu viktigt att utskottet och noga följer denna förändring och detta arbete . Från parlamentariskt håll är det viktigt att vi verkar för att de nordiska länderna har en samlad syn på den nordliga dimensionen. Och här vill vara med och ta ett aktivt ansvar så att det nordiska i den nordliga dimensionen verkligen stärks. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 126 (): Här kommer en katt bland hermelinerna. Jag är nämligen ordinarie ledamot i utrikesutskottet men inte ledamot i . När jag insåg att jag skulle bli en katt bland hermelinerna frågade jag snabbt min kollega om vi skulle byta plats i debatten. Men vi kom överens om att vi inte skulle göra det. Det kan vara bra att någon med ett utifrånperspektiv på betänkandet också uttalar sig. När jag läste betänkandet kopplade jag väldigt snabbt till det som vi faktiskt lever med på nivå, det nordiska samarbetet på nivå som också finns väldigt väl förankrat bland alla våra kommuner, skulle jag tro. Vi träffar representanter från alla våra vänorter en gång . Vi äter middagar tillsammans och hittar på någon kulturell aktivitet. Vi har idrottsevenemang, och ungdomarna reser mellan länderna och är med i olika tävlingar och så vidare. Detta är väldigt positivt, särskilt för alla ungdomar som får åka till olika länder och vara med i olika sammanhang. Det senaste mötet som jag var med på i min kommun var när vi hade ett vänortsmöte där olika politiska företrädare var med. Man diskuterade vad vi ska ha dessa vänortsmöten till. Vad fyller de för funktion? Det fanns en viss kritik, ungefär samma kritik som framförs i en moderat motion enligt vilken man vill lägga ned . Det fanns de som ansåg att man kanske skulle sluta med vänortssamarbetet. Det var i synnerhet som var rätt kritiskt till vänortssamarbetet över huvud taget eftersom man tyckte att det bara var någon form av fernissa som man ägnade sig åt för att man skulle göra det och hade gjort så . För danskarna var EU-samarbetet viktigare. Man kan fråga sig om man ska lägga ned någonting därför att det är gammalt och för att det finns något annat i stället. Eller ska man utveckla det vi har och som har varit framgångsrikt mellan våra kulturer i ? Det är inte bara kultur och idrott som har varit kännetecknande för det nordiska samarbetet. Det är också vår lagstiftning, som till stor del är likartad i våra nordiska länder på många områden just på grund av och det samarbete vi har haft där. Det är naturligtvis viktigt att vi fortsätter vårt nordiska samarbete, och det på alla nivåer. är vår närmaste marknad. är våra närmaste grannar. Åt andra hållet har vi utöver de nordiska länderna också , som någon talade om här. Det är viktigt att vi jobbar också i den regionen och använder oss av de kanaler vi har för att umgås med våra nära grannar. I EU-samarbetet är ju inte eller den mest prioriterade regionen. Man prioriterar och det tidigare västra , där inte vi ingår. Det är mycket fokus på och mycket fokus på väst. Om vi ska kunna göra oss gällande i EU-samarbetet är det viktigt att vi i många fall kan vara enade här uppe i vårt område. Det är flera som har talat om de nordiska språken här. Jag minns när jag gick i skolan. Då fick vi alla på högstadiet lära oss en del nordiska språk. Vi skulle lära oss förstå danska och norska. Det här har man tagit bort. Våra ungdomar lär sig inte längre detta . Det är synd. Varför ska man inte få lära sig att förstå och läsa danska och norska ? För ungdomar är det självfallet mycket enklare att ta till engelska. De får ju inte heller lära sig något annat. Eventuellt skulle man kunna återinföra detta att vi åtminstone ska lära oss förstå de andra språken. Vi har pratat om gränshindersamarbetet. var inne på en del av de komplikationer som finns nere i med skatter och annat. var jag i och talade med vänner och släktingar där nere. De tog upp just frågan om problemet med alla som flyttar till från och arbetar i men bor i eller runt om i . De betalar skatt i men har dagis, besöker kvinnojourer etcetera i i . finns det någon form av överenskommelse i dubbelbeskattningsavtalet som innebär att får tillbaka . Men de pengarna går till staten och inte till . Det här är någonting som ni i borde kunna ta upp och diskutera i det forum som ni har till hands där, när ni träffar alla olika länder. Hur ska vi lösa problemet med de gränshinder som de olika dubbelbeskattningsavtalen innebär? Det här med konstiga regler är någonting som inte bara vi i drabbas av. Även i andra EU-länder är det ungefär samma sak. Det finns lite olika avtal mellan olika länder. Att flytta härifrån till till exempel kan vara jättekrångligt om man ska slippa betala skatt i båda länderna. För en svensk som bor i och sedan ska flytta tillbaka är det svårt att få börja betala skatt i igen. Vi har många olika sådana krångligheter mellan våra länder. Det är märkligt att vi efter inte har lyckats lösa problemen ens med våra allra närmaste grannar i det här fallet. Jag överlåter de lite mer interna diskussionerna om till och yrkar härmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU22 Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. (förnyad behandling) Punkt 1 (Skatt på trafikförsäkringspremier) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 128 för res. 1 17 för res. 2 140 avstod 64 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 148 för utskottet 124 för res. 1 17 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 27 c, 20 fp, 19 kd För res. 1: 106 s, 18 v Avstod: 17 mp Frånvarande: 24 s, 15 m, 2 c, 8 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. TU13 Rapportering av händelser inom civil luftfart m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Utskottets lagförslag) Eftersom regeringens lagförslag under denna punkt innebar överlåtelse av förvaltningsuppgift till utländsk stat måste beslutet fattas i den ordning som föreskrevs i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen, vilket krävde att beslut skulle fattas antingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Enligt RO 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslutet fattas genom omröstning. Votering: 288 för bifall 1 avstod 60 frånvarande Förste vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande hade röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 82 m, 27 c, 21 fp, 19 kd, 17 v, 17 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 25 s, 15 m, 2 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. NU15 Lag om strukturfondspartnerskap Kammaren biföll utskottets förslag. KU17 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen biföll utskottets förslag. UbU17 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet Punkt 1 (Förslag om avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 152 för utskottet 106 för res. 1 30 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 27 c, 21 fp, 19 kd, 3 v, 1 mp För res. 1: 106 s Avstod: 14 v, 16 mp Frånvarande: 24 s, 16 m, 2 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Utredning gällande högskolebehörighet) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 164 för utskottet 19 för res. 2 101 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 4 s, 81 m, 27 c, 20 fp, 18 kd, 14 mp För res. 2: 1 s, 18 v Avstod: 99 s, 1 kd, 1 mp Frånvarande: 26 s, 16 m, 2 c, 8 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp Punkt 5 (Grundläggande behörighet på grund av ålder och arbetslivserfarenhet) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 150 för utskottet 18 för res. 5 121 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 82 m, 27 c, 21 fp, 19 kd För res. 5: 18 v Avstod: 104 s, 17 mp Frånvarande: 25 s, 15 m, 2 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 9 (Urvalsgruppen för sökande med resultat från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet) 1. utskottet 2. res. 9 (v, mp) Votering: 148 för utskottet 35 för res. 9 106 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 27 c, 21 fp, 19 kd För res. 9: 18 v, 17 mp Avstod: 106 s Frånvarande: 24 s, 16 m, 2 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 12 (Meritvärdering) 1. utskottet 2. res. 12 (v) Votering: 149 för utskottet 18 för res. 12 123 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 27 c, 21 fp, 19 kd För res. 12: 18 v Avstod: 106 s, 17 mp Frånvarande: 24 s, 15 m, 2 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 15 §) (forts. UU3) 127 Statsrådet (): Jag gläder mig åt att få delta i mandatperiodens första nordiska debatt. Jag har under mina som nordisk samarbetsminister med tillfredsställelse kunnat konstatera att intresset för det nordiska samarbetet är stort. Inte minst har jag märkt det då jag och våren har besökt flera av våra gränsområden. En kall och blåsig vinterdag besökte jag för att delta i ett seminarium om gränshinder men också om gränsregional utveckling. Det frostiga vädret stod i alla fall i skarp kontrast till det heta engagemang i frågorna som fanns i salen. Jag har också, herr talman, haft förmånen att besöka både gränserna vid och i samma ärende. Jag vill i min första nordiska debatt säga att jag uppskattar samarbetet med svenska delegation. Den konstruktiva anda som jag tycker mig märka i delegationens syn på de nordiska frågorna känns viktig och riktig. Jag ser fram emot ett gott samarbete också , inte minst inför det svenska ordförandeskapet i , 2008. Låt mig inledningsvis peka på några viktiga händelser och beslut inom det nordiska samarbete som har varit det gångna året. Att det nordiska utbildningsprogrammet genom de nordiska utbildningsministrarnas beslut nu utvidgas till de baltiska länderna är en stor framgång för det nordisk-baltiska samarbetet. Att äntligen har kunnat öppna sitt kontor i är även ett viktigt steg framåt. Det stora intresse för och för våra olika institutioner och samarbetsprogram som vi kan märka från Kaliningradbornas sida visar att kontoret behövs och kommer att göra stor nytta. Jag vill också säga några ord om reformprocessen inom . En ny och enklare struktur för kultursamarbetet är på gång. står samarbetet inom social- och hälsofrågor på tur. Jag är säker på att vi också där ska finna en effektivare samarbetsstruktur. Många viktiga steg har tagits mot ett förnyat nordiskt samarbete, men reformarbetet är inte slut. Det ska och måste fortsätta för att ska bli den moderna och effektiva organisation som vi behöver. Riksdagsledamöternas engagemang i de nordiska frågorna är stort. Det gläder mig. Jag har tagit del av ledamöternas motioner, och jag vill här passa på att säga några ord om dem. Frågan om hur bör hantera nordiska frågor var bland annat inne på i sitt anförande. Den har som vanligt i dessa sammanhang rests. Den diskussionen bör givetvis i första hand föras mellan de nordiska parlamenten. Jag vill bara för min och regeringens del understryka att vi inte har några planer på att föreslå att läggs ned. Det är klart att en 55-årig institution som måste reformeras och förändras i takt . Men så länge rådet lägger vikt vid att förnya sitt arbete och är lyhört för utvecklingen i omvärlden är jag säker på att rådet kan fortsätta att utgöra en värdefull länk mellan de nordiska länderna och mellan parlamenten. Nordiskt samarbete kring globalisering har också tagits upp i motioner. Vårt beroende av omvärlden ökar. Utmaningarna men också möjligheterna blir allt större. Genom att samarbeta med våra grannländer förbättrar vi också förutsättningarna att möta utmaningarna och ta till vara globaliseringens fördelar. Jag håller med om att det är viktigt att beakta det nordiska samarbetets särskilda styrkor. Anpassningsförmåga och flexibilitet är två av Nordiska ministerrådets mest centrala tillgångar. Det är bra att globaliseringen tas upp i den nordiska kretsen. Vi ska föra vidare detta synsätt under vårt ordförandeskap. Låt oss bara inte glömma att globaliseringen är en så stor och avgörande fråga att den varken kan eller ska begränsas till ett nationellt eller nordiskt perspektiv.