prot · GU09112 · 2007-05-24 00:00:00 — gör vi varje ansträngning vi kan. Vi kan konstatera att för just den grupp som nämndes behöver vi göra ännu mer. Vi behöver framför allt se hur många av dem som egentligen har en arbetsförmåga som man kan räkna utifrån. Det visar sig nämligen att det kanske inte är riktigt så många som vi först trodde. Mer kommer att följa. Svenska initiativ i klimatarbete 50 (): Mycket kretsar kring statsministerns besök i och mötena med och . Jag föreställer mig att du har haft intressanta möten och kanske har givit en del inspiration till det svenska klimatarbetet. har haft ett gott utbyte med delstaten i flera avseenden. Bland annat undertecknades ett memorandum of understanding 2005. Att kalla det för att man plöjer jungfrulig mark är kanske inte en helt riktig beskrivning. Jag vill i stället fråga statsministern varför statsministerns parti i inte plöjer lika jungfrulig mark. Man har inte deltagit i det tillfälliga klimatutskottets arbete, och man har heller ingen ledamot i det utskott som konstituerades i . 51 Statsminister (): Det är ömsom stort och ömsom smått här. Vi har fyra representanter i . Det finns väsentligt många fler utskott och verksamheter där. Jag är ofta imponerad över hur mycket och hur brett Europaparlamentarikerna försöker arbeta, vilket parti de än kommer ifrån. Men får ursäkta om jag inte känner till de exakta detaljförhållandena när det gäller varför de inte har varit på vissa möten av konstituerande karaktär. Visst finns det ett sådant papper som har undertecknats av och . Det var ett av skälen till att jag blev uppmuntrad av guvernören att komma dit. Jag tror att vi har ännu mer att göra. Mycket av den förnybara teknik som växer fram i och som av guvernör beskrivs som en stor framtidsbransch, ett sätt att vid sidan av den viktiga filmindustrin i skapa förutsättningar för jobb , är något vi bör ta till utgångspunkt även här. Här kan svenskt kunnande göra skillnad. Här kan vi utbyta erfarenheter därför att vi ligger väldigt långt fram i utvecklingen båda två. Det är väl bra att det är så, men det viktiga är att det binds mycket närmare än vad det har varit tidigare. 52 (): Min fråga gäller ensamkommande flyktingbarn. Att komma till som flykting måste vara oerhört svårt med den bakgrund som i princip alla har. Hur det är att komma utan vårdnadshavare, utan föräldrar, är fruktansvärt svårt för oss att förstå. finns det ungefär 300 barn på så kallade flyktingförläggningar på tre fyra ställen i landet. kommer 30 ungdomar, barn och unga, till ensamma. Jag känner ett stort behov av att lyfta fram den här frågan. Min fråga är därför till : Vad kan regeringen göra för att öka tryggheten för de här oerhört utsatta människorna, som kommer till ensamma? 53 Statsminister (): I en orolig värld finner många människor skäl att fly. En hel del har inte möjligheter att fly fast de skulle vilja och behöva. Andra kommer till andra delar av världen. Många kommer till . Vi får aldrig glömma bort att en utgångspunkt naturligtvis ska vara att vi ska försöka vara en del av ett starkt världssamfund för att mötas och skapa fred, förutsättningar för säkerhet och utveckling i olika delar av världen. Men det är riktigt att många ensamma barn har kommit till . Jag delar helt beskrivningen av deras situation i många fall. Regeringen har därför lagt fram en del förslag som vi hoppas ska förbättra den situation som de har. Vi har bland annat föreslagit att man ska höja ersättningar för platser i gruppboenden. Vi har höjt den årliga grundersättningen, och vi har förbättrat ersättningen för den vård som många av dem behöver. Vi ser också att flera kommuner till följd av detta nu skriver avtal, alltså att det blir fler av barnen som faktiskt får stöd för att stanna i . Vi följer den utvecklingen och ser att den positiva utvecklingen fortsätter. 54 (): fattade den ett beslut som kan få stora konsekvenser, nämligen om infrastrukturinvesteringar för export av ytterligare olja genom och förbi ned mot södra . Det är alltså en väldigt stor ökning, ungefär två tredjedelar, enligt mina beräkningar. Det är ungefär 500 ytterligare fartygslaster , en ny tanker . Det här ligger inte i intresse, inte i eller heller. Och det är naturligtvis miljörisken och risken för kollisioner och olyckor som jag tänker på. Vårt nationella intresse är ju det motsatta, nämligen att försöka få och det är dem som det gäller här att ha en oljeledning över land mellan sina länder. Om det trots allt skulle bli en sådan här pipeline och oljetransport på fartyg undrar jag vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att förbättra säkerheten och övervakningen i . 55 Statsminister (): Utgångspunkten är naturligtvis att ryssarna är suveräna när det gäller att fatta beslut om att öka kapaciteten i sina egna hamnar. Men vår utgångspunkt är ju att vi ska försöka samla stater till att gemensamt agera mot det växande hot, får man säga, som bland annat den omfattande trafiken på utgör. Det är ju ett hav som inte på alls samma sätt var trafikerat förr men som är mycket hårt trafikerat. Jag har själv, på plats på , kunnat följa det arbete som man gör för att försöka följa upp de oljeutsläpp, över 300 till antalet, som sker . Man försöker finna svar på frågorna: Vem är det som släpper ut? Hur kan man åtgärda det? Det är ett arbete som redan görs i som behöver göras tillsammans med andra. Vi har också kommit överens om att fasa ut alla oljetankrar med enkla skrov , vilket är ytterligare ett exempel på hur man kan möta detta. Men vi tar initiativ också inom det havsmiljöarbete vi gör och när det gäller de förslag som kommer att följa om att göra ytterligare åtgärder när det gäller bland annat detta. om förbud mot klusterbomber 56 (): Vi har i tidigare replikskiften hört hur tydliga röst när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i världen sakta tonas ned. Ännu ett exempel på det är debatten om ett internationellt förbud mot klusterbomber. fattade en enig kammare, samtliga sju partier, beslut om att förorda ett internationellt förbud mot klustervapen, i enlighet med Oslodeklarationen. Det är vapen som dödar civila till . av dem som dödas är barn. I går började den översynskonferens då man på riktigt ska börja arbeta med texterna, ska göra jobbet för att nå det internationella förbudet. är inte där. Det är fruktansvärt pinsamt och dåligt. Jag vill ge statsministern chansen att här i kammaren och inför tv-publiken förklara varför inte deltar i denna översynskonferens. 57 Statsminister (): deltar aktivt i den Osloprocess som pågår kring dessa frågor men finns inte på plats i just nu av, som det har angivits för mig, mer praktiska skäl. Men det ska inte tolkas som att vi inte fortsatt är en del av denna process. Det är det enkla svaret. Vi är också verksamma när det gäller att bejaka de här internationella regleringarna för att man ska komma till rätta med dessa vapen. En bortre gräns för sjukskrivning 58 (): Vi har under det senaste årtiondet sett en mycket markant svängning inom sjukförsäkringsområdet. Det har varit rättigheter och något som finns för individens behov av trygghet vid till exempel sjukdom. har vi sett en inriktning mer mot individers skyldigheter gentemot samhället. Det här nya synsättet har blivit väldigt tydligt efter maktskiftet då vi har sett flera förslag och beslut som har lett till hårdare tag och jakt på sjukskrivna. regeringskamrater i har i en rapport öppnat för ett införande av en bortre parentes i sjukförsäkringen. Det skulle alltså innebära att alla som är för sjuka för att arbeta förlorar möjligheter att försörja sig . I andra EU-länder har vi sett vad detta kan leda till. Långtidssjuka är beroende av socialbidrag eller tvingas i värsta fall till tiggeri. till min fråga. Jag undrar vad statsministern tycker om en bortre gräns när det gäller möjligheten att vara sjukskriven. Har stöd i regeringen för att öppna för denna bortre parentes? Om svaret är ja undrar jag: Vad kommer att hända med en sjuk person som blir utkastad från sjukförsäkringen? 59 Statsminister (): Den bortre gränsen infördes med stöd av då man automatiskt fördes över till sjuk- och aktivitetsersättning efter tolv månaders långtidssjukskrivning. Eftersom detta var precis lika felaktigt som den övriga beskrivningen var kan jag också passa på att påminna om att mycket av kontrollåtgärderna, som det hänvisades till, infördes redan under den förra mandatperioden. Jag minns detta därför att en del av det här skrev vi en rapport om i . Den hånades, och man sade att det här var helt felaktigt och att det var dåliga utgångspunkter. Jag har påpekat för att jag inte tror att han missade en enda punkt i rapporten. Detta genomförde han sedan tillsammans med er innan han mötte väljarna 2006. Det handlade om att anställa massvis med kontrollanter på och allting som ni har varit med och givit medel till via beslut här i . Det vi nu försöker göra är att också se till att människor kan få jobb för det glömde ni så att det inte bara blir en jakt på människor med någon sorts konstig utgångspunkt. ska vi också se till att vi har en arbetsmarknad som fungerar. 60 (): I går låg det 17 döda valar på , valar som dött för människohand, lika många som dör varje halvtimme. Just de här hade dött genom fartygskollisioner och som bifångst. Det var som manifesterade mot att 300 000 valar dör för människohand . Valarna är hotade, och gör tyvärr inte tillräckligt. Många länder, framför allt , driver nu på för att återuppta den kommersiella valfångsten. Åtta av tio svenskar är enligt opinionsundersökningar emot detta. Här är dock inte regeringen bara passiv. åker en representant för till i för att rösta för ett återupptagande av den kommersiella valfångsten. Jag undrar: Är statsministern medveten om detta, och hur kan han förklara den ståndpunkten? 61 Statsminister (): Jag var inte med på . Jag har i annat sammanhang framfört, bland annat till den isländske statsministern, de synpunkter vi har på att återuppta kommersiell valfångst. Så nog har vi varit tydliga med att vi inte vill överge den internationella samsyn som har funnits i dessa frågor. Vad som är den exakta ståndpunkten som ska framföras i har jag inte haft möjlighet att kontrollera, men jag har ingen anledning att tro annat än att vi fullföljer denna linje och att det förmodligen är någon del av någon förhandling. Men det måste jag underrätta mig bättre om innan jag kan ge ett fullständigt svar i detta. 62 (): Jag vill ställa en fråga om kultur i vården. Men först vill jag läsa upp något: Marknadsekonomin är inte svaret på människans alla frågor. Samhället byggs också med moral och kultur. Genom moral och kultur fylls människan med innehåll. Kulturen övar oss i att vara människor. En människa befriad från moral och kultur är en människa utan bröstkorg. Dessa rader läste jag i en artikel undertecknad . Det var vackert. Underbart, statsministern. vill jag ställa en fråga: Kan kultur få en ännu större och mer betydelsefull uppgift i vårt stressade och rotlösa samhälle, en uppgift i en vidare och direkt nyttobetonad anda? Det finns redan många bevis i utredningar och forskning för att kultur och hälsa hör ihop och att kultur i vården har en förvånansvärd, mirakulöst god läkande effekt, inte minst i äldrevård och psykvård, jämförbar med biokemiska läkemedel. Det är en tillväxtfaktor alltså. Vad väntar vi politiker på? 63 Statsminister (): Det finns många kulturvänner samlade här. Det är bra. Jag har själv följt hur man ofta i vården jobbar just med kulturella uttryck för att nå fram till människors sinne och få en utveckling som ibland är svår att nå fram till på andra sätt. Så jag har stor respekt för utgångspunkterna för sättet att ställa frågan. Vi bör ha attityden att släppa fram olika typer av sätt att möta människan. Problem är ofta komplexa. Det är inte alltid bara det fysiska. Det länkar ofta in i det mentala. Låt inte påskina att jag på något sätt skulle stå emot detta! Sedan gäller det hur man ska finna formerna för att nå fram och hur man ska utforma politiken. Det är mångas ansvar, inte minst för landstingspolitiker som har det direkta ansvaret för sjukvården. Trav- och galoppsporten och en omreglering av spelmarknaden 64 (): Trav- och galoppsporten och dess framtid är av stor betydelse för stora delar av landet. Sporten och näringen är av naturliga skäl till största delen en glesbygdsverksamhet. kunde jag läsa i olika medier att svängt i frågan om statligt reglerad spelmarknad. Tydligt är att moderater och folkpartister även i denna fråga lyckats åstadkomma en kovändning hos . Men vi måste alla vara helt klara över att ATG spelar en väsentlig roll när det gäller hästsporten och näringens överlevnad. Så min fråga är: Vilken konsekvens kommer en omreglering av spelmarknaden att få för hästsporten och hästnäringens framtid i ? Jag förutsätter att sådana kalkyler är gjorda i . Och hur ska sporten och näringen ekonomiskt tryggas på lång sikt om någon annan aktör än ATG får licens på den här marknaden? 65 Statsminister (): Det är väl säkrast att får svara för sig. Några färdiga svar har inte alliansregeringen givit i dessa frågor. Men jag fångar det ord använder som jag tror är helt rätt. Vi talar om en omreglering. Vi talar inte om ett regellöst tillstånd nu får ni göra som ni vill. Det handlar om att anpassa sig till en förändrad förutsättning som bygger på att den gamla synen att det går att driva monopol i realiteten, i praktiskt liv fråga våra tonåringar inte finns längre och inte fungerar på det sätt som vi en gång såg. Då blir det reglerat i vissa delar med särskilda skatter och helt oreglerat i andra. För dem som tar verkligheten som utgångspunkt för att utforma sin politik blir det viktigt att försöka omreglera denna marknad att fungera bättre men fortfarande regelstyrt och med intressen av det slag som här nämns, trav- och galoppnäring, idrottsrörelse, ideella organisationer och kulturella verksamheter för att också få ett stöd till följd av hur vi omreglerar denna marknad. Det är en av de mycket viktiga utgångspunkter vi ska ha när vi gör det arbetet. Privata sjukvårdsförsäkringar och vårdköerna 66 (): På SVT:s hemsida läste jag här : Allt fler slipper köa för att få vård tack vare att de har en privat sjukvårdsförsäkring. Där står det också att försäljning av privata sjukvårdsförsäkringar har ökat med . Det är naturligtvis bra om det inte finns några köer i vården, men vi socialdemokrater har länge varnat för att det kommer att bli två väntrum på sjukhusen i ett borgerligt , ett för dem som har råd med privata försäkringar och ett för dem som förlitar sig på den allmänna försäkringen. Tycker statsministern att det är rättvist att den som har råd med privat försäkring ska få vård före den som inte har råd? Ska det inte längre vara behovet av vård som avgör? 67 Statsminister (): Jag menar inte frågeställaren, men tror ni att det uppstod sjukvårdsförsäkringar efter det att den borgerliga regeringen tillträdde? Är det någon som har gått på det? Detta fanns förut i det vänsterdominerade , massvis, och det växte redan då. Jo, för att folk möttes av köer i den offentliga sjukvården. Vad har då den borgerliga alliansregeringen sagt sig vilja göra? Jo, ytterligare ansträngningar för att få bort dessa köer som i grunden är drivkraften för att väldigt mycket av dessa vårdförsäkringar går att sälja. Ju mer framgångsrika vi blir i detta, desto mindre intressant kommer det att vara att behöva ha den här typen av försäkring. Så lyckönska oss i dessa ansträngningar, och stöd oss i vårt arbete för att korta vårdköerna! Vi vill ha den princip som du anger: efter behov, och helst utan köer. Sedan ska jag gärna säga att om det finns utrymme i sjukvården, om det finns ledig kapacitet jag har varit på många vårdinrättningar i där det finns så har jag inget emot att man kan sälja en tjänst, gärna till någon som kommer utomlands ifrån, och på det sättet tillföra mer resurser till den svenska sjukvården, mer pengar för att kunna få kvalitet i svensk sjukvård. Regeringens syn på svenska kollektivavtal 68 (): Min fråga till statsministern gäller att generaladvokaten från i går lämnade sitt utlåtande över den så kallade Vaxholmsdomen. Jag har noterat att ingen från regeringen har kommenterat den, men jag förutsätter att arbetsmarknadsministern är väldigt nöjd med domen. Han har ju sagt sig stå bakom den svenska modellen, han vill ha kollektivavtal, och han tycker även att löntagare ska vara med i facket. Däremot har jag noterat att förfärligt många borgerliga ledamöter, inte minst i den här kammaren, har spytt sin galla över yttrandet men också över fackföreningsrörelsen i sig. Vad yttrandet egentligen säger är ju att tillvägagångssättet att hävda svenskt kollektivavtal på svensk mark har skett i enlighet med de regler som generaladvokaten bedömer. Jag skulle vilja be statsministern att redogöra för regeringens linje. Är det Littorins linje som gäller, eller är det de borgerliga ledamöternas linje som gäller? Jag tycker att det ger en väldigt splittrad bild från regeringen och regeringspartierna av var man står i den här frågan. Ett rakt besked till fackföreningsrörelsen och de fackliga medlemmarna vore väldigt bra i det här läget, statsministern. 69 Statsminister (): Jag har nämnt att jag som alternativ till den svenska kollektivavtalsmodellen ser att i stället gå fram med mer av lagstiftning. Det är det mer gängse ute i . Jag har därför sagt att vi ska stödja ansträngningarna att få behålla vårt sätt, vår modell för hur vi sätter löner i . Det yttrande som kom från generaladvokaten är ju på det sättet i linje med hur regeringen företräder i den här konflikten. Det uttalade jag också i går, men det var förmodligen så väntat att det inte återgavs i särskilt många medier. Däremot kan vi konstatera att generaladvokatens yttrande bara är en del i en rättsprocess som ännu inte har nått sin slutpunkt, det vill säga har ännu inte fattat sitt slutgiltiga besked. Därför tycker jag att vi ska avvakta det slutgiltiga beskedet, delvis för att man inte alltid följer generaladvokatens utgångspunkter. Men, som sagt, det besked som kom är i linje med den linje som den har stått bakom. Lönebidrag och sociala företag 70 (): Jag har en fråga till statsministern som gäller personer med lönebidrag och deras behov av så kallade sociala företag. Regeringen har avsatt mer pengar än tidigare regeringar till lönebidrag, vilket är mycket glädjande. finns det många personer med funktionshinder eller nedsatt arbetsförmåga som är arbetslösa men som med hjälp av ett lönebidrag får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Många så kallade sociala företag, exempelvis Erikshjälpen och Hela Människan, har utvecklat verksamheter som gör att de här personerna kan komma in på arbetsmarknaden. De får en träningsplats. Tyvärr upplever många av dessa företag att arbetsförmedlarna inte längre stöder dem i detta arbete. Man får inte den hjälpen, trots att det finns mer pengar i budgeten till lönebidrag. Min fråga är: Hur ser statsministern på detta? Hur ser den nya regeringen på behovet av socialt företagande ? 71 Statsminister (): Ju mer man växlar över från en arbetsmarknadspolitik mer inriktad på att folk inte ska se arbetslösa ut till att försöka utgå från att alla människor har arbetsförmåga, men där en hel del kräver stöd för att kunna fungera i arbetslivet, desto mer uppenbart blir det att man behöver den typ av ansträngningar som nu nämner. Därför tycker vi till exempel att lönebidraget, som är ett sätt att faktiskt komma in i en reguljär arbetsmarknad men med ett stöd för att kunna fungera, är en bra metod. Den är bättre, som sagt, än dem som ofta varit inriktade på att man ska hamna vid sidan av i någonting som inte är den egentliga arbetsmarknaden. Om den beskrivning som här ges stämmer måste vi göra ytterligare ansträngningar kring att forma . De ska finnas till stöd för matchning så att personer kan komma in hos arbetsgivare. Jag har ingen grund att ifrågasätta, men heller inte bekräfta, den bild som här ger. Men vi har mycket kvar att göra när det gäller att reformera sätt att arbeta med aktiv matchning, in på arbetsmarknaden och med bland annat lönebidrag som stöd. 72 (): Vi är många som med intresse har följt statsministerns besök i . Att diskutera miljöfrågor med ledande politiker är naturligtvis lovvärt, men det finns också andra frågor som vi hade hoppats skulle få visst utrymme. För mig och många andra hade det varit av intresse om statsministern hade tagit upp frågan om livstidsdömda och hennes öde. Men den frågan var tydligen för liten och oväsentlig. i fängelse borde hon kunna få sin dom tidsbestämd så att det över huvud taget går att diskutera en överflyttning till ett svenskt fängelse. Jag vill fråga statsministern: togs inte frågan om upp, vare sig med president eller med guvernör ? 73 Statsminister (): Jag var väldigt tydlig med syftet med min resa. Jag ville förstå amerikansk politik och syn på klimatstrategi, eftersom jag tror att det är oerhört viktigt att få att komma med mer aktivt i arbetet för att möta den globala klimatutmaningen. Jag fann väldigt mycket positivt att arbeta vidare utifrån. Det har pågått ansträngningar kring från svensk sida . Det är tydligen väldigt många som har gjort det på ett sätt som inte har fungerat, eftersom hon är kvar i . Vad som är rätt metod för att försöka påverka kan man diskutera. Det bästa sättet är inte alltid att skriva mycket om det i tidningarna eller försöka prata högt om det på ett sätt som ska skapa skuldkänslor hos den man ska möta. Min utgångspunkt var att jag var väldigt glad över att med kort varsel, vill jag påpeka, kunna få mötet med guvernör på plats, och jag var tydlig med honom vad syftet var. Då tycker jag att man ska hålla sig till det när man möts. 74 (s): besökte statsministern och fick där en fråga om den så kallade Ekströmska utredningen om jakt och fiske i samverkan. Statsministerns besked i var väldigt tydligt: Den Ekströmska utredningen skulle gå direkt i papperskorgen. En lättnadens suck spred sig genom hela . har utredningen dykt upp på bordet igen. Det hänvisas till de politiska förslagen i utredningen i motionsbetänkande efter motionsbetänkande, och debatten kring utredningen har tagit ny fart i de norra delarna av . Det ges dock lite olika besked om var utredningen ligger. Den är ju under beredning. Det sägs att man inte ska göra någon politik av den. Ändå hänvisar man till de politiska förslagen i beredningens slutbetänkande. Min fråga till statsministern är: Ligger den Ekströmska utredningen verkligen kvar i papperskorgen? Kan statsministern fortfarande garantera att det inte kommer att göras politik av utredningens förslag? 75 Statsminister (): Politiska förslag har en tendens att ha nio till arton liv ungefär. Det vill säga, frågor dyker ibland upp eller hänvisas till i olika sammanhang. Det kan finnas resonemang i utredningar som är lovvärda men som ändå leder till att man tycker att den åtgärdsmix som kommer som ett förslag inte är den bästa. Något kanske är bra, men mycket fungerar inte. En utgångspunkt var att konstatera att det finns kraftig kritik mot utredningen på plats hos dem som lever i norra . Det var därför jag sade att utan den typ av stöd som vi tycker krävs kan vi inte se att man fullföljer utredningen. Jag har ingen annan uppfattning . Med detta är dagens frågestund med statsminister avslutad. Vi sänder ett varmt tack till statsministern och alla deltagare i frågestunden. 9 § (forts. från 7 §) Järnvägspolitik och andra järnvägspaketet (forts. TU12) 77 (): Jag vill först för ordningens skull yrka bifall till förslaget i trafikutskottets betänkande TU12. Vi vet att en effektiv och modern järnvägstrafik är en av de avgörande faktorerna för de ambitioner vi har för regionförstoring och för en fungerande arbetsmarknad med den grad av rörlighet som dagens arbetsliv förutsätter. Jag måste, fru talman, ändå reagera på hur ledamöterna från vänsterkartellen uttrycker sig när man talar om järnvägstrafik. Vi har ju en ganska stor enighet kring att järnvägstrafiken är viktig.