prot · GV0932 · 2007-11-28 00:00:00 — Det tycker jag ändå visar att vi har åstadkommit en effekt med styrningen. Jag tycker att ska se på de förslag som har kommit med, nämligen att man ska ge ett tydligt direktiv till om att minska sina koldioxidutsläpp. Det är väl ändå det minsta som man kan kräva av ett statligt energibolag, alltså att man ska åstadkomma en förbättring av sin klimatpåverkan? är det precis tvärtom. ökar utsläppen redan från till , och man har storslagna planer på kraftigt ökade koldioxidutsläpp. Det är dags att göra någonting nu! 87 () replik: När det gäller vindkraften måste jag ställa en fråga till Per . De förnybar el som vi ska tillföra det svenska systemet görs inom certifikatssystemet. Hade någon annan byggt vindkraftverk om inte hade gjort det? Ja, jag tror att det är högst troligt att någon annan hade varit med och gjort denna satsning i certifikatssystemet. Jag ser inte att det är finare om det står på ett vindkraftverk i södra än om det står till exempel. Överskatta inte den statliga styrningen som drivkraft när det gäller att få fram vindkraft för svensk del. Där är det ingen tvekan om att det är certifikatssystemet som är den stora hävstången. När vi tittar på och på det internationella perspektivet vet vi att är drivande i EU. För mitt parti är det mycket tydligt att vi ska delta aktivt i EU-arbetet för att få en framställning av förnybar energi. Vi kommer att få ett tufft beting från EU-nivå då vi ska ha förnybar energi och minska energianvändningen . I detta arbete har regeringen varit drivande. Det är också så att de övergripande målsättningarna har betydligt större verkan när det gäller klimatet än den statliga styrningen av bolagen. Sedan undantar det så klart inte att man styr bolagen. Men låt oss inte tro att statliga bolag är lösningen på klimatfrågan till exempel. 88 () replik: Sonera, Nordea och är goda exempel på hur ett ansvarstagande och ett långsiktigt statligt ägande kan bidra till att skapa mycket större värden, både ekonomiska och samhälleliga, än en utförsäljnings engångsintäkter. Nordea har utvecklats mycket starkt genom flera samgåenden mellan nordiska banker. Staten har varit en aktiv och ansvarsfull ägare. är Nordea ett av viktigaste företag med stor betydelse för attraktionskraft som finanscentrum i norra . Det är så vi har använt det statliga ägandet. Också för Sonera har det statliga ägandet varit av stor vikt för utvecklingen av bolaget av sammanslagningar och internationell expansion. spelar företaget en avgörande roll för position som ledande IT- och telekomland. Huvudkontoret i och forsknings- och utvecklingsverksamheten i bidrar också till att öka attraktionskraft. Hur kan garantera svenska folket att Telias forsknings- och utvecklingsverksamhet inte lämnar om företaget ska säljas? fick vi höra att det för del mycket väl går att sälja svensk statlig egendom till andra stater. Delar uppfattningen att norska skulle vara en bra kund för den statliga svenska delen i ? 89 () replik: Jag blev glad när jag hörde att begärt replik på mig. Jag trodde att jag skulle få svar på de frågor jag ställde. Vilka politiska mål uppfyller vi med Vin & Sprits ökade vodkaförsäljning? Vilka politiska mål uppfyller vi med ägande av fastigheter? Jag ska svara på frågor när han svarat på mina, och därför får han chansen direkt. 90 () replik: Det är bara det att jag därefter inte har någon ytterligare replik. Jag ska svara på frågan om målet, vilket jag delvis redan gjort. Ett av målen var att få de företag jag nämnde Nordea, , att växa och vara ledande. Därmed har vi blivit en internationellt ledande nation på IT- och telekommarknaderna. Ett annat mål, som just debatterats med Per , är att styra dithän att vi kan få fram mer förnybar energi. Det är sådan verksamhet man kan använda det statliga ägandet till. Om vi tittar historiskt på detta skulle många sådana mål aldrig ha blivit uppfyllda annars. Det fanns nämligen ingen marknad som skulle ha satsat pengar i det. Flera av dessa företag är monopolföretag som i begynnelsen var statliga verk för att sedan bli just dessa företag. Jag skulle vilja ställa en fråga till. Den gäller bonusarna. För nästan exakt stod nuvarande ministern och partikamrat i talarstolen och sade följande: Hösten har visat på en sällsynt otrevlig och girig sida hos människan. Den här girigheten återfinns både i det privata och i det statliga näringslivet. Det räcker med att nämna , Systembolaget och Vin & Sprit. Men det gäller också tidigare diskussioner om stora bonusar och fallskärmar just i de statliga företagen. Vad är det vi ser nu? Jo, samma personer, eller i alla fall företrädare för samma parti och till och med hela regeringen, öppnar nu för att vi ska återinföra dessa bonusar i näringslivet. Delar verkligen den uppfattningen? Delar han inte den uppfattning som hans partikamrat hade 2003? 91 () replik: Det är inte lätt att föra en debatt när jag inte får svar på de frågor jag ställde om vilka viktiga politiska mål vi uppfyller genom att äga Vin & Sprit och . Det är synd att inte har möjlighet till ytterligare replik, men om man inte klarar av att svara på frågan i två repliker kanske man inte gör det i tre heller. När det gäller bonusar delar jag uppfattning om bonusar som inte bygger på resultat eller på att man presterat något. Den typen av bonusar ska vi definitivt inte ha. Om vi däremot har ett system med tydlig koppling och rimliga nivåer på bonusar tycker jag inte att vi rakt av ska avfärda det utan i stället försöka föra någon typ av resonerande debatt om det. Det kanske kan vara en vettig lösning. Beträffande bonusar som saknar proportioner, sådana som inte står i relation till uppnådda resultat, är vi allesammans överens om att vi inte ska ha den typen av bonusar. Men det kanske inte ligger i intresse att problematisera frågan så pass mycket som egentligen krävs för att kunna resonera kring den. Det ställdes också en fråga om andra staters ägande, ifall det finns andra stater som är intresserade av att köpa dessa bolag. Jag tycker att det vore förmätet av oss i riksdag att till exempel tala om för den norska regeringen vilka värderingar den ska göra. Varje land och parlament får väl göra sina egna bedömningar ifall de vill öka sitt statliga ägande eller inte. Vi gör våra bedömningar i det svenska parlamentet, och jag vill inte kleta på någon annan våra värderingar. 92 (): Låt mig först yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Som vi redan hört bygger betänkandet på regeringens årliga skrivelse om förvaltningen av statligt företagsägande. I betänkandet behandlas också en rad motioner som rör synen på statligt ägande av företag och försäljning av statliga företag. av osäkerhet och försiktigt trevande kan vi nu börja beta av ett av världens största statliga innehav av företag sett per capita. För mig finns egentligen inga motiv till att staten ska äga företag som fungerar väl på en fungerande marknad. Få exempel i historien, om ens något, visar på några positiva samband mellan ett lands andel av statligt ägande och dess välfärdsutveckling. Tvärtom utvecklas länder med fri konkurrens, där företag verkligen får verka utan statlig inblandning, bäst. Det är också lätt att hitta goda exempel där minskat statligt ägande bidragit positivt till ett lands ekonomiska välstånd och välfärdsutveckling. För att staten ska äga måste det finnas tydliga sociala eller etiska motiv för ägandet. De motiven är, åtminstone för mig, mycket svåra att finna i exempelvis , och . Man kan fråga sig vilka företag på oppositionens lista som står på tur att förstatligas eftersom de även i denna debatt så ihärdigt försvarar det statliga ägandet. Eller anser oppositionen att just dagens mängd av statligt ägande är det mest optimala? I så fall är frågan hur de kommit fram till den slutsatsen. Det är värt att notera att Socialdemokraterna under föregående mandatperiod sålde statliga företag för ca . Men ska det plötsligt vara tvärstopp för fler försäljningar. Det är svårt att se logiken bakom detta. Regeringen gör bedömningen att det för våra barns skull är bättre att beta av på statsskulden än att fortsätta att ha en av världens högsta andelar statligt ägande. Det var den politiken vi gick till val på, och därför är vi också skyldiga att genomföra den. Som vi hört uppgår det totala värdet av de statliga företagen till . Vi anser att det statliga ägandet ska minska med ca . Det var vi tydliga med inför våra väljare i valrörelsen . Det tillsammans med regeringens ekonomiska politik, som ger stora offentliga överskott, gör att statsskuldens andel av ekonomin kan halveras . I en alltmer globaliserad värld där kapital, varor och tjänster rör sig över gränserna är det naturligt att staten avsäger sig ett visst ägande. Vi är övertygade om att det ger de bästa förutsättningarna för dessa företag. Få aspekter talar för att staten skulle vara en bättre ägare än privata aktörer. Om staten generellt sett vore en bättre ägare kan man fråga sig varför Socialdemokraterna inte vill köpa upp fler svenska företag, alltså om det vore en så god affär för staten och de svenska skattebetalarna. Det skulle också vara upplysande att få veta varför Socialdemokraterna begärt bemyndigande att sälja , OMX och Nordea om det är en slakt på svensk välfärd att sälja dessa företag. Genom att begära ett sådant bemyndigande måste det ha funnits tankar på att dessa företag ska bli föremål för försäljning. När staten minskar sitt innehav av företag minskar också risken för skattebetalarna. tar samtliga skattebetalare en risk då vi får stå för smällen vid en konkurs eller annan kris. Det är något som skattebetalare påtvingas oavsett om de önskar det eller inte. När företag övergår i privat ägo tar privatpersoner genom ett aktivt val risken. Det anser jag vara mer demokratiskt. Det mest rimliga är att politiker skapar förutsättningar för uppfinnare, entreprenörer och investerare att utveckla idéer och skapa jobb och inte själva driver företag. Det kan alltid finnas skäl att göra undantag från den principen. Men med en sådan grundhållning är det omöjligt att försvara den mängd av statligt ägande som har. Staten kan inte utveckla företag på samma sätt som en privat ägare kan göra. Är det rimligt att pengar som skulle kunna användas i sjukvården, äldreomsorgen eller skolan i stället används för att bygga spritfabriker, banker eller kontorslokaler? Det är vad som sker , och det vill alliansregeringen göra någonting åt. Även oppositionen borde inse att det finns en risk i att staten äger företag som den sätter spelregler för näringslivet. Det kan jämföras med att domaren i fotboll helt plötsligt spelar med i det ena laget. Jag har några frågor till oppositionen som jag skulle vilja ha svar på. 1.Vad är det som säger att de företag som staten äger är bäst? Är det bättre att staten äger en spritfabrik än en bilfabrik? Är det bättre att äga kontor än hotell? 2.Om statligt företagande vore en bra idé, varför har då alla länder där staten varit den dominerande eller kanske den enda företagsägaren halkat efter i ekonomisk utveckling? 3.Hur prioriterade den förra regeringen när den investerade för sprittillverkning på som nästan 20 000 platser på särskilt boende lades ned? 4.Finns det någon hemlig lista över företag som oppositionen vill förstatliga och som ni i så fall kommer att offentliggöra före valet så att väljarna vet vad som gäller? 93 () replik: Nej, jag kan direkt säga att det inte finns några hemliga listor. Det diskuteras över huvud taget inte i eller tillsammans med eller Socialdemokraterna. Några tankar på förstatligande är oerhört främmande för mig och för . De övriga frågor som ställde kan man enkelt besvara på följande sätt. Vi ska givetvis inte äga någonting om vi inte har någon användning för det. Det är självklart att vi ska ha ett syfte med ägandet. Har vi inte det ska vi heller inte äga. Vi har eftersträvat att ytterligare utveckla äganderollen. Men varför är privat ägande mer demokratiskt än statligt ägande? Du påstår faktiskt det. Statligt ägande innebär att det är svenska folket som äger bolagen. Det borde utifrån det vara mer optimalt än att det ska vara en enskild person eller några aktieägare. Du sade också att det inte finns några som helst motiv till att staten ska äga och att det inte ska finnas någon statlig inblandning. Marknaden fungerar bättre utan det. Du måste faktiskt förklara hur en marknad kan fungera bättre utan statlig inblandning. I förlängningen innebär det att vi inte ska gå in och reglera marknader när det privata företagandet inte fungerar eller när det finns uppenbara orsaker till att vi borde gå in och styra mer utifrån miljö- och klimathotet. 94 () replik: Det var skönt att höra bedyrande att det inte finns några listor. Men är det verkligen så? I förra replikrundan fick vi höra att det enligt och förmenande finns skäl för att utöka statligt företagande. Du nämnde utvecklingen av små energibolag och ny energiteknik. Där anser du att det är så. Ni håller väl förresten på med en översyn av ert principprogram. Hur är det egentligen där? Är det inte aktuellt att nu gå ut med att statligt företagande är något som ska utökas och ska vara förhärskande i fler sektorer? För oss kristdemokrater är det väldigt klart att staten ska syssla med statens kärnuppgifter. Det gäller infrastruktur och att ha ett socialt ansvar. Det gäller att klara ut de uppgifter som åligger oss och också att tänka på nästa generation. Men det är inte att se till att göra reklam för ännu mer spritkonsumtion runt om i världen. Det påpekades förut här att det statliga svenska bolag som har hand om försäljningen av vodka slog nytt försäljningsrekord. Det finns ingen anledning att svenska staten ska hålla i detta bolag, ta den risken eller hålla på med försäljning och uthyrning av kontorslokaler. Detta är fel. Det är inte vad staten ska syssla med. Det är den politik vi har och som vi också gått till val på. 95 () replik: Jag hade kunnat acceptera att en viss utförsäljning av statliga företag kan ske om vi befunnit oss i en statsfinansiell kris, men så är det inte. Internationellt sett har vi dessutom en väldigt låg statsskuld. Statsfinanserna är i allra högsta grad välskötta. Jag kan heller inte förstå det moraliska i om det är staten som äger eller om det är en privat ägare till Vin & Sprit. Försäljning sker ändå. Det blir inte bättre rent moralisk sett om det sker bland rent privata ägare. Jag förstår över huvud taget inte det resonemanget. Vi kan titta på konkurrensen. Är det så att tror att vi får en bättre konkurrenssituation om vi säljer ut Nordea och och andra banker eller bolåneinstitut kommer att köpa upp dem? Kommer vi då att få en bättre fungerande marknad än vad vi har ? har varit en prispressare på just bolånemarknaden. Detta är en frågeställning som jag fört fram , och jag får inget svar här. Det är en ideologisk hållning. Vi ska inte äga, utan det sköts bättre på en privat marknad. På vilket sätt fungerar det bättre? Blir konkurrensen bättre om vi får färre aktörer? 96 () replik: Först vill jag ge en upplysning. Om du tittar i tidningen på och räntenoteringar är det inte så att är billigast. Det vore vansinne om det skulle vara så att varje gång det behövs konkurrens skulle staten gå in och köpa upp ett bolag. Det förstår svenska folket. Jag hoppas att också ska inse vad som är skillnaden mellan statligt och privat ägande. Staten ska bara ha ett ägaransvar i särskilda fall. Systembolaget är ett sådant gott exempel. Det finns en anledning till ägande. Det finns ett folkhälsoansvar att bringa ned alkoholkonsumtionen. Men när det gäller och att tillverka sprit kan i varje fall inte jag se den vinsten. Det håller inte att tycka de saker som för fram. Jag noterar också att jag inte fick någon kommentar på de andra frågor jag förde fram. Det gäller till exempel hur den förra regeringen prioriterade när man investerade 1,2 miljarder i sprittillverkning på som nästan 20 000 platser på särskilda boenden lades ned. Det kanske någon annan i oppositionen kan ge svar på. 97 () replik: Staten kan inte utveckla företag som andra kan, säger . Då lyssnade han dåligt på mitt anförande. Jag redogjorde för hur statens företag har utvecklats till . De har ökat i värde . Om vi går tillbaka till ser man att de har ökat mer än vad de övriga börsnoterade företagen har gjort. Jag kan inte dela uppfattningen att staten inte kan utveckla företag. Det är ju just det vi har gjort . Vi har inga utförsäljningslistor, och vi har aldrig haft några sådana. Däremot ser vi pragmatiskt på att man kan utveckla de företag som staten äger. Då måste man ha lite ut- och ingång av pengar i sammanhanget. Vi har bolagiserat företagen, och de har kunnat växa. Men vad som är på gång att ske är att vi avhänder oss dessa företag som bedriver mycket forskning och utveckling i . Ni är beredda att sälja ut dem så att vi inte vet var de hamnar någonstans. Vi vet inte heller var forskningen och utvecklingen hamnar någonstans. Vi vet inte heller var sysselsättningen hamnar. Det vet vi när staten äger företagen. Man kan påstå att ränteläget är på en viss nivå när det gäller . Det var inte det som var vitsen med , utan det var att få en konkurrens på marknaden. har visat att genom tillkomst har ett villalån på 2 miljoner minskat med . Det är konkurrensen som gör det; det är inte dagskursen som är det viktiga i sammanhanget. Jag har en fråga till : Kan garantera att vi får ha jobben, forskningen och utvecklingen kvar i när ni har avyttrat dessa sex företag som ni nu vill sälja? 98 () replik: Jag noterar först att inte ger något svar på de frågor som jag ställde. senast repeterade jag frågan om hur det kan komma sig att den förra regeringen investerade 1,2 miljarder på sprittillverkning på som nästan 20 000 platser på särskilda boenden lades ned i . Det tycker jag är ett exempel på det orimliga i att staten håller på med sådan här verksamhet. Det handlar om reklamkampanjer runt om i världen för att sälja ytterligare mer Absolut vodka. Detta är orimligt, liksom kampanjer för att få ytterligare hyresgäster och få sälja mer mat och luncher. Vi ser ingen anledning att upprätthålla det här. Det är den politik som vi har gått till val på och som vi har för avsikt att genomföra. Vi tror att det är viktigt för kommande generationer att se till att i det läge vi har nedbringa vår statsskuld. Det i sin tur kommer att möjliggöra nya investeringar i infrastruktur och i annan viktig verksamhet som staten ska syssla med enligt vårt tänkande. 99 () replik: Jag ska inte beskylla för att vara något ekonomiskt orakel. Om man börjar räkna på det här är det väl bättre att vi behåller dessa företag och använder avkastningen till de nyttigheter som räknade upp än att sälja bort dem för ett engångsbelopp? Som jag har berättat är det så att om den ekonomiska tes som förespråkar stämmer skulle inte pensionsfonderna placera några pengar i aktier. Det är ju en förlustaffär, enligt ert sätt att resonera. Dessa företag växer, som de har gjort bakåt i tiden och kommer att göra också framöver. Då ökar också avkastningen. Vi får en avkastning som vi kan använda till de här nyttigheterna. Jag har också en annan fråga. och hans parti har varit synnerligen aktiva här i kammaren när det gäller bonusar till vd:ar. Jag sökte i datorn och såg att det är otaliga debatter som har förts och hårda ord som har sagts från denna talarstol. För tydlighetens skull ska jag tala om att vd-bonusar handlar om bonussystem som det har träffats överenskommelse om med bolagsstyrelsen eller någon i den kretsen och som grundar sig på företagets avkastning. Det har visat sig att det är lätt att manipulera de här systemen. Två stora företagsskandaler har haft sin upprinnelse i det här. Varför vill ni återupprätta detta system, som en gång har varit så omtalat och så nedgjort i denna kammare? Det var vi eniga om. Det var därför vi gjorde förändringen 2003, när vd-bonussystemen försvann. 100 () replik: Jag vill ta tillfället i akt nu när drar upp detta med försäljningen och huruvida den skulle vara en dålig affär. Det har sagts här att de aktuella företagen gav en utdelning på . Men det är viktigt att påpeka att av detta är 9,7 miljarder en engångsutdelning från Sonera. Den varaktiga utdelningen är således , och det är när konjunkturen står på topp. Värdet på statens innehav i dessa företag uppskattas till ca . Om företaget skulle säljas helt till dagens värdering minskar räntekostnaderna för statsskulden med knappt 10,7 miljarder med nuvarande statslåneränta som ligger på . Borträknat engångsutdelningarna är det således positivt för staten redan i utgångsläget. Om man ser tillbaka i ett längre perspektiv har räntekostnaderna varit betydligt högre än de erhållna utdelningarna. Detta är viktigt att påpeka i debatten, så att man har perspektiven klara för sig. Det här målas upp som värsta företagsidén. Men om man nu menar att det är det här som är så viktigt och att det skulle ge så mycket pengar varför då inte utöka den statliga inblandningen i svenskt näringsliv? Hur har det kommit sig att vi har landat just på den andel vi har? har i och för sig redan den högsta andelen statligt företagande i världen. Men det kanske inte räcker? Från alliansens sida har vi varit tydliga med det här när vi gick till val; vi tror inte på det här. Vi tror på att det bara är de statliga företag som har ett speciellt berättigande och gör speciella insatser som ska vara kvar i statligt ägande. I annat fall tycker vi att man kan sälja ut dem. 101 PER () replik: företräder ett parti som säger sig sätta etikfrågorna högt. Det är bra, tycker jag. Man kunde ju önska att partiet satte miljö- och klimatfrågorna lika högt, för de är också i allra högsta grad etikfrågor. Men det kanske kommer. Jag vill fråga lite grann om hur tycker att det etiska arbetet inom statens företag ska bedrivas. Som jag var inne på i mitt anförande har riktat stark kritik mot statliga bolag för att de antingen helt saknar etikpolicy eller för att den policy de har inte följs upp och utvärderas. Detta medför en stor risk för att statliga företag kommer att finnas i pressen med avslöjanden om att de har missbrukat sin personal eller arbetskraft eller har brutit mot mänskliga rättigheter i sitt arbete runt om i världen. Det är också en stor risk för staten som ägare att man dras med i den hanteringen. Hur kommer att driva på för att man ska få ökad styrning av de statliga företagen på etikområdet så att man har ett bra etikarbete? Jag tog också upp , som är indraget i en kartellhärva i . Det handlar mycket om företagsetik och hur man agerar på marknaden på ett etiskt sätt. har enligt Bundeskartellamt haft kartelliknande samarbete med de andra energibolagen på den tyska marknaden, vilket har drivit upp priserna i och därmed också på den europeiska marknaden. Hur anser att man ska styra de statliga bolagen så att etikarbetet fungerar på ett bra sätt både i och i övriga exempel? 102 () replik: Per tar upp de statliga företagen och deras styrning. Just nu håller regeringen på med en genomlysning av samtliga statliga bolag, deras verksamhet, hur de ska utvecklas och hur målbilden ser ut. Man tittar också över styrningen. Vi i utskottet har påpekat att det har varit en alldeles för dålig styrning av de statliga företagen. arbetar med att förbättra detta. Det är klart att vi har drivit på. Vi står för de åsikter vi har haft. när vi sitter i regeringsställning kan vi trycka på så att det också blir verklighet. Vi har ansvar för den miljölagstiftning som gäller i , Per . är pådrivande för att vi ska ha en bra miljölagstiftning så att vi minskar växthusgaserna och har höga krav för framtiden. Det är också någonting som vi driver på i . Frågan är vad egentligen tycker om EU-samarbetet när man har kravet på att gå ur EU. Det är väl där, Per , som vi kan göra de stora insatserna för att trycka på samtliga bolag som håller på med energitillverkning i att ta ett bättre ansvar och hålla sig till de hårda krav som vi vill ställa. 103 PER () replik: