prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Men är det en ny regering, nya möjligheter, och det ska vi ta vara på när vi lyfter fram EU-frågorna. Jag tycker att det är spännande att höra . När man hör honom låter det som att han håller på att svänga. Det är en lite positiv röst. Jag noterade att du lyfte fram ett antal områden där just det nya fördraget skulle ge starkare makt, som en kraft i en förändring, också för samverkan med andra parlament. Det är någonting som jag tror skulle vara oerhört viktigt för att stärka EU:s demokratiska mandat. Gärna ett stöd från när det gäller också fördragsfrågan! 12 (): Jag håller fast vid att det krävs av oss att vi funderar, mer än vad vi ofta gör när vi talar om EU, över hur skulle ha sett ut om EU inte hade funnits. Jag tycker att det ligger mycket i detta att man ska ta till sig att svenska folket inte är så EU-positivt som många av oss önskar. Det får vi ta till oss på så sätt att vi resonerar mer om EU utanför kammaren än vad vi i regel gör. är det något som är väldigt centralt, och jag undrar om inte , jag och andra kan vara överens om det. I nästan alla frågor kan man koncentrera sig på det som är negativt och det som inte är så lyckat, men man kan också vända på det och se på det som är positivt. Jag har väldigt svårt att förstå hur , som jag gärna ger den elogen att de har drivit miljöfrågorna i ur och skur, menar att med sina stora befolkningar nere på kontinenten skulle komma någonvart och att vi skulle kunna vara med och påverka om EU inte hade funnits. Om EU inte hade funnits hade vi, som en aktivist inom miljörörelsen i sade, fått uppfinna EU för miljöns skull. säger här att vi står på läktaren när det gäller miljöengagemanget. Ja, men ni har ju helst velat att vi inte ska finnas på det här området över huvud taget, och ni har ju kedjat fast er i ett nej på läktaren. För mig är det nästan obegripligt hur man menar att om jag får använda uttrycket utan att vara negativ det gamla i det nya skeende i vilket vi lever skulle kunna ta sig an miljöfrågorna. Jag förstår det inte. I en alltmer globaliserad värld är det inte bara i utan i världsdel efter världsdel som man ser att vi måste komma närmare varandra, att vi måste ta gemensamma tag. Vi kan inte acceptera att en supermakt dominerar i alla avseenden och att vi lastar över ansvar på denna supermakt och otid. Jag är tämligen övertygad om, herr talman, att vartenda svenskt parti med tiden kommer att vara för EU. är ju så ung att han säkert kommer att stå här framöver och plädera för detta. Ett av de bättre tal som har hållits i den här kammaren det har hållits massor av bra tal som jag särskilt minns var när vänsterpartisten talade för EU i den här kammaren. Det är läsvärt. Det är synd att han inte är kvar. Han satt dessutom och arbetade med konstitutionen. Han tillstod här i talarstolen att han hade svängt om. Välkommen till rätt sida, ni som fortfarande håller fast vid ett nej till EU! undrar jag om ni inte gör det därför att ni tror att det är så väldigt bra för att ni då har en majoritet av svenska folket med er. Jag skulle gärna vilja säga att vi behöver koncentrera oss mer på vad som är den europeiska identiteten. Jag tror inte att det räcker att tala om handelsavtal och paragrafer, utan då måste vi ned i värdegrunden och resonera om varifrån vi har fått våra värderingar i . Det får vi inte vara så rädda för. Vi måste tåla den debatten, och den behöver föras också här i kammaren. Den kunde gott ha fått lite större utrymme, enligt mitt sätt att se, i det konstitutionella fördraget. Jag hoppas verkligen att vi får många fler EU-debatter i den här kammaren. som vi säger att EU beslutar alltmer måste det korrespondera mot den uppmärksamhet som EU får bland riksdagspartierna och också ute i den svenska debatten. 13 (): Det är intressant att har lyckats hitta en vänsterpartist som svängt i EU-frågan och citerar honom. Men jag tror att glömmer hur den egna opinionen i såg ut i till exempel EMU-frågan, att man faktiskt inte var med på partilinjen, att det finns en enorm splittring i i grundläggande frågor som rör överstatlighet. Så ser det ut i många partier. Därför blir jag också oroad när jag hör att det finns en samsyn här inne, som säger utan att ha lyssnat till inlägget från mig, inlägget från , den stora och mäktiga opinion som inte vill ha ökad överstatlighet och de många människor som känner sig så främmande inför det som kallas en demokrati i unionen att de inte ens bryr sig om att rösta i EU-valen. När gick med i EU var det exempelvis nästan halva befolkningen som trodde att EU skulle vara bra för jobben. har den andelen sjunkit till . Här i upplever vi alltså en ökad förtroendeklyfta mellan unionen och det svenska folket. Även i andra länder finns det en omfattande kritik. Det här är inte ett pedagogiskt problem, inte ett problem som man kan informera bort. Det är ett demokratiskt problem. Det är ett problem där regeringen och även Socialdemokraterna måste upp till bevis. Varför är det så viktigt att till varje pris undvika en folkomröstning i om en ny, omförhandlad konstitution, som man sjunger demokratins och den demokratiska dialogens lov? Den frågan skulle jag gärna vilja ha svar på. Sedan sägs det också från att välfärdspolitiken är en nationell angelägenhet och så ska förbli. Det är inte riktigt sant. Det har förskjutits mer och mer till EU-nivån också på detta område. Det refererade jag till i mitt förra inlägg. Det handlar inte minst om Ekofinråden och också om det europeiska rådets många synpunkter på arbetsrätten i medlemsländerna, på hur flexibel arbetskraften är och på om arbetslöshetsförsäkringarna ger tillräckliga incitament att gå från bidrag till arbete. Men det handlar också om hur stora de offentliga utgifterna är, vad sjukvården kostar, hur pensionssystemen är utformade och så vidare. Det är områden som EU lägger sig i men som EU inte borde lägga sig i. Och det är områden som begränsar det nationella handlingsutrymmet när det gäller att bygga den välfärd och skapa den arbetsmarknadspolitik som är nödvändig för att åstadkomma utjämnade klassklyftor och utjämnade sociala skillnader inom unionen. EU ska tala med en röst i utrikespolitiska frågor, sade också. Och det är ju det som är på gång i det arbete kring konstitutionen som återupptas, trots att den avvisades i folkomröstningar i och . Där inrättas en gemensam utrikesminister om man lägger in de sista byggstenarna i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken med syfte att skapa ett gemensamt försvar. Men är det då en väg att skapa fred och avspänning i världen? Har stormaktsblock som bygger en solidaritet inom sig men har ambitionen att tala med en röst och visa muskler mot omvärlden någonsin bidragit till fred och avspänning i världen? Jag tror inte det. Jag tror att vi ska gå motsatt väg. Vi ska bejaka EU-ländernas självständiga utrikespolitiska röst i stället och inse att i bästa fall historiskt, i kraft av sin neutralitet, har spelat en positiv roll i internationella sammanhang, som medlare i internationella konflikter, som den som gick i spetsen för en bojkott mot dåvarande och bidrog till att apartheidregimen slutgiltigt föll. 14 (): säger att vi ska förändra det som inte är bra i konstitutionen. Då skulle jag vilja säga att får ganska mycket att göra. Framför allt måste hon sätta i gång att arbeta . Grundproblemet i EU-konstitutionen är ju att det är så mycket som är problem. Den utgår från att stora länder i EU ska få mer makt, och konsekvensen blir givetvis att små länder som kommer att få mindre att säga till om. Konstitutionen innebär att mer makt flyttas till , och konsekvensen blir naturligtvis att mindre makt återstår på nationell nivå. I vissa frågor kan det vara bra. I vissa frågor är det givetvis mindre bra. Och den diskussionen måste tas upp. Jag är framtidsinriktad. Vi tittar inte bakåt alltför mycket, men det är det som EU håller på med . Tror du verkligen att vi, om EU inte hade funnits , hade uppfunnit ett EU som det ser ut ? Nej, det hade vi inte. Vi hade uppfunnit någonting helt annat. Vi hade uppfunnit ett samarbete med alla länder. Vi hade uppfunnit bättre kommunikationer med andra världsdelar. Vi hade utnyttjat den nya informationsteknologin. Vi hade framför allt sett till att ha några få frågor att samarbeta kring. Vi skulle absolut inte lägga in hela jordbrukspolitiken och allt sådant. Det hör till det förgångna. För att få en demokrati och för att få människor delaktiga i samhället måste man också vara med i beslutsfattandet i lagom mängd. Vi förstår ju att vi inte kan lösa klimatfrågorna bara genom ett beslut i . Vi måste samarbeta med resten av . måste samarbeta med . måste samarbeta med i och i och så vidare. Vi förstår det. Men när det gäller EU och EU-konstitutionen handlar det om mer och mer makt och detaljstyrning, överdriven detaljstyrning. Vad innebär visionen att EU ska tala med en röst? Ja, den innebär att vi har en utrikesminister som bara kommer att blogga i fortsättningen därför att han inte har någonting att säga till om i övriga delar. Är det så vi vill ha det? Nej, jag tror inte det. Det är inte så vi vill forma framtidens samarbete mellan länder. Jag tror att det krävs ett nytänkande ur den aspekten, och det är där jag hade önskat att regeringen hade kommit med en ny entusiasm. Men det visar sig nu att det är jag som står för hela entusiasmen i den här EU-debatten, vilket kanske är lite märkligt, men jag är inte förvånad. Jag ska ge rätt på en punkt. Den nya regeringen har varit aktiv i EU i en fråga. Man vill nu nämligen tillåta GMO i EU. Det är ingenting som vi från hyllar, men det är en förändrad politik jämfört med tidigare. Det är ju trist att den aktiva nya EU-politiken ska bli en försämring på miljöområdet. I stället för att ha försiktighetsprincipen är det nu fritt fram, och det är de ekonomiskt stora bolagen som ska styra medan miljöhänsynen kommer på bakkanten. Jag tycker att ska ta initiativ i klimatfrågan mer än vad vi gjort. Vi måste ligga på. Vad betyder det? Hur långt kommer att driva kravet på att minska utsläppen ? Har vi gett upp frågan redan? Eller har vi någon nystart inför ? Ta initiativ till att arbetsrätt ska bestämmas nationellt! Ta initiativ i HBT-frågor, för att de mänskliga rättigheterna ska bejakas i alla EU:s länder enligt utgångspunkten att mänskliga rättigheter redan finns i grundfördraget! Ska vi ta initiativ till att ge stöd till förnybara energikällor? Ska vi ta initiativ från ? Visa det i så fall, regeringen! Stå inte och vänta! 15 Statsrådet (): Först vill jag å det bestämdaste avvisa påståendet att regeringen inte har skött sina plikter i fråga om samråd med vad gäller EU-frågor. Det är inte sant. Vi har skött det på alla de sätt som vi ska göra, enligt både den gamla ordningen och den nya ordningen. Jag har själv rapporterat i , i beredningsutskott och i . Och statsministerns statssekreterare har varit i tre utskott. Vi har också meddelat att vi står till förfogande i den form som önskar. Om det nu blir ett sammansatt utskott eller hur väljer att organisera det är naturligtvis helt upp till er, men vi står till förfogande. När det gäller det konstitutionella fördraget är det 18 länder som har ratificerat det. Det glömmer man. 18 länder har ratificerat detta, 2 med folkomröstning. Ytterligare 34 länder har sagt: Vi står också bakom det fördraget. Jo, därför att detta är en kompromiss. Det är förvisso en kompromiss det är inte så som jag vill ha det eller som någon här vill ha det men det är en bra balans för att skapa ett bättre, mer effektivt, öppnare och mer demokratiskt som är mer rustat att fungera, fatta beslut och som sätter medborgaren i centrum på ett annat sätt . Det här är dessutom framtaget med en unik metod i det konventsarbete som var med öppenhet. Detta har vi framfört. Vad tycker då ? Ja, som mor i Katthult säger: Det finns för katekesen, och det finns för ostkakan. Först har det varit katekesen. Frågan är: Vilka länder står bakom att vi fortsätter att arbeta med det här konstitutionella fördraget, vilka vill börja om och vilka vill ha en mellanväg? Där har framfört vad vi tycker och det har jag redovisat mycket tydligt i denna kammare och i olika utskott. Vi har sagt att vi tycker att det var ett bra kompromissförslag. Vi står bakom det. 22 länder har sagt precis samma sak. Sedan kommer ostkakan. Vi är inte riktigt där . Naturligtvis har jag massor med tankar om hur detta skulle kunna gå. Vi är inte särskilt betjänta av att jag sitter här i kammaren och har mina små privata funderingar. Vi har precis börjat en diskussion i regeringen kring detta. Jag lyssnar och hör gärna era synpunkter på hur man ska gå vidare. När vi har landat i regeringen kommer vi naturligtvis att inleda ett samtal med och utifrån den diskussionen förbereda en fortsatt hantering. 16 (): Jo, , jag satt i när samråd inte skedde inför Berlinresan, och jag satt i opposition när pengarna för och drogs in och när brev hemligstämplades. Det är som det är. När det gäller vill jag bara säga att det verkar vara många som har ångrat sig sedan valet, om man tittar på alliansens opinionssiffror. Men det är ju som det är med det. Det finns mycket positivt, herr talman, som har hänt under de här dryga tio åren, under medlemskap. Men det finns naturligtvis också bakslag, och då tänker jag främst på folkomröstningarna som hölls och som ledde till att både och sade stopp. Det var tråkigt. Det var ett bakslag för dem som vill ha ett EU där vi kan ha ett mellanstatligt samarbete som huvudregel. Det tyska ordförandeskapet har återupplivat förhandlingarna om ett konstitutionellt fördrag. Risken är dock stor för att vi snart står inför att ta ställning till ett betydligt mindre fördrag som bara behandlar institutionerna och deras inbördes maktbalans. Det är inte självklart att vi socialdemokrater kommer att ställa oss bakom det. Ett nytt minifördrag utarbetat i hemlighet mellan ländernas kontaktpersoner i en snabb process utan insyn ger inga positiva signaler. Det tidigare förslaget arbetades faktiskt fram under stor öppenhet, , under den socialdemokratiska regeringen. Det fanns goda påverkansmöjligheter även utanför , och förslaget gicks noggrant igenom här. band regeringen till förhandlingspositioner i ett betänkande från det sammansatta utskottet, och det var alldeles utmärkt. Det är därför dags för den borgerliga regeringen att offentligt visa var man står, både här i och i . måste garanteras delaktighet och insyn i den förnyade processen och ges möjlighet att besluta om förhandlingsmandat till statsministerns kontaktperson. 17 (): , det är roligare att vinna val än att ha höga opinionssiffror. Det är också viktigare att vinna val än att ha höga opinionssiffror. Jag ska ta den här sista talartiden i anspråk till att koncentrera mig på vad EU har betytt för svenskarna. För, , jag tror att det är lika viktigt att vi talar positivt om EU och om vad EU betyder. EU har betytt väldigt mycket positivt. ska vi naturligtvis diskutera värderingsfrågorna. Men svenska folket har inte riktigt klart för sig, tror jag, vad EU betyder för deras plånböcker till exempel. Vår export till EU och EES-länderna svarar för av totala exportvärde. Under de tre första kvartalen 2006 motsvarar det , alltså en väldigt stor andel av vår export och en stor del av vårt välstånd. ökade handeln med de 25 EU-länderna med , vilket också är en kraftig ökning. Det råder ingen tvekan om att vårt EU-medlemskap gör oss till ett rikare land med fler välmående företag och mer pengar kvar i konsumenternas plånböcker. Vi märker det på sänkta priser i allmänhet och på importerade livsmedelsprodukter i synnerhet. EU-samarbetet har dessutom inneburit att brottslighet och gränsöverskridande miljöproblem effektivare kan bekämpas. Det har också blivit enklare och billigare för svenskar att resa inom EU, att investera, studera och jobba utomlands. Lägg därtill att regler för EU-medborgare har harmoniserats, vilket bland annat inneburit att examen från ett universitet är lika mycket värd i ett land som i ett annat. Det var naturligt för att gå med i EU. Låt oss se till att det blir lika naturligt för att tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Till slut vill jag tacka framför allt statsrådet och regeringen för en bra information och ett trevligt samarbete i . 18 (): En öppen debatt om EU-frågorna är väl en del av det vi sysslar med här och . Det är en del av det som kommer att få göra framöver i större utsträckning tack vare en framsynthet hos de flesta partier i den här kammaren. Genom beslut om en ny riksdagsordning har det blivit möjligt för att vara med och agera och tycka i utskotten, lägga utlåtanden till kammaren och få debatt. Vem var det i den här kammaren som sade: Nej, inte det, absolut inte en sådan debatt, inte någonting till kammaren? Jo, det var Socialdemokraterna. Det är något som det finns skäl att påminna om. Vi kommer alltså att få anledning att i den här kammaren föra mycket mer EU-debatt framöver tack vare att vi inte lyssnade på Socialdemokraterna den gången. Låt mig också kommentera det säger. Jag var med i när man lade fram, hade brev och sådana saker. Visst är det spännande! Socialdemokraternas sätt att föra EU-debatt är inte här i kammaren. Det är möjligen i , slutet, och det är naturligtvis i form av en myndighet som ska ha uppdraget. För vad var denna kommitté om inte en myndighet som hade uppdraget att reflektera, tänka och också föra debatten under den paus när vi alla andra skulle vara tysta? Nej, herr talman, när man lyssnar på funderar man vad Socialdemokraterna och hon egentligen är ute efter. Vad är det ni egentligen vill? Handlar det om att sprida aversion gentemot ? Eller är det en vision som tydliggörs av ? Det låter i så fall som en trist vision från Socialdemokraternas sida. 19 (): Jag håller gärna med om vad som sades här om att de ekonomiska förbättringarna till en del ska ses som en följd av EU-samarbetet. Men för mig är det så oerhört väsentligt att få stryka under att EU har medverkat till eller skapat förutsättningarna för en gemenskap, en demokratisering, en framtida vision om fred och frihet i vårt och möjligheten för att spela en roll där mänskliga fri- och rättigheter fortfarande förtrampas och där demokratin inte har fått något fotfäste. Detta vill man vara med och bygga. Det är en vision som inte har stannat utan som finns där fortsättningsvis. Jag skulle vilja tacka EU-ministern för det som sagts här . Men jag vill också säga: Låt oss tro fortsättningsvis på utvidgningen! Låt oss inte glömma ! kan man känna en rädsla för att stora kraftfulla EU-länder inte, enligt det förnuft jag besitter, inser värdet av att få med in i den europeiska gemenskapen. Det finns nog en risk om ser sig sett över axeln att man inte är så intresserad av fortsatta förhandlingar. Man kan ställa frågan vart då går och vad som händer då för det som vi alla önskar ska leva i fred och frihet. Så hissa gärna den flaggan lite högre i alla sammanhang, värdet av fortsatt utvidgning och värdet av att förhandlingarna med inte läggs åt sidan. 20 (): Det är ingen måtta på hyllningskören här. EU är en kraft för demokrati, har kallat det. talar om den demokratisering som EU har möjliggjort. talar om ett rikare land, välmående företag, bättre möjlighet att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och liknande. Jag tror inte att det är så lyckat att beskriva verkligheten på det sättet. Väldigt många människor känner inte igen sig. Systemets förlorare blir osynliggjorda när man beskriver något allmänt tillväxtsamhälle som har gynnat alla och envar. Vi har haft en växande arbetslöshet . Vi har haft växande sociala klyftor, både i och inom unionen i stort, vi har enorma sociala spänningar i EU, och vi har människor som lever ett mycket svårt liv, som är totalt rättslösa. Det handlar om de papperslösa flyktingarna och om de insmugglade sexslavarna som är det moderna slavar helt enkelt. Vi måste vända på kuttingen och sätta dessa frågor främst på dagordningen, utjämna de sociala skillnaderna, skapa arbete och bygga välfärden. Vi måste också sätta demokratin främst. När man talar om ett demokratibygge och liknande har man inte människor med sig. Människor känner inte igen sig i bilden av EU som demokratins högborg. Tvärtom är ju EU:s demokratiska underskott allmänt omvittnat. Det är inte för inte som människor har ett mycket svalt intresse för EU-frågorna och inte röstar i EU-parlamentsvalen. Det är helt enkelt ett för långt avstånd mellan människor och EU:s makthavare. Jag konstaterar att alla de som har instämt i hyllningskören om demokratins förträfflighet i den europeiska unionen fortfarande inte har svarat på frågan om varför man förvägrar det svenska folket en folkomröstning om ett omförhandlat förslag till ny . 21 (): I denna sista vända kom mycket av sanningen fram. Det nya lyfte fram att svenskarna inte vet vad EU har betytt för plånboken som den viktigaste frågan kring EU. Är verkligen den enda orsaken till att vi är medlemmar i att vi vill tjäna pengar? Jag trodde i alla fall att vi skulle föra en aktiv politik för bland annat klimatfrågorna. Klimatfrågorna kan man inte mäta i pengar i plånboken meddetsamma även om vi från försöker säga att miljö ger jobb, det vill säga att man ska tjäna på att vara miljövänlig. Men det har ingenting med EU att göra. För oss i är och förblir EU en parentes i historien. Vi kommer att aktivt kämpa för en bättre klimatpolitik, men också för att EU inte ska bestämma saker och ting. Det finns andra organ som vi tror kan göra detta mycket bättre . Det gamla EU står för gamla värderingar och gammal problemlösning. Vi behöver någonting nytt för framtiden. Då är världen större än EU. Det är en global utmaning att lösa klimatfrågan. spelar roll, Lunds fullmäktige spelar roll och naturligtvis gör också EU det. Men vi måste agera världspolitiskt också. Den gamla begravda konstitutionen är faktiskt nedröstad av två medlemsstater. Enligt EU:s eget regelverk är den begravd, för beslutet måste vara enhälligt. Vad har vi då att gå på? Jag tycker att man borde utgå från hur och ser ut och arbeta för en aktiv klimatpolitik med mellanstatliga lösningar i stor utsträckning. 22 (): Jag vill börja med att säga att min partikamrat kommer att beröra Lissabonprocessen och de aspekter på jämställdheten som den har. , , närmar sig. Precis som tidigare sade när det rörde HBT-rättigheter, alltså rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner, handlar jämställdhet också om mänskliga rättigheter. Det är väldigt viktigt att inte glömma bort det i detta sammanhang. På EU-nivå har man valt att ha demokrati och mänskliga rättigheter som gemensamma värden för hela unionen, och de är till och med förutsättningar för att man ska kunna bli medlem i EU. Det är viktigt att påminna om detta, inte minst nu när knackar på dörren till EU. Jag tycker att det är viktigt att helt avföra diskussionen om att är ett muslimskt land. Jag tycker faktiskt att det är enbart positivt att få en bro till den muslimska världen. Däremot är det viktigt när man ser till mänskliga rättigheter, som vi är överens om ska vara ett kriterium för att få vara med, att inte glömma kvinnors rättigheter för de är också mänskliga rättigheter. En annan bortglömd fråga är våld mot kvinnor. Där har till exempel Amnesty påvisat att man kan se detta som nästan likvärdigt med när kränkningarna kommer från staten. För den enskilda kvinnan spelar det inte så stor roll om det är hennes man som misshandlar henne eller om det är någon annan. EU har en kampanj mot kvinnovåld i hela EU, vilket jag tycker är väldigt positivt. Här kan vi inte säga att vi ens själva har nått ända fram. Även i finns massor med kvinnor som utnyttjas och misshandlas. Vi kan dock säga att vi driver frågan. Vi kan naturligtvis driva den ännu mer, men det viktiga är nu att vikten av att bekämpa våld mot kvinnor når ut i hela . Jag hörde till exempel talas om en annonskampanj i ett EU-land där man såg en bild av en misshandlad kvinna, med en jättestor blåtira, och så stod det under: Soppan var för salt.