prot · GV0927 · 2007-11-20 00:00:00 — I skulle det handla om att 30 miljoner måste fram om de som valt att stå utanför förskolan skulle välja vårdnadsbidrag. I handlar det om 5 miljoner, så det är inga småpengar i potten i det här sammanhanget. När införde maxtaxan var det särskilda pengar som anslogs. Vi anslog också särskilda pengar när det gällde personalen i förskolan. Det var direkta penningtillskott och en kvalitetsförstärkning, och det var allvar. Du säger nu att ni i något program skrivit om en satsning på förskolan. Men varför var inte förskollärarna och förskolans personal med i Lärarlyftet? Den frågan har du inte svarat på. Det är märkligt. Ute i förskolan tas det emot som en nedgradering av verksamheten. Frågan ställs jag har själv fått den varför det är på det här sättet. Naturligtvis är jag fel person att ställa frågan till eftersom jag inte delar uppfattningen, men frågan ställs alltså. När det gäller modersmålsundervisningen säger ministern: tänker inte vidta några åtgärder. Men av barnen i förskolan får det stöd som de har rätt till. Det är någonting som vi inte kan acceptera; så kan man inte ha det. Ministern måste på den punkten prestera någonting bättre, så gå hem och läs på läxan på den punkten och kom sedan igen här i kammaren! Jag ska skriva en ny interpellation om detta så får du en ny chans om ett tag när du har tänkt över det här. Det är tydligt att behöver en minister som kan koncentrera sig på förskolans viktiga frågor. Det handlar då om en minister som kan hävda förskolans intressen och som kan bidra till att ge den ökad tyngd i regeringsarbetet. Det handlar om en läroplan, om pedagogiskt utvecklingsarbete, om rekryteringsfrågor, om status i yrket, om förskolans roll i helheten, om utbildningsfrågor och så vidare. Kanske har man då också tid att vara med här i kammaren och uppmärksamma . Statsministern väljer att delegera just svaret på den här interpellationen till utbildningsministern. Det säger att statsministern inte tar detta på allvar. Vi behöver någon som med särskild kraft kan rikta in sig på det här. Eftersom har abdikerat i det här sammanhanget skulle jag vilja fråga utbildningsministern: du vid sidan av alla dina övriga åtaganden ordentligt med tid för förskolan, eller är du beredd att ta ett samtal med statsministern om att det nu är dags att får en minister som kan jobba tillsammans med dig och ha ett huvudansvar för just förskolefrågorna? Är du beredd att ta det initiativet? 103 (): Några ytterligare delar vill jag här tillföra. Du säger att du ska lyfta svensk förskola. Men ni skickar inte med några pengar till vårdnadsbidraget. Kommuner och Landsting har räknat ut att det här kommer att kosta 2 ½ miljarder svenska kronor. Det är klart att de pengarna måste tas någonstans ute i kommunerna. Risken är stor att de tas från förskolans verksamhet. Det får jag inte riktigt att gå ihop med detta med att lyfta svensk skola. Som du säger när du försöker svara på frågan om varför folkpartiordföranden ändå kommer att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag får man ge och ta; så kan det vara. Men det borde också vara så att man faktiskt tar ansvar för de effekter som ens politik ändå kommer att medföra. Jag vill höra om det är rimligt att barn kan få vänta ända till innan de får rätten till det svenska språket. (Utbildningsminister (): Nej.) Det här är viktigt. Du har rätt i att vi behöver göra mer när det gäller det svenska språket. Inte minst av den anledningen antog under förra mandatperioden en samlad politik för det svenska språket. Vi lyfte där fram att man måste jobba mer med modersmålsundervisningen. Det är oroande att du med tanke på införandet av vårdnadsbidraget som kommer att förvärra situationen säger att du inte tänker vidta ytterligare åtgärder. Det borde vara precis tvärtom om man tar ansvar för sin politik. Man borde ju då vilja göra mer för modersmålsundervisningen och för att försäkra att alla barn får tillgång till det svenska språket. Men vad gör man i stället? Ja, visserligen lägger man 3 miljoner på läsfrämjande insatser. Men man får plocka bort 10 ½ miljoner till En bok för alla. De har ju bedrivit och bedriver detta är väl dokumenterat och en beprövad erfarenhet ett mycket engagerat arbete för läsfrämjande insatser. Man måste ta ansvar för alla delar även om man får ge och ta i ett förhandlingsarbete, så ansvar för alla delar! 104 (): Jag tycker att det är lite arrogant att säga som ministern sade: Ja, jag hann inte vara med på det där mötet i går. Men jag går ju på så himla många andra möten så det är inte så himla noga. Men mötet om är oerhört viktigt. Det som sägs där läggs som ett protokoll till den utvärdering som ska skickas till . Man ska ju utvärdera hur sköter sig, hur man tar hand om och ser till att implementeras i det här landet. Det är alltså inte vilket möte som helst som ministern bara kan rycka på axlarna åt som han säger: Ja, men jag går på något annat möte i stället. Jag tipsar ministern om att gå på nämnda möte. Sedan gäller det utanför , ett jättefint område som har den tillgång som det är att ha 47 språk. Men det kan också vara en svårighet att bära upp det svenska språket när det finns så många språk. ska det borgerligt styrda dra ned på skolan i . Man ska spara in där; man tycker att det har satsats för mycket där. När vi kommer dit och pratar med lärarna säger dessa: Vi tycker att det är fruktansvärt. Vi vill inte att ni sparar på vår skola. Och se också till att ni inte sparar på förskolan, för det är i förskolan det börjar! Det är där barnen får sitt språk. Det är där det är så viktigt att lägga grunden, så se till att satsa redan från början! Satsa rätt och satsa på förskolan! Så säger alltså lärarna. Men vad gör den borgerliga regeringen? Ja, inte satsar man på förskolan precis. ska man ju införa vårdnadsbidraget som faktiskt kommer att ta resurser från förskolan även om ministern påstår annat här . Men några andra pengar finns inte. Någon särskild valfrihet är det väl inte fråga om. Det är de kvinnor som tjänar lite och som har monotona jobb som mer eller mindre tvingas att välja vårdnadsbidraget. De tycker att det är en bättre tillvaro jämfört med att ha ett lågbetalt jobb. 105 Utbildningsminister (): Tre motdebattörer går upp här och sprutar ur sig frågor, så jag ber om ursäkt om jag inte hinner reda ut alla i botten så att säga. Men jag ska göra ett försök. Apropå detta med en förskoleminister: riktigt stora förskolereformerna , , skedde , skulle jag vilja påstå. Jag tycker att reformer på förskoleområdet var mycket bra. Jag tänker på läroplanen. Från fördes det över resurser till utbildningsväsendet, till hela förskolan. Också ett antal andra saker skedde. Det fanns ingen förskoleminister då om nu vill lyssna på svaret på sin fråga men det här gjordes ändå. Jag försökte komma på några av de stora reformer som åstadkoms av den särskilda förskoleminister som vi hade. Men jag kom faktiskt inte på någon reform, så jag tror inte att det är ministerindelningen i regeringen som avgör. Jag tror att det i själva verket är väldigt viktigt att markera att förskolan är en del av utbildningsväsendet. Det markeras just genom att den minister som har hand om också har hand om förskolan. Det är precis den integrering som i övrigt här argumenterar för när det gäller lärarutbildning och allt möjligt annat. Att säkert gärna vill ha en annan utbildningsminister än mig har jag full förståelse för. Kanske är det som står på min plats vad vet jag? Men jag tror att det är klokt att förskolan och hanteras i ett sammanhang. säger att förskolelärarutbildningen fungerar jättebra. Det enda är att den borde förlängas, säger han, för då kan man få forskarbehörighet och annat. När jag möter lärarfackens företrädare får jag höra den åsikten. När jag möter förskollärare hör jag aldrig den åsikten, aldrig . har världens längsta förskollärarutbildning. Universitetskanslern säger i sin utvärdering att tiden på denna utbildning används alldeles för slappt, och det är för lågt tempo. Om vi har världens längsta förskollärarutbildning och tempot är för lågt är inte den första tanken att förlänga utbildningen, vilket tycker. Hans enda utgångspunkt för att den ska förlängas är att den ska få samma status som andra utbildningar, inte att det finns något behov av det. Sedan den förlängdes senast från till tre och ett halvt har många färre velat bli förskollärare. Det måste väl ända beaktas. Vad du än säger är sanningen den att sedan ni genomförde reform av förskollärarutbildningen är det allt färre förskollärare som examineras i . Många kommuner anser sig nu ha förskollärarbrist. Det var just 2001 detta började, precis när den nya utbildningen infördes. Då säger : Ja, men arbetsvillkoren i förskolan är nu annorlunda. Men så var det förut också. Det var annorlunda. Det var stora barngrupper där ljudvolymen var hög. Så var det också. Det började inte 2001. Brytpunkten kom med den nya lärarutbildningen. Sedan klagar på att den ena gruppen efter den andra inte finns med i Lärarlyftet. Sanningen är att hade den socialdemokratiska regeringen suttit kvar hade inte haft något lärarlyft. accepterar ni det när vi har infört det, men det hade ni själva inte på ert program. Det kommer en satsning på förskollärarfortbildning, det står i vårt manifest. Det kommer att komma 2008. Det har jag sagt nu gång på gång, och låtsas som jag inte säger det. Men jag säger det en gång till: Det kommer en stor satsning på förskollärarfortbildning 2008. Det påstås att rätten till det svenska språket skulle upphöra. Jag förstår inte riktigt formuleringen. Någon obligatorisk förskola har vi inte i och har aldrig haft. Jag uppfattar inga förslag om det. Om man går i förskola får man det svenska språket. Rätten finns, men någon skyldighet att gå i förskola finns inte. Jag har inte uppfattat några sådana förslag, men finns sådana förslag kan jag gärna ta den debatten. Förskolan är en frivillig skolform. 106 (): Varför är det dåligt med sökande till de tekniska utbildningarna? Beror det på att de plötsligt har hamnat i ett sådant läge att utbildningen är dålig, eller beror det på någonting annat? Det går konjunkturer i många av de här sakerna. Det skiljer sig från tid till annan. Men jag kan inte annat än tro på de utredningar som har gjort när det gäller det här. De visar att det är brister vad gäller lön, arbetstider, arbetsmiljö, förskolans inre arbete, men bra kvalitet och bra verksamhet. Det är bristerna på de här punkterna som haft en influens när man ska välja väg. Det är också fakta, och det är sanningen oavsett vad ministern säger. Ta fram någon bättre statistik eller utredning som visar något annat i så fall. Att ha en förskoleminister vore ett sätt att markera frågornas tyngd. Den här regeringen har själv lyckats sätta sig i en position där många frågar sig om förskolan har sämre status. Är det så att den här regeringen graderar ned förskolefrågorna? Det är inte bara jag som säger det, utan det här hör man ute i terrängen. Jag menar att det inte är vi som har gjort uppdelningen i Lärarlyftet, det är ni själva som har gjort det. Då har ni skapat de här frågorna, oavsett om du säger att det kommer. Ni får kritik i fråga om vårdnadsbidraget. Var finns pengarna till det? Det kommenterar du inte ens en gång. Ni har inga pengar till det, och risken är stor att det går ut över förskolans kvalitet. Då blir det också med i botten när man funderar på vad ni egentligen tycker om förskolan. Hur ser kompromisser egentligen ut? Vad banar det vägen för för någonting ? Sedan kan du förklara hur förskollärarutbildningen blir attraktiv om man plockar bort möjligheten att forska på egen examen. Det verkar vara väldigt viktigt för er att plocka bort den möjligheten. Jag säger inte att den möjligheten är avgörande för förskollärarutbildningens framtid, men det är en viktig del i likställigheten, och likställigheten är viktig för helheten. Jag tror att en förskoleminister skulle kunna ge det här en viss tyngd. 107 Utbildningsminister (): Det är samma frågor som går här runt, runt, runt. Jag kan väl ge samma svar runt, runt, runt en gång till också. Varför är förskollärarutbildningen mindre populär att gå än ? Frågar du dem som går där förstår jag att man svarar att man vill ha högre lön och annat. Det är svårt att göra någon utvärdering. De som inte går den är det svårt att tillfråga. Varför är det så att allt färre vill bli förskollärare? Varför kom brottet just 2001 i statistiken? Det är inte så att barngrupperna förändrades. Det är inte så att bullernivån förändrades. Har lönerna förändrats på något sätt är det så att de har ökat kraftigare för förskollärare än alla andra lärarkategorier. I så fall borde intresset ha ökat jämfört med andra lärarkategorier. Det enda som hände just 2001 var er lärarutbildningsreform. Då förlängdes utbildningen med . Det förordar nu är ytterligare en förlängning för att man ska kunna forska. Jag hör ingen vanlig förskollärare efterfråga det. Däremot hör jag ofta att unga studenter söker in på , funderar mellan att bli förskollärare och att bli grundskollärare, och med det nya väljer de att bli grundskollärare. Allt färre vill bli förskollärare. sade man: Jag vill bli förskollärare. Så sökte man in, tog förskollärarexamen och jobbade i förskola. vill alla jobba i . Skulle man ytterligare förlänga förskollärarutbildningen skulle den tappa ännu mer i attraktionskraft. Jag är helt medveten om att facket inte tycker så. Ju längre utbildning desto högre status, tycker de. Men problemet är att ingen söker dit. Det behöver facket inte ta ansvar för, det måste jag ta ansvar för. Jag har ett ansvar för att det kommer fram förskollärare för förskolebarn. Det är därför vi planerar att lägga om utbildningen från den misslyckade reform som genomfördes av den förra regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:130 om rätten att starta och driva friskola 108 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att ett liknande fall som det i inträffar samt hur jag vill värna allas rätt att ta initiativ till etablering av fristående skolor. Som minister får jag inte kommentera enskilda ärenden. Jag kan därför inte gå in närmare på det fall i som interpellanten tar upp. Jag ska däremot kommentera de principiella aspekterna på frågan om etablering av fristående skolor. Det är positivt att skolväsendet rymmer både kommunala och fristående skolor. Framväxten av allt fler fristående skolor har medfört konkurrensutsättning och ökad valfrihet för föräldrar och elever, som lärarna har fått fler arbetsgivare att välja mellan. Mångfald och konkurrens är, i allt väsentligt, till fördel för kvalitetsutvecklingen i svensk skola. Självfallet ska alla ha rätt att ta initiativ till en etablering av en fristående skola. prövning av godkännande och rätt till bidrag ser jag som en garanti för att alla ansökningar får en likvärdig och rättvis behandling. beslut om godkännande och rätt till bidrag kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det kan, för att ta ett exempel, en kommun göra som anser att etablerandet av en ny fristående skola medför påtagliga negativa följder för skolväsendet i kommunen. Jag instämmer alltså i interpellantens uppfattning att det i en demokrati alltid måste finnas en rätt att överklaga beslut. Däremot är inte en kommun regelmässigt skyldig att betala ekonomiska bidrag innan den rättsliga prövningen av ett överklagat beslut är avslutad. Den domstol som prövar överklagandet kan dock interimistiskt förordna vad som ska gälla i avvaktan på slutgiltigt avgörande, till exempel rätt till bidrag för en fristående skola. Avslutningsvis har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå vilka ändringar i lagstiftningen som behövs för att skapa likvärdiga villkor mellan kommunala och fristående skolor. Utredaren ska bland annat föreslå hur man kan göra kommunernas beräkningar av ersättning till fristående skolor mer öppna och förutsägbara. Kommunernas möjlighet att utöva inflytande över ansökningsprocess och tillståndsgivning till fristående skolor ska minska. ska det bli möjligt för en enskild huvudman att överklaga en kommuns beslut om ersättning till en förvaltningsdomstol. Innan jag lämnar ordet till vill jag bara erinra om att det är principfrågan som ska gälla och inte det enskilda fallet. 110 (): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Det var ett bra svar, och jag är positiv till intentionerna i svaret. Jag skrev interpellationen inte enbart på grund av Torsbyfallet, men jag försöker använda det som någon form av övergripande fall. Det finns många runt om i landet kommuner där man ganska aktivt motarbetar försök att få en mångfald inom skolan. Friskolereformen är en av de viktigaste reformerna inom skolan i modern tid. Där har elever och föräldrar getts möjlighet att både kunna välja och välja bort en skola. Detta är tyvärr inte alltid uppfattningen i de kommuner och bland de företrädare som inte vill ge eleverna i just dessa kommuner denna valfrihet. Vissa hävdar att friskolor endast fungerar i storstäder och i områden där det är en hög befolkningstäthet för att i andra kommuner får det bara plats en skola. Men det finns motstånd även i storstadsområden. Det finns många skäl, men de är sällan väl underbyggda. Jag tror inte heller att påståendet att det bara skulle fungera i storstäder stämmer. Det är minst lika viktigt i glesbygdslän. Jag kommer själv från ett glesbygdslän. Går man riktigt långt ut på landsbygden som i fallet i är enda chansen för skolan att vara kvar att få möjligheten att bilda friskola när kommunen bestämmer sig för att lägga ned. Det är ganska långt till grannskolan. I detta fall har kommunen överklagat beslutet i varje domstolsinstans, ända fram till Regeringsrätten. Det är inte slutgiltigt klart ännu, men har man åtminstone fått ett beslut så att man kan driva verksamheten och fått ekonomiskt stöd. Utbildningsministern tar upp att kommunen inte har regelmässigt krav på att betala ut innan fallet är avgjort. Problemet är ett sådant här fall kan ta väldigt när det går till alla instanser. Om man skulle jämföra med ett brottmål där man blir åtalad och kanske till och med häktad så kan man efter att tingsrätten avgett friande dom bli frisläppt och kan agera. Man kan få fallet överklagat, men i övrigt kan livet gå vidare som vanligt till dess att en högre instans eventuellt beslutar något annat. Det är viktigt att man försöker se över problematiken på ett eller annat sätt. Jag ser verkligen fram emot den särskilda utredarens rapport. Det är viktigare att vi ser till att elever och föräldrar ges makten att själva kunna välja än att man ser till att kommunen ska ha det inflytandet. Jag är positivt avvaktande till att ta del av utredarens rapport. 111 Utbildningsminister (): Tack, , för frågan! Jag uppfattar att vi har samma grundhållning i detta. Om man ändå ska problematisera det något menar jag att lagen i allt väsentligt har den utgångspunkt som vill att den ska ha, nämligen att det är elevers och föräldrars rätt att välja som är utgångspunkten. Det kan ibland vara en trög process när saker och ting överklagas, men i slutändan är det uppgift att bevilja tillstånd, även om kommunen inte vill det, om man finner att invändningarna inte är så starka. Det finns partier i denna riksdag som skulle vilja lägga hela beslutsrätten hos kommunerna. Då förstår var och en att det i rätt många kommuner i skulle det inte finnas några friskolor över huvud taget, särskilt i de kommuner som styrs av politiska partier som ogillar friskolor av ideologiska skäl. Det är därför som lagstiftaren, , har valt att lägga makten hos som har att göra en granskning. Om friskolan uppfyller läroplanen ska den få tillstånd, såvida det inte medför betydande ekonomiska och organisatoriska besvärligheter, som det står i lagen. Å andra sidan är det väl så att denna typ av beslut måste i ett rättssamhälle kunna överklagas. Då hamnar man i den situation som interpellanten beskriver. som rättsprocessen pågår vet ingen riktigt hur det kommer att sluta. En friskola som startas har svårt att drivas något enstaka år som provisorium om man inte vet om man ska få leva kvar eller inte. Att driva den interimistiskt och få ett bidrag för att sedan få lägga ned om domstolen går på kommunens linje blir i praktiken omöjligt. Det ska bli mycket spännande att se vad utredaren kommer fram till. Ska jag spekulera får jag väl gissa att det blir rätt svårt. Vill vi att det ska vara möjligt att överklaga beslut blir det rätt svårt att förhindra att kommuner som är negativa till friskolor ibland överklagar beslut. Det får prövas i domstol, och starten av friskolan får dröja tills besluten är färdigfattade även om det ibland tar tid. Lösningen är snarare att skynda på rättsprocesserna så att det går fortare. Det är en intressant aspekt att diskutera om det skulle vara så att någon tycker att vi inte ska ha överklaganderätten. Men jag uppfattar att interpellanten anser att den rätten ska finnas. Då är det svårt. Svaret är att jag inser problemet. måste överklaganderätten finnas i ett rättssamhälle. Då kan denna typ av problem uppstå. Snabba på processerna! Det ska också bli intressant att se om den särskilda utredare vi har tillsatt har kommit på något annat finurligt. Annars är risken att problemet delvis kommer att finnas kvar. 112 (): Det stämmer nog bra att interpellanten är överens med statsrådet på de allra flesta punkter i denna fråga. Det känns bra, inte minst eftersom vi sitter i en allians. Jag tror också att det är vettigt att man har rätt att överklaga. Däremot vill jag ytterligare poängtera det som utbildningsministern tar upp om vikten av att det utreds snabbt och att överklagandeärendena går så fort som möjligt och givetvis även rättssäkert. Man kan alltid fundera på detta med betydande ekonomiska konsekvenser. Det uppges även i det fall som jag har valt att använda som exempel. Jag tror inte att problemet är att den enskilda friskolan skulle kosta mycket pengar, utan det kanske är att just den kommunen inte riktigt har lyckats med att hålla kostnaderna för sin utbildning, eller kostnaderna över huvud taget i kommunen på olika områden, nere. Det gör att kommunen befinner sig i en ekonomisk situation som inte är speciellt hållbar. Alldeles oavsett en etablering av friskola eller inte kommer den situationen att kvarstå för kommunen om man inte gör något mer radikalt. Att en skola får rätt att etablera sig enligt och uppfyller kriterierna borde vara grund nog för att få etablera sig. I övrigt, som sagt, tusen tack för svaret! 113 Utbildningsminister (): Det är inte så mycket mer att tillägga. Jag uppfattar att och jag har en gemensam problemuppfattning om detta och en gemensam grundsyn på i vilken riktning man bör gå. Vi får nu avvakta den särskilda utredning som har tillsatts. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2007/08:98 om nedläggning av förmåga 114 Försvarsminister (): har frågat mig om jag har för avsikt att verka för en nedläggning av förmåga. De stridskrafternas förmåga är på kort sikt inte beroende av inriktningen för ett antal materielprojekt som planerades att bli operativa först eller . Regeringen redovisar i budgetpropositionen att de förbanden 2010 ska bestå av fyra ubåtar, sju ytstridsfartyg, sju minröjningsfartyg, två röjdykfartyg, en amfibiebataljon och en marinbasbataljon. Dessa stridskrafter har stor betydelse för säkerhet både och . De förbanden är nödvändiga för att vi ska kunna hävda vår territoriella integritet och tillvarata andra nationella intressen i närområdet. De utgör också en komponent i vår förmåga att tillsammans med andra länder bidra till fred och säkerhet i omvärlden, främst genom att understödja markoperationer. De stridskrafterna har deltagit med en korvett i FN-insatsen Unifil utanför , och förberedelser pågår för att skicka ett amfibieförband till den planerade EU-insatsen i och .