prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Hur rimmar det med att fler ska kunna anställas? Den ena handen vet inte vad den andra gör. Det nya landsbygdsprogrammet som gäller är ett resultat av den tidigare socialdemokratiska regeringens arbete. Det är socialdemokratiska tankegångar som den borgerliga regeringen fortsätter att genomföra, och det tackar jag för. Landsbygdsprogrammet är ett av verktygen för att nå målen för landsbygdspolitiken. Omfattningen på programmet kommer att uppgå till drygt 4,8 miljarder . Det är en ökning med en miljard mot föregående program. Det innebär en omfattande satsning på jobb, ett öppnare landskap, flera företag, mer bioenergi, bättre service samt möjligheter att få stöd till investeringar för ökad konkurrenskraft och utveckling av landsbygden. Människorna på landsbygden är grunden för all tillväxt och utveckling, och det är viktigt att se dem och underlätta för alla goda idéer som finns. Miljöambitionen har också ökat och det läggs in en rejäl satsning på bioenergi. Det ger en konkurrenskraftig jordbrukssektor som ger jobb och en levande landsbygd. Det ger oss möjlighet att komma ur oljeberoendet och få en mer hållbar energianvändning. Korsbefruktningen mellan areella och övriga näringar utgör en viktig del av landsbygdens stora tillgångar. Kännetecknande för den s-märkta landsbygdspolitiken är mångfalden i landsbygden. Det handlar inte enbart om jordbruk utan också om ett ökat diversifierat företagande, småskalig livsmedelsproduktion, turism, hästverksamhet, grön friskvård och rehabilitering. Vi menar att miljöfrågorna är en viktig del av jordbrukspolitiken och att bönderna ska få betalt för miljötjänster via landsbygdsprogrammet. De öppna landskapen bevaras genom livsmedelsproduktion och djurhållning. Betesdjuren är en förutsättning för biologisk mångfald och kulturhistoriska värden. I vårt byggande av det gröna folkhemmet ingår också satsningen på ett konkurrenskraftigt jordbruk. Det svenska jordbruket producerar livsmedel med mervärden genom långsiktigt hållbara produktionsmetoder och genom omsorg om djur och miljö. De svenska livsmedlen ska ge oss konsumenter sund, säker och god mat. De ska ha en märkning som tydligt anger vad vi betalar för när det gäller varans ursprung, transport, förädling och energiinnehåll. Det gäller att stat, landsting och kommuner köper in närproducerade ekologiska livsmedel. En miljöinriktad offentlig upphandling är här ett viktigt verktyg. Jag vill i detta sammanhang yrka bifall till vår reservation nr 2. Det är viktigt att de svenska mervärdena lyfts fram och att man ser den svenska livsmedelsindustrin som en framtidsbransch. Det gäller att inte backa från vår svenska djurskyddslagstiftning, vår goda djurhållning och våra duktiga lantbrukare som ger oss konsumenter goda, högkvalitativa livsmedel. Det gäller att hålla fanan högt i EU och driva på så att EU höjer sig till vår nivå, inte att vi backar. Mycket av det som tas upp i betänkandet påbörjades av den socialdemokratiska regeringen. Och jag är glad över att den borgerliga regeringen fortsätter det arbetet. Men jag har några frågor till de borgerliga ledamöterna i utskottet. Bland annat påbörjade den förra regeringen arbetet med att förenkla jordbrukets regelsystem och minska de administrativa kostnaderna. Det är bra att den nuvarande regeringen fortsätter i samma spår. Men jag undrar inom vilka områden det sker. Vilka regelförenklingar talar ni om? Är det i fråga om djurskyddet som man backar? Är det miljön som får stryka på foten? Eller vad är på gång, och när får vi se resultat? När det gäller den växande hästnäringen så avsatte den förra regeringen till den. Pengarna har bland annat gått till ökad forskning inom hästområdet och till främjandet av ett livskraftigt hästföretagande. Den borgerliga majoriteten i miljö- och jordbruksutskottet säger sig vilja fortsätta satsningen men har inte sagt hur. Jag efterlyser en mer offensiv inriktning på hästverksamheten som är en viktig resurs för landsbygden och som kan skapa många nya arbetstillfällen. Hur vill ni fortsätta det arbetet? Den tidigare regeringen uppmärksammade behovet av gårdsnära slakt. En utvärdering av verksamheten med mobila slakterier pågår, och en enklare och flexiblare lagstiftning för småskalig verksamhet är på gång. Det är viktigt att regeringen fortsätter det arbetet. Den svenska skogspolitiken har, liksom jordbruket, stor betydelse för hela samhället. På detta område efterlyser vi betydligt fler konkreta initiativ från regeringen. Skogen påverkar människors livsmiljö såväl på landet som i tätorterna. Hur ser ni från den borgerliga kanten på reservat, föryngringsbehov, föryngringskrav och röjningsbehov? Vad innebär skogens möjligheter som framtidens energikälla? Hur ska skötsel och vård av reservaten ske? Jag säger bara Gröna jobb. Är ni överens med arbetsmarknadsministern om att de gröna jobben ska försvinna? Frågorna är många, och när kommer förslagen? Jag yrkar bifall enbart till reservation 2, men jag står självfallet bakom alla s-reservationer. I detta anförande instämde , , och (alla s). 140 (): Landsbygdsutveckling m.m. är rubriken på betänkandet för dagens debatt. Det är förvisso en stor framtidsfråga mot bakgrund av framför allt klimatdebatten men även miljödebatten i stort. Området handlar även om skogspolitik och samepolitik och täcker geografiskt nästan hela . Den nödvändiga energiomställningen där vi ska ställa om från fossila bränslen och kärnkraft till förnybara bränslen som bioenergi, vindkraft och solenergi är något som redan berör och i allt större omfattning kommer att beröra jord- och skogsbruket. Vi ser framför oss att nya arbetstillfällen kommer att skapas när mark som ligger i träda ianspråktas för dessa förnybara energislag. Lantbruk och skogsbruk, eller som man ofta säger, företag på landsbygden, har en stor utmaning framför sig och anledning att se positivt . är det inte bara energiomställningen som är en positiv utmaning för jord- och skogsbruken. Kraven på livsmedel av hög kvalitet med kända egenskaper ger också nya möjligheter för landsbygdsutveckling. Lägger vi till detta även turism- och upplevelsesektorn, till exempel hästnäringen, måste nog förutsättningarna för en levande landsbygd sägas vara goda. Men företagen på landsbygden kommer också att möta stora krav från allmänhet och samhälle. Det kan till exempel gälla jordbrukets miljöpåverkan. Vi vet ju att växthusgasutsläppen måste minska drastiskt för att vi ska bromsa in människans klimatpåverkan till en tolerabel nivå. Till exempel har i en ganska ny rapport visat att boskapssektorn står för av de globala växthusgasutsläppen. FAO prognostiserar dessutom en fördubbling av köttkonsumtionen som växthusgasutsläppen åtminstone ska halveras. Boskapssektorn måste i så fall, om den ska ta sin proportionella del av utsläppsminskningarna, minska sina utsläpp per enhet. Det är antagligen ett orimligt krav. Mer troligt är att köttkonsumtionens del av livsmedelsförsörjningen måste minskas, åtminstone i och i andra rika länder. Det kommer alltså att krävas stora utvecklingsinsatser, till exempel genom inblandning av etanol och andra biobränslen i dagens fossila bränslen, genom bränsleeffektivare maskiner, bättre gödselhantering, fler biogasanläggningar etcetera. pågår föreberedelserna för den så kallade hälsoöversynen av EU:s jordbrukspolitik. menar att måste utnyttja tillfället för att ytterligare flytta fram positionerna för ett jordbruk i samklang med klimat och miljö. I vår reservation 3 i detta betänkande, som jag dock för tids vinnande inte yrkar bifall till, framför vi att bör agera för att EU:s gemensamma jordbrukspolitik reformeras i grunden för att i stället verka för en hållbar utveckling i linje med EU:s egna miljöhandlingsprogram. Jag avstår dessutom från att yrka bifall till reservationerna 5 och 7 som vi står bakom i sak när det gäller mobila slakterier och subventioner till vin- och tobaksodling. Jag begränsar mig till att yrka bifall till vår reservation 11. Det är en reservation som handlar om skogsvård. när konkurrensen om skogen som råvara för papper, virke och bränsle ökar måste vi vara särskilt vaksamma så att inte den biologiska mångfalden hotas och så att skogen som rekreationskälla för oss människor beaktas. Miljövårdsberedningens rapport av skogsmark visade en brist på skogar med höga naturvärden och dessutom att det krävs att vi återskapar och restaurerar skogar med naturvärden. Därför menar vi att ett avverkningsstopp bör införas för skogar som av och bedöms som värdekärnor med höga naturvärden. Skogsbruket prioriterar inte den generella hänsynen. Det kan delvis förklaras med att rådgivningen bör förbättras. Men det har även betydelse att konsekvenserna vid lagbrott är mycket små. Och i slutbetänkandet från , , föreslås att man bör analysera möjligheterna att ta ut sanktionsavgifter vid vissa överträdelser mot bestämmelserna i skogsvårdslagstiftningen. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram förslag på hur skogsvårdslagen kan skärpas för att stärka naturvårdshänsynen vid skogsavverkningar. Detta bör ske genom att man gör allmänna råd bindande och inför sanktionsavgifter. Slutligen upprepar jag min övertygelse om en spännande och positiv utveckling av vår landsbygd. Människor och företag på landsbygden är nyckelresurser i den väldiga omställning som står framför oss vad gäller energi- och livsmedelsförsörjning kombinerat med bevarande av biologisk mångfald och en tillgång till landskapet för människors rekreation och hälsa. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU5 Lättnader i mönstringen av intendenturpersonal 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 132 för utskottet 127 för res. 90 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 18 c, 17 fp, 20 kd För res. : 95 s, 16 v, 16 mp Frånvarande: 35 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 3 mp SoU6 Folkhälsofrågor Punkt 1 (Mål för folkhälsan m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 224 för utskottet 18 för res. 1 16 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 s, 77 m, 18 c, 17 fp, 20 kd För res. 1: 2 s, 16 v Avstod: 1 s, 15 mp Frånvarande: 35 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 4 mp Punkt 5 (Självmordsprevention) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 225 för utskottet 32 för res. 6 92 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 s, 76 m, 18 c, 17 fp, 20 kd För res. 6: 16 v, 16 mp Frånvarande: 36 s, 21 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 3 mp Punkt 10 (Pandemiberedskap och vaccinförsörjning) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v) Votering: 148 för utskottet 110 för res. 10 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 77 m, 18 c, 17 fp, 19 kd, 16 mp För res. 10: 94 s, 16 v Frånvarande: 35 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 5 kd, 6 v, 3 mp Punkt 21 (Sällskapsdjurens betydelse) 1. utskottet 2. res. 19 (s) Votering: 145 för utskottet 96 för res. 19 16 avstod 92 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 76 m, 17 c, 16 fp, 20 kd, 15 v För res. 19: 94 s, 1 fp, 1 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 35 s, 21 m, 12 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU7 Socialtjänstfrågor Punkt 4 (Barnbidrag och försörjningsstöd) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 242 för utskottet 16 för res. 4 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 s, 77 m, 18 c, 17 fp, 20 kd, 16 mp För res. 4: 16 v Frånvarande: 36 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 3 mp Punkt 7 (Barnfamiljers situation vid vräkning) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 226 för utskottet 32 för res. 6 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 s, 77 m, 18 c, 17 fp, 20 kd För res. 6: 16 v, 16 mp Frånvarande: 36 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 3 mp Punkt 10 (Vistelsebegreppet i socialtjänstlagen) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2006/07:So232 (s) Votering: 206 för utskottet 50 för mot. 1 avstod 92 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 47 s, 77 m, 18 c, 17 fp, 20 kd, 12 v, 15 mp För mot. : 47 s, 2 v, 1 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 36 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 7 v, 3 mp Punkt 12 (Särskilda avgiftningsplatser för kvinnor) 1. utskottet 2. res. 10 (mp) Votering: 225 för utskottet 16 för res. 10 17 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 s, 77 m, 18 c, 17 fp, 20 kd För res. 10: 16 mp Avstod: 1 s, 16 v Frånvarande: 36 s, 20 m, 11 c, 11 fp, 4 kd, 6 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 8 §) Landsbygdsutveckling m.m. (forts. MJU7) 141 (): utgångspunkt är att verka för rättvisa, både globalt och mellan generationer. Det innebär bland annat att en långsiktig ekologiskt hållbar utveckling behövs. Vår miljöbelastning måste minska, både i och i utlandet. EU ska inte användas som förevändning för att skjuta på nationella åtgärder tvärtom påverkar vi EU genom en kraftfull nationell politik. De areella näringarna är viktiga för att uppnå miljömålen. jordbrukspolitik ska syfta till en hållbar landsbygdsutveckling, med ett decentraliserat, ekologiskt anpassat jordbruk där miljömålen och en god djurhållning prioriteras. Det är viktigt att vår generation inte överlämnar en utarmad, plundrad miljö. Arbetet mot klimatförändringar och för skydd av biologisk mångfald och ett giftfritt samhälle måste förstärkas. debatterar vi landsbygdsutveckling. Äntligen, skulle jag kanske utropa eftersom jag personligen gillar de här frågorna och anser att landsbygdens utvecklingspotential är enorm. Det är inte lätt det är många frågor som ska knäckas, och vi står lite och stampar i frågan. Vad är landsbygdsutveckling? Vi har säkert många olika definitioner på det. Och vi har säkert flera olika vägar dit. Om vi tycker att det ska finnas människor kvar på landsbygden måste vi också agera åt det hållet. Det som man oftast upplever är motsättningar mellan stad och land, precis som om det vore olika världar med olika människotyper. Det tror jag inte att det är, och jag tror inte att motsättningarna är av godo. I en interpellationsdebatt i kammaren som handlade om hästnäringen i , som ju bara blir större och större, sade jordbruksministern att hästintresset och verksamheterna runt hästen bidrar till att knyta ihop stad och land. Jag håller med det är ett gott exempel. För mig och för stora delar av är landsbygdsutvecklingen en viktig fråga. Vi ser också beroendet av stad och land, av bådeoch, ett beroendeförhållande som är svårt att räkna bort. Frågan är kanske ännu viktigare om vi vidgar perspektivet till , eller ännu större. I dagens EU lever över hälften av befolkningen på landsbygden. Landsbygden utgör av unionens yta. För en stor del av EU:s medborgare är landsbygden av stor betydelse, och jord- och skogsbruket är fortfarande viktiga näringar. Ska människor få bo och leva på landsbygden i EU ? syn på landsbygdsutveckling är en helhetssyn. Vi vill ha ett livskraftigt och ett ekologiskt jordbruk, som jag har sagt. Det har vi också arbetat för sedan den dagen vi satte vår fot här i . Det har också gett avtryck, vilket är positiva fotavtryck. Vi har drivit på och fått igenom satsningar på ekologisk produktion och konsumtion. För att landsbygden ska utvecklas behöver vi antagligen tänka om en hel del. Vi behöver börja om på vissa områden, kanske planera för att bygga upp småskaliga samhällen som finns i närheten av förnuftig infrastruktur, som järnväg. Vi vet att människor har behov av att råda över sina liv, kunna hantera vardagen och inte känna sig som skurkar varje gång de sätter sig i bilen för att skjutsa barnen på aktiviteter. Vi behöver närsamhällen med dagis och skola, affärer och grönområden, där det finns möjligheter att mötas, där det sociala livet kan blomstra. I sammanhanget kan jag tipsa er om bok släcker ljuset om ni inte har läst den. Den är väldigt intressant. Vilka mötesplatser finns det på landsbygden? Det är en fråga man kan ställa sig. Jag upplever att stora köpcentrum, ofta externa sådana, får ersätta andra former av mötesplatser. Man kanske kan uttrycka det som en plats där man köper sig social samvaro. Det som pågår runt om i med en utbyggnad av köpcentrum, det ena större än det andra men med precis samma affärer, tror jag är rent förödande för landsbygdens utveckling. Jag upplever det även som att ofta är ensamt i sin kritik angående dessa externa köpcentrum. En annan oroande utveckling är byggandet på jordbruksmark. Det är många människor ute i landet som ifrågasätter denna utveckling. Byggandet av bostäder, vägar eller köpcentrum på bördig jordbruksmark ska verkligen prövas noga, eftersom vi vet att marken kommer att behövas för både energi och matproduktion. Ska landsbygden utvecklas behöver vi se de här sammanhangen och göra rätt saker, satsa på lång sikt och tänka framåt. Landsbygden ska ju producera och erbjuda energi, mat och rekreation. Vi vill se en utvecklad småskalig livsmedelsförädling. Det är en viktig del av en positiv framtidsutveckling för . Det främjar sysselsättning och service på landsbygden, och det ger en livskraft i regionerna. Vi tror också att det finns en majoritet som tycker som vi i frågan om att underlätta för mobila slakterier där slaktaren kommer till djuren i stället för tvärtom. Det är mindre transporter med levande djur och etiskt bra. Dessutom är det större tillgänglighet för djurägaren. När det vi producerar är giftfritt kan vi konsumera med trygghet, och det som blir en restprodukt kan lätt ingå i kretsloppet igen. Att tänka i termen av kretslopp gör att man inte vill öka på ämnen i atmosfären i form av att bränna fossila ämnen, olja, kol eller naturgas. Att tänka i termen av kretslopp gör att man inte vill öka på med industriellt framställda gödselmedel när problemet egentligen är hur vi ska ta till vara dem som redan finns i omlopp. berättade att det var Socialdemokraternas regering som stod bakom satsningarna på landsbygdsutvecklingen och landsbygdsprogrammet. I det sammanhanget tycker jag att det är viktigt att berätta att vi i drev på och fick igenom 1,4 miljarder ytterligare för landsbygdsutveckling. Det skedde i två steg. Vi var med och förhandlade om jordbruksreformen där vi i förhållande till dåvarande regeringsförslag ökade med 400 miljoner. Förra vårens förhandlingar ledde till att vi ökade på med 1 miljard ytterligare. I det sammanhanget tyckte att en ökning med 800 miljoner hade varit tillräcklig. Men har jordbruksministern glatt landsbygd med det som egentligen har varit med och arbetat fram. Det är kul när man har varit med och påverkat i en positiv riktning, men man får tala om det själv. Ingen annan lär göra det. I betänkandet har vi behandlat ett antal motioner, och eftersom vi i alltid har haft en hel del åsikter i de här sammanhangen är flera reservationer viktiga att ta upp. Vi har också ställt oss bakom våra egna men även andras. vill jag ställa mig bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 4 och reservation 8. 142 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det var ju sedan man hade den här möjligheten, att yrka bifall till förslaget i betänkandet. I betänkandet behandlas livsmedelspolitik, skogspolitik, samepolitik och landsbygdspolitik. Det är en salig blandning, men jag hoppas att något gemensamt faller ut av denna debatt. Politikens viktigaste uppgift är att skapa förutsättningar för tillväxt. Det bör gälla antingen det är landsbygd, tätorter eller större städer. Vår roll är att skapa de förutsättningar, det klimat och den miljö som gör att människor enskilt, i organisationer, i grupp, i företag vill företa sig saker. Viljan att företa sig saker, att ta risker, att producera ska vara starkare än viljan att avstå. Rättstryggheten, regelverk som styr verksamheter, skatter, avgifter, utbildningsnivå, forskning och utveckling, attityder allt sammantaget styr och påverkar allas vilja och ambition till framåtskridande. Det är därför så viktigt att det från regering och riksdag ges tydliga signaler om att det ska löna sig att försöka att vara företagsam. Men vad har det här med landsbygdens överlevnad och utveckling att göra? Är inte landsbygdspolitiken detsamma som jordbrukspolitik? Nja, så enkelt är det inte. Förvisso spelar jordbruket en stor roll även fortsättningsvis, inte minst för livsmedelsindustri och öppet landskap, men när allt färre producerar alltmer innebär det att landsbygden skulle självdö om inte nya verksamheter krokar i där det behövs. Därför ställs det större krav på den politik som ska göra landsbygden . Det räcker inte med ett utslängt arealstöd, ett transportstöd eller något annat stöd. Det krävs en politik som ser till helhet och som också förstår att det ser olika ut i landet. Den politiken utesluter inte stöd, men vi kan inte åstadkomma framåtskridande med att enbart förlita oss på olika stödinsatser. Vad är det då som skapar framgång, som bryter negativ trend och som skiljer inflyttning från utflyttning? Vad är det som gör skillnad? Ja, är det en eldsjäl, en entreprenör, en företagsam person som skapar det. Det handlar om den som är beredd att bryta ny mark, har en ny affärsidé och som ofta i inledningsskedet av många betraktas som vansinnig man tycker att det är vansinnessatsningar och som inte i det skedet får omgivningens stöd och antagligen inte heller myndigheternas support. Tillväxt och utveckling kan aldrig beordras fram i någon sorts kommandostruktur. Kreativitet och drivkraft kan bara åstadkommas av fria företagare och eldsjälar som känner stolthet för vad de håller på med och som också ser möjligheten till belöning. Det kan vara äldrekooperativet. Det kan vara näringsstället ute i skärgården var är du, ? eller ishotellet, var det nu är. Det kan också vara jordbruksföretaget på slätten eller hästverksamheten, som flera har talat om. För det här krävs en politik som är inriktad på att underlätta för eldsjälen och entreprenören. Vi i alliansen tror oss ha en kompassriktning som gör det här mer möjligt . Det handlar om minskat regelkrångel. Tänk om vi skulle lyckas med uppdraget att sänka kostnaderna för all blanketthysteri ? Jag tror inte att det är någon i den här församlingen som tror att det skulle missgynna entreprenörskapet och framåtskridandet. Här tycker jag att utskottets initiativ till att titta på regelverket för småskalig livsmedelsförädling stämmer väl överens med en sådan regelförenklingsstrategi. Vad kan vi i utskottet bidra med för att underlätta för den lille livsmedelsförädlaren, så att det blir lättare för slakteriet, bageriet, osttillverkaren eller den lilla restaurangen? Livsmedelsförädling omgärdas av ett präktigt regelverk. Det ska så vara, men det motsägs inte av det faktum att saker och ting kan göras enklare, billigare, lika säkert och med en portion sunt förnuft. Stora företag klarar av stora regelmassor bättre än de små företagen. Småskalig livsmedelsförädling har potential i kopplingen till olika näringskällor, besöksnäring, turism och gårdens egen produktion. Vidare medverkar den småskaliga förädlingen till ett ökat utbud för konsumenten, ofta med hög kvalitet. Inte så sällan är dessa företagare kvinnor. Skogsbruket och dess industri förtjänar också några ord i dessa sammanhang. Skogsindustrin är landsbygdens industri. Sågverk är spridda över praktiskt taget hela landet. Det finns stora processenheter utefter svenska kusten. Allt från trädet används, groten till biobränslet, timret till sågverket och massaveden till processindustrin. Men skogen ska räcka till mycket.