prot · GV0932 · 2007-11-28 00:00:00 — Vi har sagt att vi utreder det, och vi tittar även på en förändring av gymnasieskolan. Det kommer att presenteras . Det är också viktigt. Jag tycker att det viktigaste i de här sammanhangen är att titta på fakta innan vi fattar beslut. Sedan tycker jag att det är positivt att oppositionen nu har fått upp farten, i oppositionsställning. Det hade varit önskvärt att ni hållit en lite högre fart när ni var i regeringsställning om ni hade velat förändra detta. 133 (): I går deltog jag i en interpellationsdebatt där jag ganska envetet hävdade att vi ska följa det beredningstvång som finns i olika frågor. Jag tycker att det är rimligt att man avvaktar utredningar innan man fattar beslut i frågor som man håller på att utreda. Annars är det ingen idé med att man utreder. Jag tycker om logik, så jag tycker att det är helt logiskt att hävda det. För en gångs skull håller jag med den borgerliga regeringen. Man har tillsatt en körkortsutredning som enligt utskottets ställningstagande ska se över det krav som Socialdemokraterna ställer, nämligen möjligheten att framföra buss, körkortskategori D, . Det beslutet togs så sent som . Det är då något märkligt om eller fattar beslut om att vi ska köra över en utredning. Då har vi tillsatt en utredning helt i onödan. Det tycker jag faktiskt faller på sin egen orimlighet att driva igenom ett sådant beslut och strunta i att det är tillsatt en körkortsutredning som har fått ett tilläggsdirektiv. Det innebär inte att jag inte kan tycka att det finns mycket i det som sägs att det vore önskvärt att sänka åldersgränsen. Men det är rimligt av en rad olika skäl, inte minst av trafiksäkerhetsskäl, att man beaktar detta och får en synkronisering vad gäller åldersgränsen som taxiförare. Den åldersgränsen ligger också högre. Det är inte rimligt att man kan köra buss och framföra 60 personer men att man för att köra taxi måste vara 21. Det är inte speciellt logiskt. Som EU-kritiker ska jag säga till er alla EU-vänner att ni har en viss förmåga att bråka med EU om det lilla. Har vi nu ett EU-direktiv i botten kan vi inte bara bortse från det, tyvärr, skulle jag vilja säga. Så ser det ut. Man säger specifikt i direktivet vad detta ska omfatta. Det ska handla om yrkesmässig trafik, och så skriver man uttryckligen att det inte ska gälla icke-kommersiell trafik, till exempel om någon skjutsar sina barn till en friskola. Då kan vi inte sitta här och säga: Vi tycker nog att det ska omfatta även det. Direktivet säger uttryckligen att så inte är fallet. Då får vi fundera på hur vi möjligtvis ska komma till rätta med det på annat sätt. När det gäller utbildningen förstår jag inte riktigt varför vi hanterar det i trafikutskottet, säger jag som är ersättare i utbildningsutskottet. Vad ska man undervisas i och inte på gymnasieskolan? Kvalificerad yrkesutbildning och så vidare borde rimligtvis hanteras av utbildningsutskottet snarare än av trafikutskottet. Men även här konstaterar jag att utskottsmajoriteten i sitt svar hänvisar till att det pågår ett arbete på det här området. Det innebär i princip att man inte säger att det här är oviktigt, utan arbete pågår. Det är i det här fallet rimligt att man avvaktar och ser vad man kommer fram till i dessa avseenden. Socialdemokraternas reservation mynnar ut i en första att-sats, där man skriver: Mot bakgrund av ovanstående föreslår utskottet att antar regeringens förslag, alltså att man går med på det lagförslag om ligger. Man bråkar egentligen inte om huvudinriktningen, utan man vill ha vissa förändringar. Då kanske man skulle ha gjort ett särskilt yttrande i stället för att reservera sig. Det är ju märkligt att reservera sig mot någonting som man egentligen håller med om. Skulle man ha velat ha vissa tillägg kunde man ha lagt fram det som ett särskilt yttrande. Med anledning av det som jag nu har sagt yrkar jag för ovanlighetens skull bifall till utskottsmajoritetens förslag och avslag på samtliga reservationer. 134 (): Mycket kort vill jag ta upp frågan som ställde, varför vi inte har gjort någonting. Men EU-direktiven har ju inte medgivit det. Man kan inte bara kasta ur sig något sådant och det sedan ska stå oemotsagt. Det är därför som jag begär ordet och säger att vi säkert hade velat göra något om vi hade haft möjlighet. Sedan var detta med ett dåligt argument. Jag tror på bussbolagen och deras sätt att hantera sina chaufförer. Om det är sådana linjer som i exempelvis nu ska vi inte bli bypolitiker på något sätt sätter man naturligtvis de garvade chaufförerna att köra. Där sätter man inga 18-åringar. Jag har större tilltro till bussbranschen än vad och har. 135 (): Jag ber om ursäkt. Jag lyckades bläddra fram fel sida när jag skulle citera Socialdemokraterna. För protokollets skull vill jag bara läsa upp vad Socialdemokraterna avslutar med i sin första reservation: I avvaktan på att regeringen återkommer med förslag till förändrad lagstiftning i enlighet med vad vi förordat bör de av regeringen framlagda lagförslagen antas av . Det finns alltså en stor enighet. Jag bedömer fortfarande att de argument och de synpunkter som Socialdemokraterna har anfört kommer att beaktas i de utredningar och det arbete som redan pågår. Det var det som jag ville ha med i protokollet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Annonstid i radio och tv Föredrogs betänkande 2007/08:KU3 Annonstid i radio och TV (prop. 2007/08:4). 136 i (s): Många undersökningar visar att allmänheten inte vill ha reklamavbrott i radio och tv. Men vi vet också att det är en stor och kanske den enda finansieringskälla som finns för vissa radio- och tv-bolag. Det europeiska tv-direktivet som vi har att följa sätter endast ett tak i de regler som ska gälla. Sedan står det varje stat fritt att anta sina egna regler så länge de inte överskrider taket. Tv-direktivet är också under arbete och inte slutgiltigt antaget. Med utgångspunkt från detta yrkar vi från Socialdemokraterna avslag på propositionen och bifall till reservationen. Är reklam i tv och radio något som lyssnarna och tittarna efterfrågar? I stort sett inte. Men de flesta har nog en förståelse för att det är den möjlighet som står till buds om vi ska få ha fler kanaler än de som finansieras med licenspengar. Behovet av konkurrensneutrala regler måste alltid vägas mot ett allmänintresse när det gäller hur långa och hur ofta reklamavbrotten får vara och om det ska få vara ett avbrott i programmet eller om reklamen ska ligga efter ett programs slut. Vi har en ganska generös lagstiftning vad gäller reklam och reklamavbrott, och vår mening är att den är fullt tillräcklig. EU:s tv-direktiv har satt taket vid för reklam, men det är just ett tak. Varje stat är oförhindrad att tillämpa stramare regler, vilket också har gjort. Det innebär reklam med undantag för tiden mellan och 24 då det får vara högst . Vi måste lägga oss på takets nivå, säger regeringen och den borgerliga majoriteten, för att inte hindra konkurrensneutralitet mellan de bolag som sänder från och de som sänder från andra länder. En annan fråga som vi jobbar med från sida är vilket lands regler som ska gälla, mottagarlandets eller sändarlandets. Tyvärr är det fortfarande sändarlandets regler som gäller. Men detta faktum tycker vi inte är skäl nog för att vi ska öppna upp för ytterligare reklamtid i radio och tv. En undersökning gjordes bland 68 741 personer, en ganska stor undersökning. Den visade att tyckte att det är för mycket reklam, tyckte att det är bra som det är och tyckte att det är för lite. Det är en ganska stor undersökning och ett väldigt talande resultat: Allmänheten vill inte ha reklamavbrott. Har staten något ansvar för detta eller är det helt upp till marknaden att bestämma? Förespråkarna säger att bara för att det blir fritt fram att använda alla som EU tillåter innebär det inte att marknaden kommer att göra det. Branschen inser att tittarna inte vill ha så mycket reklam. Det kan så vara. Men många slåss om annonsörerna, och priserna för att annonsera i tv är pressade, betydligt mycket mer än när reklammöjligheterna infördes. Det visar nog på att man måste använda all tillgänglig tid för att annonsera, och detta till tittarnas nackdel. I stället för två reklamavbrott blir det nu tre. Det gäller också att få tv-tittarna att stanna kvar i kanalerna, vilket innebär en risk för att programmen blir mer populistiska i stället för att ha ett granskande och upplysande innehåll. Det blir också större risk för att annonsörerna kräver att få ha annonsen som ett avbrott i programmet i stället för mellan program eller att den produktplaceras inne i programmen. Det är egentligen en helt annan fråga, men också det är viktigt för konsumenterna att ha kännedom om. Jag tror att det kommer att bli just en annan debattfråga. Konsumenterna känner av den stora mängden reklam . Allt talar för att vi bör bibehålla det regelverk som finns . Därmed yrkar jag avslag på propositionen och bifall till reservationen. 137 (): Som vänsterpartist och demokrat är jag för mångfald men har definitivt riktigt svårt för enfald. Därför blir det extra tråkigt att som tvingas konstatera att majoritet står i begrepp att rösta igenom ett sorgligt enfaldigt förslag. Televisionen har förändrats på många sätt sedan jag var ung. Från att endast ha varit hänvisad till en kanal, tv som det kort och gott hette , har det skett en expansion till ett närapå oändligt antal tv-kanaler. Det kanske inte i precis alla avseenden är en mångfald när det gäller kvalitetsprogram, men det är ändå en mångfald som gör att många människor finner program efter sina egna smala eller breda intressen. Televisionen har sannerligen förändrats och har gått till att bli en företagsidé, en inkomstkälla, för att ge sin ägare ett verktyg där målet endast är att maximera den ekonomiska vinsten. Den främsta inkomstkällan för många kanaler är just reklamen. Reklamen har en skepnad, anser jag, av andefattiga och påträngande, ofta könscementerande, jinglar som riktar sig till såväl barn som vuxna. Det är reklam som vill få mig att konsumera mer, bli vackrare, lukta gott, raka mina ben, städa rätt, ta dyra lån och så vidare, och så vidare. Det är störande och för många också kränkande. Det är många som välkomnar mångfalden av kanaler. Men visar alla undersökningar att människor inte vill ha reklamavbrott vare sig i radio eller i tv, allra minst insprängda i respektive program. Det beslut som regeringen önskar att ska bejaka innebär att vi måste tillåta ännu mer reklam, förlängda annonstider, tätare reklamavbrott, ännu mer enfald. Man vill göra gällande att det handlar om att anpassa sig till EU-direktivet, och det kanske är sant. Men frågan uppkommer då varför. En sak är klar, herr talman. Detta direktiv är på inget sätt tvingande utan som tidigare talare sade är det fråga om ett tak. måste alltså inte ge medieföretagen tillåtelse till utökad reklamtid. Vi kan välja att försämra för tittarna eller, som jag föredrar att säga, hindra en försämring för tittarna vad gäller reklamavbrott under tv-kvällen. Om godkänner regeringens proposition innebär det inte enbart att vi tittare drabbas av fler och längre reklamavbrott. Det innebär också att utvecklingen mot snuttifierings-tv fortsätter. Formatet, som det lär heta i tv-världen, blir anpassat till reklamen och lär då ännu mer komma att likna den amerikanska modellen, det vill säga där man snarare kan tala om programavbrott i reklamen än tvärtom. skulle önska en utveckling som gick åt andra hållet med minskade möjligheter att visa reklam i programmen och där möjligheter till fördjupning och verklig mångfald gavs. får vi nöja oss med att yrka att det inte blir någon försämring. Jag vill därför att kammaren beslutar att avslå propositionen i dess helhet. Jag yrkar bifall till reservation 1. 138 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservationen i utskottsbetänkandet. Det är en reservation som vi har gemensamt med Socialdemokraterna och . Jag fick ett brev från Radiotjänst i . På baksidan stod det att tv-avgiften ger mig nyheter, nöje, sport, regionala och lokala sändningar, musik, debatt, dokumentär och kultur helt utan reklamavbrott i , och . Inuti kuvertet hittade jag ett följebrev. Det innehöll en massa tack. Det var tack till Wansan, tack till Hans, tack till Per, tack till , tack till , tack till , tack till och . De tackade till och med . I nästa utskick kan de kanske lägga till: Tack, ! Vi i de gröna anser att omsorgen om publikens möjligheter att följa tv- och radioprogram så ostört som möjligt fortfarande ska utgöra ledstjärnan i lagstiftningen. Inte heller att vissa tv-bolag sänder från andra länder där reklamavbrott är tillåtna anser vi är skäl nog för ändring. Det finns mycket som är tillåtet i andra länder som vi inte vill tillåta här. Vi gröna vill vidga miljödebatten till att också handla om den mentala miljön som sätter gränser för våra möjligheter att skapa. Människor måste återfå rätten till sina tankar och sin integritet. För att komma till rätta med den mentala miljöförstöringen kan man använda politiska verktyg såsom att begränsa reklamutbudet, till exempel i det nu aktuella ärendet. Jag finner det märkligt att utskottets majoritet av moderater, centerpartister, folkpartister och kristdemokrater väljer att argumentera för ett okej för regeringens förslag, det vill säga att öka reklamtiden i tv, med argumentet att en avvägning bör göras mellan behovet av konkurrensneutrala regler och allmänintresset att slippa störande annonsering. Regeringens förslag innebär enligt utskottet en rimlig avvägning mellan dessa motstående intressen. De nämner alltså allmänintresset. Hur väl stämmer det med folkviljan? Vi fick i anförande höra att majoriteten tydligt och klart vill slippa reklam i tv. Men detta väljer de borgerliga att bortse från. Åter till brevet från Radiotjänst i där de skriver ett tack illustrerat med ett gulligt litet hjärta. Det står: Tack vare dig och alla andra som betalar tv-avgift finns radio och tv som är fri från kommersiell och politisk påverkan. 139 (): Kära lyssnare och kära riksdagskolleger! Det förslag som vi debatterar handlar som sagt om annonstid i radio och tv. Förändringarna som föreslås i propositionen innebär att svenska bolag ska få rätt att sända reklam i lika stor utsträckning som konkurrerande bolag som har valt att lägga sin verksamhet i andra länder och sända därifrån. Förslaget innebär rent konkret att bolagen får sända reklam i högst och att reklam får utgöra högst av sändningstiden . Förslaget innebär också att den kommersiella radion får rätt att sända reklam enligt samma regler. De föreslagna förändringarna i propositionen kommer att stå i överensstämmelse med EU:s tv-direktiv. Det är dock viktigt att poängtera att förslaget inte har uppkommit på grund av det nya tv-direktivet eftersom de krav som finns uppställda där är av minimikaraktär och i sig inte förhindrar att har strängare regler, vilket också tog upp i sitt anförande. Oppositionen anser att vi ska vänta med att göra förändringarna och invänta eventuella regelförändringar i EU. Vi menar dock att vi inte kan låta bli att göra förändringen bara för att EU eventuellt kan komma att ändra sina regler. Den argumentationen håller helt enkelt inte. Den närmast kommande regelförändringen på detta område inom EU behöver vi inte invänta eftersom det förslaget inte innebär några förändringar jämfört med den nu debatterade propositionen. Det råder hård konkurrens mellan olika kanaler. Att vi i har andra och hårdare regler för de kanaler som sänder från snedvrider konkurrensen och skapar drivkraft för programföretag, som kanske i första hand vänder sig till svenska tittare, att etablera sig utomlands. Det är mycket beklagligt att vi kanske på så vis går miste om och riskerar svenska jobb. Vi vill ge företag som har valt att etablera sig i samma förutsättningar som de företag som har valt att förlägga sin verksamhet utomlands och sända från ett annat land. Den nuvarande lagstiftningen gör det också svårare att upprätthålla de svenska reglerna för alkoholreklam och reklam som riktar sig till barn något som vi i kammaren brukar sätta högt. De svenska reglerna om tv-reklam kom till i då medielandskapet såg annorlunda ut. Regelverket har förändrats . Det är nu dags att förändra dessa regler igen när verkligheten i medielandskapet har sprungit ifrån den svenska . når en oändlig mängd tv-kanaler från alla jordens hörn svenska tv-tittare. Det är en fantastisk utveckling som ger oss möjlighet att på ett helt annat sätt inhämta information och följa utvecklingen i andra länder med egna ögon och öron. Att vi har möjlighet att ta del av ett stort spektrum av tv- och radiokanaler och själva välja vad vi ska lyssna på ökar både valfriheten och mångfalden. Jag tror inte att detta hade varit möjligt i samma utsträckning utan reklamfinansierad radio och tv. Med anledning av det som jag har anfört yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 140 i (s) replik: Jag är inte förvånad över att har den argumentationen. Om vi går tillbaka och tittar på de reservationer och motioner som har gällt annonstid i radio och tv vill ju inte ha några begränsningar alls. Ni vill till och med avskaffa EU-direktivet över huvud taget, enligt de tidigare motionerna. säger ett par saker som jag reagerade på och som inte riktigt är med sanningen överensstämmande. Hon säger att man kommer att följa tv-direktivet. Men tv-direktivet har några inslag som vi inte har i det svenska regelverket. Jag läser här att villkoren blir mer lika för de olika kanalerna, men att det fortfarande finns skillnader. Sponsringsmeddelande räknas exempelvis inte in i reklamgränsen i EU på det sätt som man gör i . I det nya tv-direktivet, som och majoriteten inte vill invänta, föreslås att reklambegränsningen ska avskaffas. Det gör att de utlandssända kanalerna fortfarande kommer att kunna visa mer reklam. Det här är inte något som vi vill ha. Vi kommer inte att yrka bifall till det bara för att reglerna blir bättre och bättre. Faktum är att det händer saker på tv-direktivets område. Det är ett av skälen till att vi tycker att vi kan avvakta med detta. 141 () replik: Det är mycket möjligt att det kommer att ske många förändringar på EU-planet inom det här området. Med tanke på det kommande ärendet är det uppenbart att detta är en bransch i stor förändring. Det är mycket möjligt att vi kommer att få göra förändringar . Det kommer vi med all säkerhet att få göra. Det är inget som hindrar att vi gör det. Det är inte ett argument för att inte göra de förändringar som vi står inför nu för att göra det bättre för de svenska företag som har valt att etablera sig i . Jag tycker att det visar att vi ändå är villiga att följa gängse regler i EU. På så sätt kan vi stärka vår position när det till exempel gäller reklam som direkt riktar sig till barn samt den omdebatterade alkoholreklamen. Det kan stärka vår position och föra fram vår åsikt i EU. Det kanske kan påverka dem i en riktning som går mer åt vårt håll där vi har restriktivare regler. I sitt anförande talade om de undersökningar som har gjorts och att svenskar i gemen inte tycker om reklamavbrotten och inte tycker om reklam. Har man också ställt frågan om man är för valfriheten och mångfalden av tv-kanaler? Jag har svårt att se alternativet. Är ni till exempel villiga att i stället subventionera de här kanalernas verksamhet med skattemedel? Jag tror att gemene man vill ha kvar mångfalden av tv-kanaler. Alternativet skulle i så fall vara att vi hade en tv-licens för de kanalerna också, om man ska gå medborgarna till mötes. 142 i (s) replik: Jag börjar med det sista. Undersökningar har visat att svenska folket är mer villigt att betala, och betala direkt, för sina tv-kanaler . Det har också visat sig i annonskostnader kontra betalkanaler. Svenska folket ger ganska rejält med pengar för att få den här mångfalden. Jag tror nog att man är villig, men jag tror att man också är villig att betala själv i stället för via annonser. repeterade att vi kommer i ett bättre förhandlingsläge och i en bättre position när det gäller reklam riktad till barn eller alkoholreklam. Jag kan inte förstå varför vi skulle komma i en bättre position om vi närmar oss taket när det gäller detta. Det finns ju tvärtom större utrymme att använda mer tid till de reklaminslagen. har ju, eftersom de sänder från , möjlighet att ha alkoholreklam i sin tv-sändning. De utnyttjar det också. Allmänintresset måste väga tungt, anser vi. Här är så tydliga signaler överallt. Man vill ha en begränsning av det. Vi har haft domstolsförfarande där upphovsrätten har kränkts. vann processen för att han blivit kränkt i sin upphovsrätt. Jag ser det som en konkurrensfördel att man kan jobba på annat sätt och minska reklamutbudet i tv. Jag tror att man faktiskt lockar tv-tittare till de kanaler som inte har så mycket reklam. 143 () replik: Jag tror att det är det viktiga. Vi måste lägga makten hos dem som har förmåga att byta tv-kanal. Jag gillar att ha mångfald. Jag gillar att man kan betala via licens där man inte har någon reklam över huvud taget. TV 1000 och andra kanaler finansieras genom att man betalar en avgift . Vi har också reklamfinansierade kanaler. Tittaren kan själv välja. Vilken kanal ska jag titta på? Ska jag köpa det här paketet, där jag får de kanaler där jag slipper se reklam över huvud taget eftersom de inte har några avbrott? Ska jag nöja mig med det paket som erbjuds från staten där jag betalar via tv-licensen? Ska jag välja att titta på de andra kanalerna där jag kanske får zappa med fjärrkontrollen när reklamen kommer mellan programmen? Jag kan också välja att inte titta över huvud taget. Valfriheten och makten måste ligga hos tittarna. Det tycker jag är det viktigaste. Vi ska se till att det erbjuds en mångfald, inte en enfald. nämnde att jag sade att vi får en bättre position. Det som jag kanske är mest rädd för är att om vi inte har konkurrensneutrala regler i finns risken att ännu fler programföretag väljer att flytta utomlands. Då har vi reklamen i alla fall. Vi stannar inte vid det spektrum som vi har . Det finns kanske fler kanaler som kan starta. De kanske förlägger sin verksamhet utomlands i stället. Det finns också en möjlighet att om vi har konkurrensneutral lagstiftning i kan de som har valt att sända från ett annat land kanske välja att flytta hem och sända från i stället. När vi diskuterar EU är det viktigt att visa på en kompromissvilja. Man är villig att ge och ta men argumenterar ändå bra för sin sak. 144 () replik: Via tog alliansen upp vad som är framställt i propositionen och vad vi har motionerat om från , och . Jag har en fråga till : Varför inte invänta tv-direktivet? Varför snabba på hela processen så som man gör? Med det vi har kan vi arbeta åt andra hållet och försöka minska reklamtiden, inte utöka den. Varför arbetar man inte åt det hållet i stället, utan fortsätter att vilja utöka den? 145 () replik: Vad jag förstår har man gjort den bedömningen att med de förändringar i tv-direktivet som vi nu står inför sker det inga förändringar som påverkar detta. Därför kan vi besluta enligt den proposition som vi har . Om det uppkommer fler förändringar i EU finns det ju ingenting som hindrar att vi går tillbaka och tittar på detta. Vår poäng är att vi genom att godta den här propositionen och anta de här förändringarna faktiskt ger de svenska företag som väljer att sända från en konkurrensneutral lagstiftning gentemot de programföretag som väljer att sända från andra länder men riktar sig till svenska tittare. Det tycker jag är en viktig poäng eftersom jag är för konkurrensneutralitet. 146 () replik: Jag har lyssnat på svaret. Det är bara att förlänga och fördubbla en process. I sitt anförande sade att hårdare regler snedvrider konkurrensen. Det är bara ekonomi och ekonomi. Måste man inte också värna om tv-tittarna? Tycker du, , att den reklam som avbryter programmen och otid är något positivt för tv-tittaren? Kan man på något vis ställa krav?