prot · GV0925 · 2007-11-15 00:00:00 — Jag vill också understryka vikten av att barn och ungdomar får goda språkkunskaper. Regeringen har aviserat att man kommer att satsa på språk i skolan. Det är viktigt för att man ska kunna kommunicera med människor från olika delar av världen. Skolans uppgift är de facto att förbereda barn och ungdomar inför vuxenlivet. Utbildningen ska i överensstämmelse med demokratiska värderingar ge eleverna kunskaper och färdigheter och i samarbete med hemmen främja elevernas harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare. Att efter avslutad utbildning kunna få ett arbete och kunna försörja sig är väldigt gott för självkänslan och förhindrar utanförskap. Alla ungdomar måste kunna känna att de duger som samhällsmedborgare. räknar man med att arbetslösheten i EU ligger på . Glädjande nog sjunker nu arbetslösheten bland ungdomar. Det beror dels på konjunkturen, dels på det faktum att regeringen till exempel har halverat arbetsgivaravgiften för unga och skapat nystartsjobb. Vidare har vi jobb- och utvecklingsgarantin. Det här har naturligtvis effekt. Precis som kommissionen säger är det både nu och viktigt att förbättra rådgivningen till unga som söker arbete liksom att det finns kvalificerade praktikplatser och att man främjar ungas entreprenörskap. När det gäller den sociala inkluderingen av ungdomar och deras möjligheter att delta i samhällslivet lyfter kommissionen till exempel fram att av barnen är drabbade av barnfattigdom. Som bekant har vi den problematiken även i vårt land. I meddelandet lyfter man fram för oss välbekanta problem. Det handlar då om ungdomars ohälsa och om bristande jämställdhet mellan unga kvinnor och män. Kommissionen uppmanar vidare medlemsstaterna att främja ungdomars delaktighet i samhället. Det är också ett mål för den nationella ungdomspolitiken. Vi torde alla vara överens om att det är viktigt att hitta former för en dialog mellan unga och beslutsfattare för demokratins skull och för en ungdomspolitik värd namnet. vill jag kommentera kommissionens tankar om att i samarbete med medlemsstaterna studera ungas tillgång till kultur. Jag tror att kulturen kan spela en mycket viktig roll för ungdomar . Vi vuxna måste visa vägar till kulturen och föreningslivet som alternativ till en del andra aktiviteter och passivitet. Genom kulturen och föreningslivet kan ungdomar komma in i ett sammanhang där de kan få nya intressen och får knyta kontakter med både jämnåriga och vuxna. Den satsning på kultur i skolan som regeringen gör enligt norsk modell är mycket välkommen. Vi politiker och vuxna har ett stort ansvar att visa på alternativ, för en meningsfull fritid för ungdomar. 97 () replik: Jo, det är alldeles riktigt att alla ungdomar som lämnar skolan ska kunna läsa, skriva och räkna. Där tror jag inte att det är någon som har en annan uppfattning än den som gav uttryck för. Sedan har vi ungdomar som har olika problem och olika hinder för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Man kan ha olika former av handikapp och även sociala hinder som gör att man har svårt att faktiskt följa med i skolan. Det är när man kommer till de problemen och hur de tacklas som agnarna skiljs från vetet. Man kan fråga sig vad det är för signaler som alliansen och den sittande regeringen egentligen skickar till dagens unga. Vilken är signalen när företrädare för regeringen själva anlitar svart arbetskraft utan att betala skatt och sociala avgifter som man säger att de som fuskar med a-kassa och sjukförsäkring ska jagas, och till och med nya straffsatser införs? Vilken är signalen till de unga när de som redan har mer än nog anser att de själva ska kunna avgöra om de ska betala avgifter som vi här i har bestämt som ordningsbetyg och hårdare krav införs i skolan? Ordning och reda är bra, och våra skattepengar ska användas på bästa sätt efter de regler som finns. Det är en självklarhet. Men det måste gälla alla, för annars blir det aldrig trovärdigt för de unga, speciellt för de unga som upplever problem med att få tillvaron att gå ihop. På arbetsmarknaden ser vi att ungdomsarbetslösheten minskar, men långtidsarbetslösheten bland unga ökar. Det är naturligtvis ett oroande tecken. Jag undrar stilla: Vilka åtgärder tänker ni vidta där? 98 () replik: När det gäller barn med särskilda behov har vi aviserat att vi vill återinföra de speciallärare som Socialdemokraterna tog bort. Vi vill också behålla särskolorna, och vi vill ha en vårdgaranti för barn som har psykiatriska problem så att de kommer inom barnpsykiatrin inom rimlig tid. Vi vill satsa på elevhälsa. I har vi tagit ett sådant beslut att vi vill komplettera skolhälsovården med beteendevetenskaplig kompetens. Dagens barn lider inte av dålig hygien och vitaminbrist, utan ofta finns det social problematik, och därför behövs det en sådan komplettering. Svart arbetskraft är naturligtvis ett stort problem. Jag håller med dig om att det behövs förebilder. Vi vuxna ska vara förebilder, vi politiker ska vara förebilder. Jag kan nämna för att jag har skrivit en motion i om att vi, innan vi tar våra uppdrag, borde ge en sanningsförsäkran att vi inte har fuskat med skatten, inte begått något brott och så vidare. Man bör också titta på hur långa preskriptionstider det är. Jag kan nämna att jag själv anlitade svart arbetskraft . Det var så man gjorde. Man frågade grannfruar om de kunde passa barnen, eftersom det inte fanns någon barnomsorg. Där skulle jag naturligtvis vilja ha ett besked om jag är ren , eller ska jag straffas för det fortfarande så här efteråt? Vi vuxna behöver alla våra förebilder när det gäller moral, alkoholkonsumtion och så vidare. 99 () replik: För mig är det så här: Mycket av det som sägs från talarstolen är tankar som är vällovliga, och det sägs i vällovligt syfte. Men när det sedan kommer till praktiskt genomförd politik bär det någon annanstans. Ta det här att ungdomar ska lära sig att läsa, räkna och skriva. Vi är överens om det. Men så är det några som inte klarar sig i skolan. Det är några som inte klarar av det av olika skäl. Då är lösningen från majoritetens sida att sortera och dela upp skolan så att några som säger sig vilja jobba med händerna får göra det. Om de har lägre eller högre betyg kan vi lämna därhän. Men i alla fall sorterar man upp skolan på det sättet. Vad händer med dem när de senare i livet upptäcker att den yrkesbana de valt inte var deras, att det yrke som de har valt är det inte möjligt att fortsätta med? Hur ska de då komma vidare när man har dragit ned på allt som heter vuxenutbildning och möjligheterna att senare i livet komma tillbaka? Det här går inte ihop, säger jag. I stället måste vi enligt min uppfattning ha ett livslångt lärande som gör det möjligt för alla att göra det, oavsett om man är tvingad till det eller vill gå vidare i livet därför att man har en ny idé om vart man vill komma. Då måste man ha grundkunskaper för att klara det. När vi pratar om vilka krav som skolan ska uppfylla måste ett av kraven vara att även om man ska jobba med sina händer i ett praktiskt yrke ska man ha behörighet att gå vidare senare i livet. 100 () replik: Som jag sade i mitt anförande är det väldigt viktigt att uppvärdera människor som har en praktisk begåvning. Man kan också vara bådeoch och ändå vilja ha en yrkesutbildning. Jag tror att det är väldigt viktigt att barn och ungdomar får en självkänsla, att de klarar mål och klarar ribban utifrån sin egen förmåga. Det ger en god självkänsla. Tänk dig en person som har gått en yrkesutbildning, känner att han har lyckats med det, har ett jobb och det känns bra. Det är gott för självkänslan. Då tror jag att man är mogen att gå vidare. Du kan vara klar över att med vår politik ska människor få nya chanser, nya livschanser och kunna ta jobb och börja studera igen. Med läsa-räkna-skriva-garantin har vi kämpat hårt. När Socialdemokraterna satt vid makten hade vi det individuella programmet. Kan du tänka dig hur det kändes att vara och inte ha basfärdigheterna när man kom till gymnasiet? Det måste ha knäckt självförtroendet fullständigt. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att vi inför det här. 101 (): Precis som några har sagt här är det lite nytt för oss och därmed en utmaning att behandla vitböcker och meddelanden från EU:s institutioner. Därmed tycker jag mig kunna uppleva att det blir en lite trevande diskussion. Det tenderar att bli en allmän politisk debatt som sedan naturligtvis återkommer när vi ska diskutera budget och så vidare. Jag har uppfattat att vi ska lyfta fram ungdomars situation i och . En utmaning för oss kan vara att ha ett kulturellt perspektiv på detta. Jag är övertygad om att just kulturellt utbyte, mötesplatser och engagemang har stor betydelse när det inte minst gäller ungdomars fulla deltagande i samhället. I mitt korta inlägg här lite sent i debatten jag har ju fått vänta vill jag lyfta fram några aspekter som inte har vidrörts så mycket här. Det handlar om utbildning och arbete, och det är oerhört viktiga områden. Jag tänkte också säga något om den sociala inkluderingen, särskilt då hälsan och ett aktivt medborgarskap. Varje ung människa är unik och har sina speciella förutsättningar, precis som vuxna. har ungdomar som grupp vissa gemensamma problem och utmaningar. Därför är det motiverat med en samlad ungdomspolitik, som flera har varit inne på. Ungdomspolitiken ska bidra till att skapa en helhetsbild av ungdomars situation och föreslå åtgärder för att öka medvetenheten om och stärka ungdomars roll i samhället. Ungdomsåren, framför allt tonårstiden, är en turbulent tid. Jag ska erkänna att det är ett tag sedan för mig. Kroppen är fylld av hormoner och känslor. Man ställer sig också många frågor: Vad vill jag med mitt liv? Vem är jag? Det är frågor som inrymmer både förväntan och oro. Det är också frågor som är en naturlig del i vuxenblivandet en utveckling som alla människor måste gå igenom. De allra flesta ungdomar går igenom utan större problem, men alltför många drabbas av psykiska svårigheter. Kommissionens uttalande fokuserar på fyra områden, som vi nu har hört här ett antal gånger: utbildning, sysselsättning, social inkludering och ett aktivt medborgarskap. Området social inkludering omfattar till exempel åtgärder för att förbättra ungdomars hälsa. Bland de problem som lyfts fram finns bland annat den ökande andelen unga med fetma och ungas alkoholvanor. Det är viktiga och allvarliga problem som måste uppmärksammas. För min del hade jag gärna sett att kommissionen mer ingående hade behandlat också dessa frågor, till exempel psykisk ohälsa. har vi sett en tydlig försämring av den psykiska hälsan bland unga i hela västvärlden. Det är en ohälsa som inte kan förklaras av den normala oro som ungdomstiden innebär. Allt fler upplever problem med huvudvärk och sömnsvårigheter. Särskilt bland unga kvinnor är den psykiska ohälsan oroväckande hög. Som exempel kan nämnas att av de tillfrågade unga flickorna detta har jag hämtat från utredningar här i uppger att de ofta känner sig nedstämda. Även problemen med självskadebeteende bland flickor har ökat, som någon varit inne på här förut. Det bör i sammanhanget påpekas att när det gäller stressrelaterad psykisk ohälsa är problemen absolut störst hos unga flickor. Det finns naturligtvis ingen enkel förklaring till den här utvecklingen, men det är viktigt att det finns en medvetenhet om problemet och att vi här och på Europanivå funderar kring vad som ligger bakom det. Varför upplever unga sig mer stressade och osäkra än vad man gjorde tidigare? Jag är glad att regeringen ser allvaret i det här och också arbetar aktivt med folkhälsofrågor. Det andra som jag skulle vilja nämna lite kort är det ideella arbetet. Sysselsättning och utbildning är viktigt som jag har sagt , men ökad sysselsättning är inte ensam en lösning på de problem och frågor som jag har tagit upp här. En annan viktig faktor är känslan av delaktighet och uppskattning. Att känna sig delaktig i ett sammanhang har stor betydelse för självkänslan och därmed också den psykiska hälsan. Vi människor är beroende av att känna gemenskap med andra, och familjen är den minsta och också viktigaste gemenskapen. Men även andra sammanhang där människor möts och känner gemenskap är av oerhörd betydelse. Den lilla gemenskapen är samhällets mest grundläggande byggsten. Utan den kan vi människor inte fungera i samhället. Att människor engagerar sig i ideella verksamheter, till exempel föreningar, är av stor betydelse för den enskilde men också för samhället i stort. Särskilt viktigt är ett ideellt engagemang för ungdomar, tror jag. Åtminstone var det under min ungdomstid av oerhörd betydelse för mig att få finnas med i de sammanhangen. Genom den ideella verksamheten blir ungdomar delaktiga i ett större sammanhang och får också en demokratisk skolning. Jag själv är kanske ett exempel på det. I kommissionens uttalande behandlas betydelsen av ett aktivt medborgarskap. Kommissionen lyfter särskilt fram vikten av att uppmuntra unga att delta i ideellt arbete, som olika typer av volontärarbete. I meddelandet nämns just utbytet mellan till exempel skola och ideell sektor. Jag tror att det finns mycket mer att göra för att utveckla det. Vi ska naturligtvis också ta ett ansvar nationellt. Vi kristdemokrater anser att mer aktivt behöver arbeta för att stärka den ideella sektorn generellt men också uppmuntra ungdomar till engagemang i folkrörelser och föreningar. Det är därför mycket positivt att regeringen nu har inlett ett samtal med företrädare för den ideella sektorn med syftet att ta fram tydligare spelregler för samverkan mellan den ideella och den offentliga sektorn. 102 () replik: Jag håller med om väldigt mycket av det som har gett uttryck för, speciellt när det gäller det ideella engagemanget som jag tror är oerhört viktigt. Men det blir för mig lite svårt att få ihop det där när vi sedan kommer till frågan om makt och inflytande. För mig bottnar det ideella engagemanget i en känsla av att jag faktiskt betyder något, att jag kan vara med och att mitt engagemang betyder något. Det innebär att jag också har makt över min egen tillvaro, att jag via mitt ideella engagemang kan vara med och påverka i frågor som jag tycker är viktiga. Jag har precis som varit aktiv i ideella organisationer och på den vägen känt precis denna möjlighet. För mig blir det inte begripligt varför man ska ändra detta, speciellt när det gäller ungdomar i åldrarna . Jag associerar till helt andra uttalanden från i och för sig andra talarstolar än i den här debatten. Där har företrädare för framför allt Moderata samlingspartiet det ska i och för sig inte behöva stå till svars för gett uttryck för att politiken egentligen ska betyda mindre, att det politiska engagemanget inte behöver vara så stort. Politiken ska ha en mindre roll i sammanhanget. Att man inte ska ha makt över sin tillvaro är det den linje och den utveckling som ni förordar? 103 () replik: Jag har suttit och lyssnat på debatten här, och har varit aktiv och ställt ett antal frågor till alla oss företrädare för majoriteten. har väl blivit lite grann av en advokat. Det är bara problem, elände och bekymmer , medan det var så fantastiskt . Då levde vi i något slags paradis där alla hade möjligheter, men det har rasat . Jag har inte riktigt den bilden. Jag tror nog att det är viktigt att kunna lägga handen på hjärtat, tänka tillbaka och vara lite självkritisk när det gäller sådant som kanske behövde göras . Vi har haft ett antal vändor här om makt och inflytande. fastnar väldigt mycket i uttrycket makt och inflytande. Jag skulle vilja vända på det. säger att vi säger väldigt mycket men att frågan sedan är hur det blir i praktisk handling. Jag har varit med ett tag och har haft ett långt engagemang i både folkrörelser och politik, och jag har känslan av att ordet makt har använts mer som ord men inte riktigt stämt med verkligheten för de yngre, även om vi ser tillbaka. När jag läser budgetpropositionen och regeringens förslag handlar det mycket om de yngre tonåren och upp till där vi gör en direkt koppling mellan makt och möjligheten att ta ansvar i olika sammanhang. Där har vi vissa begränsningar. Jag delar regeringens uppfattning att inflytande är minst lika bra som makt. 104 () replik: Fick vi ett litet besked där om att ungdomspolitiken ska begränsas till att gälla bara upp till ? Det vore i så fall något som inte framgår av budgetpropositionen. Är man är det så, som jag sade tidigare, att man har fått rösta i allmänna val två gånger, man har möjligen röstat två gånger i Europaparlamentsval och i två kyrkoval, man får handla alkohol, man är straffmyndig och så vidare. Självklart är det så att målet om ungas makt över sitt liv inte är uppnått. Det är därför som det är viktigt att det står kvar, i alla fall enligt min uppfattning. Vi socialdemokrater tror inte att allt har försämrats , utan naturligtvis finns det ett mått av självkritik i det vi säger. Vi tror inte att vi förlorade ett val på grund av att människor var nöjda med vår politik. Det finns naturligtvis med i detta sammanhang. Det har uttryckts från talarstol och på andra sätt. Men det ska nästa valrörelse handla om. Vår roll som opposition är ändå att kritisera och leta fram det vi tycker är felaktigheter i regeringens och majoritetens politik. Det gjorde ni under förra perioden, och det har ni gjort ni har varit i opposition. På den punkten är det nog ingen skillnad i rollerna. Tillåt mig att travestera två . Det man märker mer och mer är att den goda viljan finns men att det slutar i tystnaden. 105 () replik: Det kanske inte riktigt är så att det slutar i tystnaden. Jag har god utbildning även på detta område, för jag har varit i opposition , så jag vet hur det är. Det är klart att när jag talar om makt och inflytande så gäller det inte bara upp till . När man läser texten uppfattar man att det finns ett samband mellan makt och ansvar, och där finns olika åldersbegränsningar. Ett praktiskt exempel på det är möjligheten att rösta. Där har det varit så att man måste ha fyllt 18 för att få rösta. Har man inte gjort det får man vänta . Det är ett tydligt exempel på något som man skulle ha kunnat ändra tidigare för att påverka, om man nu ska ha den diskussionen. Det är två stora områden som har varit uppe till debatt, och det är arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken som har återkommit. Även om jag har försökt att beröra andra delar av det sociala området och den ideella sektorn var det uppenbarligen så att det fanns brister i arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Det är klart att jag också följer er på detta område och ser att ni är beredda att ompröva frågor, både när det gäller utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Jag väntar med spänning på konkreta förslag. Regeringen utgick från den verklighet vi stod i och tänkte att det kanske behövde prövas nya sätt på dessa områden. Man skulle inte pröva samma metoder som hade misslyckats utan pröva nya vägar. Det gör regeringen, och det har vi hört nämnas förut i debatten, och det står jag bakom. Precis som jag har sagt är det viktigt med utbildning och arbetsmarknad. Det har mycket med personligheten att göra. Men det finns också andra värden, precis som jag försökte lyfta fram. Det är hur jag mår i mitt inre och också min möjlighet att ingå i ett större sammanhang. 106 (): Det är en mycket viktig debatt som förs här , men jag skulle säga att det tyvärr är en debatt som går lite på tomgång. Jag syftar inte bara på debatten från talarstolen här utan på ungdomsdebatten över huvud taget. Det är mycket stora ord, men när det kommer till konkreta förslag eller handling händer det inte särskilt mycket. Luften har gått ur. talar om makt. Men jag tror att många ungdomar upplever att den enda makten de märker av är maktlösheten eller för vissa till och med vanmakt. Det räcker inte att tala om makt och att ungdomar ska få makt eller för den delen inflytande. Det måste komma konkreta förslag där man förbättrar situationen för ungdomar i vardagen. Jag skulle också vilja vända mig lite mot att tala om ungdomar som en homogen grupp. Det är inte så det ser ut. Ungdomar befinner sig i många olika situationer och har många olika behov. Det handlar om ålder eftersom ungdomspolitik traditionellt fångar in ungdomar mellan åtminstone 15 och . I vissa sammanhang är man ungdom tills man nästan är . Det är lätt att inse att behoven hos en 15-åring respektive en 25-åring är vitt skilda. Något som är oerhört viktigt för ungdomar och som är en av de mest centrala uppgifterna för ungdomspolitiken är den psykiska hälsan. Det är ett område som är eftersatt och där det tyvärr finns ett enormt behov . En av nycklarna till att förbättra ungdomars psykiska hälsa är att vi bättre sätter oss in i vad det är som gör att ungdomar mår som de mår . En brist är att vi i våra skolor inte har möjlighet att möta barnen på deras nivå och se vilka behov de har. Vi har inget sätt att kanalisera och göra något åt det när vi har upptäckt att någon mår dåligt. Skolhälsovården är kraftigt eftersatt, och kontakten mellan hemmet och skolan fungerar . Det behövs fler vuxna i barns och ungdomars vardag. Ungdomsmottagningarna är en viktig del av detta. Men alltför ofta har de en för tydlig fokusering på de sexuella frågorna. De är jätteviktiga, men jag tror att det också finns ett stort behov av att möta ungdomars livsproblem. Jag var på studiebesök på en ungdomsmottagning . Det jag fick veta där, och som jag kanske inte hade trott och som många kanske inte tänker på i allmänhet, var att det var pojkarna som kom dit med känslofrågorna. Det var funderingar om avundsjuka och sådant. De kroppsliga behoven var tydligast hos flickorna. Vi måste våga möta ungdomar i de andra stora frågorna i deras liv. Arbetslösheten är också en jätteviktig fråga och ett stort problem. Vi har haft en period då ungdomar har satts på undantag. De har inte samma reella möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden som de som är äldre har. Det beror nog lite på att vi har ett trygghetssystem på arbetsmarknaden som inte gynnar den som är helt ny på arbetsmarknaden eller som inte ens har kommit in på den. Det behöver förbättras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU11 Tilläggsbudget 2 Punkt 10 (Ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 18 för res. 2 16 för res. 3 223 avstod 92 frånvarande Kammaren biträdde res. vice talman () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 91 för res. 1 17 för res. 2 149 avstod 92 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 134 för utskottet 91 för res. 1 32 avstod 92 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 20 c, 19 fp, 14 kd För res. 1: 91 s Avstod: 17 v, 15 mp Frånvarande: 39 s, 16 m, 9 c, 9 fp, 10 kd, 5 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 Registrering av förlagsandelar Kammaren biföll utskottets förslag. SoU4 Abort för utländska kvinnor och förebyggande av oönskade graviditeter Punkt 1 (Förslag till lag om ändring i abortlagen [1974:595]) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 124 för res. 1 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 20 c, 19 fp, 14 kd För res. 1: 91 s, 17 v, 16 mp Frånvarande: 39 s, 16 m, 9 c, 9 fp, 10 kd, 5 v, 3 mp Punkt 2 (Informationssatsningar m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 225 för utskottet 17 för res. 2 16 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 s, 81 m, 20 c, 19 fp, 14 kd För res. 2: 17 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 39 s, 16 m, 9 c, 9 fp, 10 kd, 5 v, 3 mp