prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Det är jättespännande för oss och för dem på läktaren att se vem ni kommer att samarbeta med. Jag undrar om det är er strategi att lämna EU utanför det här tills vidare. 172 () replik: Eftersom frågan ställs i kammaren får jag väl ändå ta den på lite allvar. Vi tycker naturligtvis att EU är en viktig samtalspartner och att EU är en viktig arena. Frågan är snarare vad kan göra nationellt. Klimat- och energipolitiken är inte någonting som vi lämnar till en beredning, och när den beredningen är färdig ska det jobbas fram en proposition, och därefter kan vi börja fundera och kanske har någonting hänt när vi börjar närma oss valet. Den sega strategin gillar vi inte riktigt. Därför presenterar vi mängder med förslag. Hur kan vi arbeta nationellt? En fråga är hur vi jobbar i EU. Ytterligare en fråga är hur vi jobbar globalt och internationellt. Men någonting som alltid missar är just vad vi gör nationellt. har ingen möjlighet till replik, så vi får återkomma till detta vid annat tillfälle, men jag noterar att det ständigt är det globala perspektivet och EU-perspektivet som kommer fram och aldrig det nationella. Där har vi väldigt mycket att göra. 173 () replik: Jag noterar att retoriken och det man gör i handling skiljer sig ganska mycket inom socialdemokratin mellan när man var i majoritetsställning och när man är i opposition. Under den förra mandatperioden hade den dåvarande regeringen en möjlighet att lägga fram ett förslag om ett mål till 2020 för hur mycket vi ska minska våra koldioxidutsläpp. Det enda skarpa förslag som fanns i den proposition som den regeringen gick med till kammaren var att vi ska ha kvar målet till 2010 om minus . Något annat skarpt förslag fanns inte. Då hade man chansen om det handlar om att vi ska göra det fort utan att titta på alla konsekvenser. Då hade den förra regeringen chansen. använder vi den tidtabell som socialdemokratin pekade ut vid det tillfället. Vi har en klimatberedning, och det kommer en klimatproposition . Förhoppningsvis får vi en väldigt bred majoritet kring den. 174 () replik: Vi har inte samma bild av historien och varför har den position vi har . Det har framgått här. Jag tror att också är medveten om att regeringens uppfattning var att målet var minus innan IPCC:s senaste rapport, innan rapport och innan det stora genomslaget för film. Det fanns en insikt om att vi hade behov av stora utsläppsminskningar redan då. Det är möjligt att det gick mig om intet, och får väl fylla i, men vad hade alliansregeringen, som då var i opposition, för skarpt mål att sätta emot när skulle fatta det beslutet? 175 () replik: Det var ingen i den här kammaren som var emot det förslaget. Det var svårt att vara emot det eftersom det inte fanns något förslag. Det enda vi hade att ta ställning till då var minus . Regeringen gjorde en bedömning. Man ställde sig vid sidan om. Man tog inte chansen att låta den här kammaren fatta ett beslut. Det kommer vi att göra. Jag noterar att sade i sitt anförande hon tyckte att det tog och att det var för många utredningar. Men i Socialdemokraternas motioner med anledning av budgetpropositionen och i debattartikel i pratar man om att man behöver utreda och överväga ett mål på . Det är precis det vi gör. Jag tycker att kritik faller ganska platt. 176 () replik: Jag är knappast ensam om att tycka att mycket tar tid. Jag har hört miljöministern och andra ena sekunden hävda att är en väldigt . Ni kan inte förvänta er att vi hinner göra det här . I nästa sekund har man i princip revolutionerat världen . Det gäller område efter område. Jag kan bara konstatera att vi har behov av att göra väldigt mycket och ligga före när det gäller forskningar och investeringar. Det är en sak att fortsätta att utreda, men att börja jobba med aktiva åtgärder är ingenting som står i motsättning till varandra. Jag har inte tidigare uppfattat och det kan knappast någon från alliansen peka på att det fanns några tydliga, skarpa krav på utsläppsminskningar i den senaste valrörelsen eller åren före den. 177 (): Man skulle kunna karakterisera den borgerliga regeringen på olika sätt. Det här verkar vara ett tillfälle för att slänga runt lite sarkasmer, elakheter och historiska tillbakablickar. Är jag lite elak skulle jag kunna säga att en svensk komiker sade så här: Det är ingen konst att vara förälder, det är omöjligt. För att travestera på det skulle man kunna säga: Det är ingen konst för en moderatstyrd regering att bedriva en klimatbra politik, det är omöjligt. Är jag lite snällare skulle jag kunna säga om den borgerliga politiken att sent har syndaren vaknat. Jag har stått i kammaren och diskuterat trafikpolitik och hört moderata företrädare säga att det inte finns några problem med transporter, och då pratar vi inte om framtida transporter utan om dagens transporter. verkar man ha insett att transporter i sig skapar stora problem. I står transportsektorn för av de utsläpp av koldioxid som sker till atmosfären. Då måste vi vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de problemen. Då räcker det inte att vi står här och slår oss för bröstet och talar om vad vi har gjort och inte gjort och så vidare. Eftersom vi har de problem som vi har på jorden, , har vi inte gjort tillräckligt. har inte gjort tillräckligt, har definitivt inte gjort det och EU har inte gjort det. Det krävs kraftfulla åtgärder . Det måste vara slut med prat och tjat. Vi måste vidta kraftfulla åtgärder. När jag jämför de olika budgetalternativen kan jag konstatera att ligger i framkant när det gäller radikala förslag som skulle kunna innebära ett paradigmskifte genom att vi använder ekonomiska styrmedel och en lagstiftning som medför att vi får en annorlunda politik som kan se till att klimatet tar mindre stryk. Klimatet bryr sig inte om vilka klimatmål vi här i fastställer om det inte kommer någon typ av åtgärd som också levererar resultat. Det är det enda intressanta. Då håller det inte att göra som den borgerliga regeringen gör där både statsminister och miljöminister pratar väldigt fint om miljön och klimatet och att vi måste vidta åtgärder som man säger att utifrån samhällsekonomiska analyser har man kommit fram till att man ska satsa mer på väginvesteringar. Säger man det menar man faktiskt att man ska satsa mer på väginvesteringar jämfört med andra satsningar. När s, v och mp satsade, om jag minns rätt, på järnvägstrafik för den period som pågår nu fick vi kritik från den borgerliga sidan att det var tokinvesteringar i järnväg. får vi höra att det är för lite satsningar. När vi införde trängselavgifter fick vi höra att det var en vansinnig politik. har den borgerliga sidan tagit sitt förnuft till fånga och återigen infört det i . Tyvärr använder man inte pengar på ett vettigt sätt, nämligen till att satsa på en bättre kollektivtrafik i storstaden . Man inför en miljöbilspremie, och det kan man väl leva med. Men det intressanta är inte om miljöbilen i princip kan gå på etanol, biogas eller bensin. Det intressanta är att de som kör bilarna faktiskt kör dem på ett förnybart bränsle. Då vore det kanske smartare att sätta lite mer tryck på internationella organisationer för att ta bort tullen på etanol. Varför ska vi tullbelägga och straffbelägga ett förnybart drivmedel medan vi inte har motsvarigheten på till exempel diesel eller bensin? Varför ska man ändra beskattningen av olika dieselsorter så att man minskar gapet mellan miljöklass 1 och 3? Jag tror att kallar det för svart skatteväxling. Vi säger som många andra har sagt här, nämligen att vi vill ha en teknikneutral skattelagstiftning när det gäller kollektivtrafiken och framför allt bilismens påverkan på miljön. Om man vet att man får betala ett högt pris för en bil som släpper ut mycket koldioxid och många partiklar och sedan får betala ett mycket högre belopp i fordonsskatt så länge man äger den bilen och väldigt mycket mer i drivmedelsbeskattning varje kilometer man kör den tror jag att förnuftet segrar hos de flesta som kör en bil i det här landet, i eller i världen. Om man använder ekonomiska styrmedel på det sättet kommer vi att kunna bidra till en teknikutveckling som förordar och gynnar bättre alternativ på våra vägar. Men det löser inte alla problem. Vi kan inte använda all tillgänglig mark för att odla grödor som vi ska göra etanol eller något annat av. Vi måste också inse att det krävs radikala åtgärder för att vi ska öka kollektivtrafikens andel av det totala resandet. Vi har föreslagit en försöksverksamhet med det vi kallar för klimattaxa. har vi en väldigt stor skattefinansiering av kollektivtrafiken. Vi vill fullfölja det fullt ut på några ställen för att se vilka effekter det kommer att få på till exempel antalet trafikskadade och kostnaderna för det, miljöförstörande utsläpp i naturen och så vidare. Men då skriker alla: Nej, gratis kollektivtrafik kan vi inte ha. Fy, fy! Då kommer så många att åka kollektivt att vi får kaos på bussar och spårtrafik. Det tycker jag är ett ganska angenämt problem jämfört med att stå i bilköer i storstäderna, om det är det som är exemplet. Det krävs alltså nya grepp . Det handlar inte om att vara teknikfientlig, utan det handlar om ren och skär matematik. Jag vädjar verkligen till alla er som deltar i debatten att ni också läser boken . glömde jag att ta med den, så jag törs inte nämna vem som är författaren. Den talar på ett väldigt pedagogiskt sätt om att vi har möjlighet att vidta åtgärder . Sluta käbbla, vidta åtgärder! Då krävs nytänkande och åtgärder för att vi faktiskt ska resa kollektivt i ökad omfattning jämfört med den typ av privatbilismökning vi har . 178 (): Människan påverkar naturen och ekosystemen mer än solens cykler, mer än geologiska processer och mer än evolutionen. Vi påverkar klimatet. Vi flyttar mer materia och utrotar fler arter än vad som har skett i naturliga processer under miljontals år. Dessutom kallar vi det för tillväxt. De tjänster som vi alla människor lever av, som kallas för ekosystemtjänster, finns i livets vävar, i naturen och den vegetation som gör att vi lever. De gröna växterna som är grunden till all produktion är de som fixar fotosyntesen. Den innebar ett internationellt genombrott för synen på ekosystemtjänsterna. Vår välfärd och vårt välbefinnande är helt beroende av dessa tjänster, men de utarmas i alarmerande takt. Enligt FN:s rapport håller ungefär två tredjedelar av världens ekosystemtjänster på att försämras och är hotade av överutnyttjande och förlust av den artrikedom som är grunden för deras stabilitet. Vi har i jobbat med 16 miljömål. riksdag har slagit fast dem. Ett av dem handlar om biologisk mångfald Levande skogar. Liv är diffust för en del kanske, men icke desto mindre viktigt för någon. Biologisk mångfald är, brukar man förklara, variationen av levande organismer i alla miljöer och de ekologiska samband och processer som alla de här organismerna ingår i. Helt enkelt är det den variationsrikedom och den fantastiska värld som vi omges av och som vi brukar kalla natur. Biologisk mångfald är ett nätverk som ger utrymme för olika ekosystemtjänster. Vi har fått ta del av Sternrapporten, IPPC:s redovisningar, och fick vi Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande. Vi har också själva en del erfarenheter från olika upplevelser som kanske inte går att direkt koppla till klimatförändringarna, men vi kanske ändå gör det. På fick vi uppleva ett otäckt skred . Vägen och järnvägen försvann plötsligt ned i avgrunden. Det hade regnat mycket, och det hade regnat . Den vattenfyllda marken släppte taget när vattnet lämnade den. Den biologiska mångfalden i samband med klimatdebatten är viktig att lyfta fram. Det handlar inte bara om att den ska skyddas för skyddandets skull, utan vi behöver en rik biologisk mångfald som kan bära en del av klimatförändringarna och vara en buffert. Att vi har förändringar att vänta råder det enighet om. Det är ett framsteg i sig. Men vi kan inte låta tiden gå utan att göra det som vi kan göra och det vi måste göra. Jag tror att det är viktigt att vi inte nonchalerar ekosystemens betydelse utan ser till att vårda de tjänster som de erbjuder oss. När vi har fiskat upp den sista torsken ur , och när vi har insett att skyddad skog är viktig även för att produktionsskogen ska klara sig är det kanske . Vi fick ett tydligt och klart budskap i miljö- och jordbruksutskottet , när representanter för både skogsbruket och skogsvården besökte oss. Målet i skogen var bra. Man ville behålla reservatsanslaget. Ändå har man i vårbudgeten tagit pengar från biologisk mångfald till andra satsningar. ser vi också att priserna på skogen stiger, och då blir målen ännu svårare att uppnå, speciellt om anslagen dessutom skärs ned. med flera påpekar att skyddet för biologisk mångfald kan bidra till att begränsa halterna av växthusgaser i atmosfären eftersom kol lagras i skogar, torrmark och andra naturtyper. I takt med klimatförändringarna kan vi i se fram emot en ökad tillväxt i skogen på grund av klimatets förskjutning. Men det ökar också stressen på ekosystemen. Vi kan också vänta oss mer av skadeinsekter och vissa sjukdomsangrepp. Utebliven frost i markerna innebär ökade stormar och skapar fler stormar som och . Det kan bli svårare att köra ut virket ur skogen. Ett annat skogsbruk, är det möjligt? Man kan ha mer lövskogsinblandning och korridorer med möjlighet för arter att förflytta sig när klimatzonerna ändras. I Klimat- och sårbarhetsutredningen talar man om vikten av rödlistning av arter som ett av de viktiga planeringsinstrumenten för skyddet av biologisk mångfald. Man säger också att det är av mycket stor vikt att klimatförändringarnas effekter på den biologiska mångfalden integreras i samhällsplaneringen. Det är inte små öar av en skyddsvärd naturtyp som krävs. Det är de sammanhänganse biotoperna med ekosystem som måste bevaras hela avrinningsområden med interaktion mellan arterna, hela skogsområden med en biodiversitet som vi ännu inte vet vad den innehåller. Det måste vara områden som är så stora att de är ostörda av infrastruktur. Vi ska inte urholka stödet. Förutom allt jobb som vi måste göra internationellt måste vi ta ett ansvar där vi är . I detta anförande instämde (). 179 () replik: Det är nu tredje eller fjärde anförandet som framhåller den något märkliga inställningen att det skulle vara ett motsatsförhållande mellan skoglig produktion och miljö. Det är ju inte så. Det har kommit fram många nya insikter om detta . Skogsbruket har gjort stora förändringar under de som jag kan överblicka. Det är byggt på frivillighet. Det kanske förtjänar att nämnas att den enda delen i miljömålet Levande skogar som jag själv var med och beslutade om 2000 eller 2001 som har klarat sin ambition är de frivilliga avsättningarna. De övriga har man inte kommit fram till på grund av alltför stelbenta regler och väldigt tveksamma och svåra ersättningsformer. Jag skulle önska att vi får nya former i reservatspolitiken. Den finska modellen är ett exempel. 180 () replik: Jag kan på sätt och vis hålla med om uppfattning. Jag tror också att det finns nya möjligheter att hitta former för skydd i skogen. Men jag har förstått att vi har ett behov av reservat också. För att lyckas med de andra formerna krävs ett oerhört jobb för att få med sig skogsägare och få dem att förstå. Därför krävs också en kunskapsuppbyggnad. Tror du att detta inte kostar något? 181 () replik: Om man hade ett annat arbetssätt skulle detta ha gått bättre. Vi har många exempel på detta när det gäller både bemötandefrågor och hanteringen av det tvångsinstrument som vi har. Det gör detta väldigt svårt. Låt mig också säga något som glöms bort i debatten. Klimatmålet är viktigt, och en frisk, produktiv skog är jättevärdefull ur kolsänkesynpunkt medan mängden död ved och döda skogar är negativ ur samma synvinkel. Insektsspridningen som man kan bevittna i stormen spår är exempel på samma sak. Vi behöver mer frivillighet och mindre tvång. Jag tror att naturvårdssamtalen går att utveckla, inte minst ersättningsfrågan. 182 () replik: Ingen är gladare än jag om man kommer långt med frivillighet. Vi har produktiv skogsmark, och vi har stora arealer av granplanteringar. Det visar sig att de inte klarar av de stormar som vi har haft. Vi måste tänka om när det gäller skogsbruket. Vi har en klimatzon som förändrar sig. Vi kan inte bara stå och köra med de gamla linjerna. Därför är det oerhört viktigt att vi har skyddsområden i skogen. Det är en oerhörd massa arter där vi inte vet vad som skulle hända om de försvinner. 183 (): fick den amerikanske före detta vicepresidenten och klimatpanel . Priset fick de för att de uppmärksammat de stora miljöhoten, sambanden mellan miljö och säkerhet och klimatförändringarna på global nivå. Men det finns miljöproblem även på lokal nivå här i . har vi tack och lov större möjligheter att åtgärda dessa. Jag vill nu tala om ett av dem. I har vi många sjöar som är klassade som nationellt värdefulla, bland annat sjön i . Det är en sjö med ett medeldjup . Sjön är en slättsjö i härligt kuperad terräng. Tyvärr belastas sjön genom övergödning som pressar upp fosfathalten till nästan ohållbara nivåer. På somrarna är det ymnig algblomning, och vassen täcker av hela ytan. Befolkningen runt sjön är väldigt engagerad och miljömedveten. Alla är överens om att fosfatutsläppen måste ned väsentligt om man vill rädda sjön och medverka till att uppnå den nya mål att alla sjöar och vattendrag ska ha en god kvalitet . Den nya kom till efter ett riksdagsbeslut , efter att EU:s vattendirektiv antagits . Hushållen runt sjön började att använda fosfatfria tvättmedel, eftersom man kunde konstatera att av fosfatet i Skundern kom från enskilda avlopp av fastigheterna och gårdarna runt omkring. Tyvärr finns det så mycket fosfat lagrat i bottensedimentet att det kommer att ta att bli kvitt belastningen, även om dagens hushållsutsläpp blir noll och övergödningen minskar radikalt. Skundern är i farozonen, eftersom sjön har varit i obalans . sänkte man vattenytan med . Man insåg då inte det allvarliga med sådana ingrepp i naturen. hade vi en extremt torr sommar vilket i sin tur ledde till att Skunderns vattenyta ytterligare sjönk. Detta ledde till en ännu starkare fosfatkoncentration. Problemen är nu så stora att sjön kommit att beskrivas som mest övergödda sjö. har man börjat diskutera hur man bäst kan hjälpa Skundern att bli renare, friskare och mindre övergödd. Man har diskuterat sjöhöjning för att vända ingreppen , men det är en mycket omstridd metod eftersom mycket åker och betesmark skulle försvinna, detta i ett område där jordbruket utgör nästan hela näringen. En annan möjlighet är biomanipulering som skulle återförsätta sjön i balans. Skunderns miljötillstånd är väldokumenterat. mäter man regelbundet vattenkvaliteten, belastningen genom gifter och förekomsten av olika fiskarter. Där kan man se en parallellitet mellan höjd fosfatnivå och större mängder vitfisk, exempelvis karp, mört, björkna och . minskar förekomsten av rovfisk, exempelvis gädda. Det finns till och med ett examensarbete på som behandlar Skunderns fosfatbalans och en bedömning av möjligheten att använda biomanipulering som restaureringsmetod. Biomanipuleringens mål kan beskrivas enligt följande: En intensiv utfiskning av karpfisk, alltså vitfisk, kommer att leda till mer överlevande djurplankton som mer effektivt kan beta växtplankton. Färre växtplankton gör vattnet klarare vilket i sin tur kan sätta i gång många andra gynnsamma förändringar. Man skulle på så sätt få ett förbättrat siktdjup är det nästan obefintligt vilket underlättar för rovfisk som gädda och abborre att jaga. På så sätt kan beståndet av karpfisk hållas nere. Det skulle generera en kaskadeffekt som skulle hjälpa sjön att tillfriskna snabbare och lättare. Biomanipulering kan göras på olika sätt. är det mest trålning av vitfisk som används. Men denna metod är inte lämpad för en grund sjö med mycket fosfat bundet i bottensedimentet. Med trålning är faran stor att sjön belastas ännu mer av den giftiga fosforn som grävs upp. En annan möjlighet som ännu inte är så beprövad är elfiske. Elfiske innebär att fisken bedövas genom en elstöt. Fisken flyter upp till ytan och kan sorteras i vitfisk och rovfisk. Karpfisken skulle då kunna avlägsnas, medan rovfiskar som gädda och abborre skulle kunna återföras till sjön. Elfiske går till så att man doppar en strömförande anod i vattnet som lockar till sig fisken. Sedan fångas de enkelt upp med håv. Ett villkor för att utöva elfiske är att man har dispens, eftersom detta är en i allmänhet förbjuden fiskemetod. Denna dispens utfärdas av . Elfiske är en helt ny metod i frågan om biomanipulering, och Skundern skulle vara lämplig för att pröva detta eftersom den genom sin ringa storlek skulle kunna fiskas på ganska . För Skunderns överlevnad vore det därför av största vikt att sjön kunde ingå i ett pilotprojekt som skulle testa om elfiske är en bra metod för biomanipulering. Alla förutsättningar för ett lyckat försök finns: en engagerad befolkning beredd att arbeta för sitt närområde, en liten sjö med stora problem, väldokumenterad forskning och intresse från de berörda myndigheterna. Vi hoppas att detta intresse ska sprida sig även i regeringen! 184 () replik: Det talar om här är mycket intressant. Det är tekniska lösningar på hur vi ska komma till rätta med en övergödningsproblematik som vi har skapat. Jag vill bara i samband med detta fråga hur det står till med den ekologiska produktionen och de satsningar som många ändå vill göra. Finns det något sådant i området? 185 () replik: Vi försöker göra satsningar för att över huvud taget få denna biomanipulering till stånd. Befolkningen satsar väldigt mycket på elfisket. De har börjat samla in pengar, och vi hoppas att sjön blir ett pilotprojekt för denna biomanipulering som ju inte skulle belasta omvärlden som införandet av andra substanser skulle göra. 186 () replik: Vi skapar som sagt var övergödningsproblem både i sjöar och i hav. En del av det är, precis som har sagts här, utsläpp från avlopp, men en stor del kommer från jordbruket på grund av att vi har dränerat ut många av våra våtmarker. Det är en stor satsning som behöver göras. I riksdag har vi sagt att vi ska ha en ökad ekologisk produktion som mål. finns i budgeten en borttagning av den enda satsningen på ekologisk produktion. Med den erfarenhet och kunskap jag har vet jag att den ekologiska produktionen ser till kretsloppet av näringsämnen väldigt noga. Finns det någon kommentar kring detta? 187 () replik: Jag tror att om vi verkligen försöker att följa det som står skrivet i EU:s vattendirektiv och försöker att få ett helhetsgrepp inom hela EU kommer vi att kunna komma mycket längre. Målet att ha renare vatten med god kvalitet 2015 finns. Jag anser att vår regering försöker nå upp till dessa mål. 188 (): Hur vi använder skog och mark påverkar i högsta grad klimat och miljö. Vi skyddar vatten, stränder, fjäll, skogar och ängar, men vi skyddar inte . Trots att den odlade åkern är helt avgörande för att vi ska få mat finns inget intresse av att säkerställa den marken för framtiden. Detta är mycket märkligt. Det borde vara fullt möjligt och kommer troligen att bli helt nödvändigt att få klassa som riksintresse. Utöver behovet av en inhemsk livsmedels- och energiproduktion är landskapsbilden ett annat tungt vägande skäl för att skydda från exploatering. För vår del i västra är inte frågan om åkermarken kommer att exploateras utan när! som riksintresse är inte en död hand över utbyggnaden av våra tätorter men däremot begränsande på ett sätt som innebär att vi även i fortsättningen till exempel kan kalla för kornbod och få njuta av utsikten över slätten. Skyddsbehovet kan dock vara lika stort i andra delar av landet. har en yta . Det finns alltså utrymme att både exploatera och ändå skydda stora delar av åkermarken. Vi är ovana vid att bygga på höjden i , och även om höghus påverkar landskapsbilden är jag övertygad om att det är helt nödvändigt att ändra inriktning på byggnationen i tätorterna.