prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Debatt om aktuella frågor i EU-samarbetet 1 Statsrådet (): Herr talman och ärade ledamöter! Jag vill börja med att tacka för möjligheten att få diskutera EU-frågor på detta sätt. Jag hoppas att det bara är ett av många kommande tillfällen. har aldrig varit så fritt, säkert och öppet som det är . EU-samarbetet har bidragit till fred mellan gamla arvfiender och skapat stabilitet, frihet och demokrati i ett återförenat . Gränser mellan länder och människor har rivits. Genom EU-samarbetet har grunden lagts för en dynamisk ekonomi, och vi har fått nya möjligheter att tillsammans bekämpa gemensamma problem såsom gränsöverskridande brottslighet och miljöproblem. Regeringen vill tillhöra kärnan i det samarbetet. Ambitionen är ett förhållningssätt som bygger på delaktighet, förankring och ansvarstagande. För det första vill jag poängtera vikten av ett aktivt och effektivt deltagande i förhandlingarna om unionens gemensamma regelverk, ställningstaganden och beslut. Det innebär att driva frågor i rådet på ett effektivt och strategiskt sätt och att arbeta aktivt med ett alliansbyggande med andra länder. Dessutom är det av stor vikt att vi engagerar oss ytterligare i kontakter med unionens andra institutioner, främst parlamentet och kommissionen. För det andra är en viktig del i politiken att vi i högre grad driver opinion i EU-frågor och förankrar EU-frågorna hos medborgarna. medlemskap är det hög tid att betrakta EU som en naturlig del av politiska liv. Regeringen vill vara en aktiv part och därmed stimulera debatten om Europasamarbetet men också konkret visa vad enskilda beslut i EU får för konsekvenser för människors vardag. Det är ett ansvar som ligger ytterst på mig som EU-minister men även på andra ministrar. regeringen har verkat har det på olika sätt blivit tydligt att EU-frågor är en naturlig del av de flesta av statsrådens ansvarsområden. Det handlar om politiskt ledarskap och att tydligt visa på EU-frågornas betydelse för och . För det tredje är ett medvetet och strategiskt ansvarstagande för stora framtidsfrågor mycket betydelsefullt. Det handlar om att ta initiativ och formulera svenska positioner och söka stöd för dem liksom att på olika sätt bidra till konstruktiva lösningar på några av vår tids stora utmaningar. Den närmaste framtiden kommer att domineras av två stora och viktiga processer som fokuserar hur och med vilka medel EU ska styras. Jag talar om det konstitutionella fördraget och översynen av EU:s budget. Vad gäller budgeten handlar det om grundläggande frågor. Vad ska medlemsländerna göra tillsammans? Hur ska det finansieras? Ett modernt och effektivt EU kräver en modern budget. Regeringen har höga ambitioner i arbetet med översynen av budgeten och är angelägen om att konkreta processer inleds redan nu så att vi kan bereda väg för konkreta reformer inför arbetet . Vi ämnar återkomma i den frågan med konkreta förslag om hur detta ska gå till. För att EU ska kunna fungera i sin nuvarande form och med framtida utvidgningar krävs institutionella förändringar. EU behöver ett konstitutionellt fördrag som klargör vad EU är och inte är, och vad EU kan och inte kan göra. Det fanns tidigare en bred enighet i denna riksdag om att det nu vilande förslaget till konstitutionellt fördrag var en bra kompromiss som tydliggjorde och förenklade samarbetet. Regeringen arbetar för att så mycket som möjligt av innehållet i detta föreslagna konstitutionella fördrag finns med i den översynsprocess som det tyska ordförandeskapet nu har inlett. Ytterligare en stor framtidsfråga är utvidgningen. Jag tror inte att jag i denna kammare behöver övertyga er om de vinster som fört med sig. Tyvärr delas inte den entusiasmen av alla i . Därför säger vi tydligt ja till en fortsatt utvidgning och välkomnar alla de europeiska demokratier som önskar bli medlemmar och som uppfyller de krav som EU ställer på medlemskap. Vi vill inte bidra till att sätta några gränser för hur stort EU ska bli. Ett stabilt och demokratiskt tjänar alla på. Kanske är den största utmaningen av alla att se till ett EU verkligen levererar resultat på de områden där det finns ett verkligt mervärde av att samarbeta. De allra flesta vill att EU ska ta sig an framtidsproblemen och är besvikna för att processen går långsamt och att resultaten inte är tillräckliga. För att ge EU en chans att åstadkomma verkliga resultat är det viktigt att EU fokuserar så att unionen kan ägna sig just åt de gränsöverskridande problemen, intensifiera kampen mot klimathotet, bekämpa den internationella brottsligheten, öka konkurrenskraft och verka för mer fred, säkerhet och stabilitet i världen. I det sammanhanget vill jag lyfta fram ett antal prioriterade frågor. Den första är den inre marknaden och Lissabonprocessen. Den diskuterade vi i denna kammare så sent som i går. Det är en viktig fråga för regeringen. Det handlar om EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi. Det är välkomnande och positivt att kommissionen vill intensifiera Lissabonprocessen och om jag får säga så i svensk anda fokusera mer på resultat och genomförande, regelförenklig, arbetsmarknadens funktionssätt och en tydlig integrering av klimat- och miljöpolitiken. Vi vill dessutom verka för att handlingsdimensionen på ett tydligare sätt integreras i Lissabonstrategin. Den inre marknaden är grunden och ursprunget för Europasamarbetet. Det måste fortsätta att utvecklas så att ekonomi blir mer konkurrenskraftig, tillväxten ökar och arbetslösheten minskar. Tjänstedirektivet är ett viktigt steg för att underlätta tjänsteföretagens rörlighet och förbättra valfriheten för medborgare och konsumenter. Vi har ambitionen att implementera direktivet på bästa sätt. En av de allra viktigaste frågorna är miljö- och klimatområdet. Miljöfrågorna är gränsöverskridande och kräver gemensamma lösningar och strategier. Vi välkomnar att den så kallade kemikaliestrategin, Reach, nu finns på plats och ska implementeras. Reach som helhet ger ett mycket bättre skydd mot miljöfarliga kemikalier än . Klimatförändringen är ett allvarligt miljöproblem som påverkar allt liv överallt på jorden. Därför måste aktivt driva på för att EU:s politik inför förhandlingarna om det som ska ersätta dagens Kyotoprotokoll blir så bra som möjligt. Vi välkomnar att EU står i begrepp att anta bindande långsiktiga åtaganden för att minska utsläppen av växthusgaser och arbetar också för att EU:s ambitioner ska vara ännu högre. En starkare svensk röst i EU bidrar till att unionen ytterligare höjer sin ambition i miljöarbetet. I den tid vi lever i är roll för att hantera internationella utmaningar avgörande. På egen hand kan vi i bara nå begränsade framgångar. Men vi har stora möjligheter att agera och förändra tillsammans med de övriga länderna för att uppnå våra gemensamma mål, fred, säkerhet, demokrati och hållbar utveckling i världen. På det sättet kan vi också verka för att i högre grad talar och agerar med en röst, något som är välkommet och nödvändigt. Det kräver ett mer strategiskt användande av EU:s verktyg inom områdena bistånd, handel, utvidgning och grannskapspolitik. Viktiga steg har tagits inom EU mot ett ytterligare samarbete vad gäller arbetet med att bekämpa internationell brottslighet och terrorism. Det är en utveckling som tyvärr är nödvändig. Det finns dock stora brister i genomförandet av den gemensamma politiken inte minst när det gäller just kampen mot organiserad brottslighet. Inom samma område, det som ibland kallas för den tredje pelaren, ligger också EU:s migrationspolitik. EU får här inte svika sitt humanitära ansvar. Migrationspolitiken måste bygga på ett ökat gemensamt ansvarstagande och gemensamma regler för länderna inom EU. Det är ett av regeringens huvudmål på migrationsområdet. De områden som jag här nämnt är några av dem som nämns i det så kallade 18-månadersprogrammet. Det visar att vi drar åt samma håll. I det dokumentet presenterar , och sitt gemensamma program för de sammanlagda ordförandeskapen . De tre ordförandeskapen har ett nära samarbete med varandra, liksom kommer att ha ett nära samarbete med inom den så kallade trojkan för vårt ordförandeskap. Det handlar om och . Om , , tar över ordförandeposten. De praktiska förberedelserna och arbetet med att identifiera vilka frågor som kan komma upp då pågår. Vi håller också på att fundera över vilka prioriterade svenska frågor vi ska lyfta fram. Vi räknar med att verka för att många viktiga frågor kommer att vara på dagordningen . Det vi vet är att översynen av den så kallade hållbarhetsstrategin står på dagordningen liksom slutförande av Lissabonstrategin eftersom den ska vara klar precis efter ordförandeskapet. Mycket talar också för att översynen på det globala området av Kyotoprotokollet och de internationella klimatförhandlingarna kommer att vara i ett mycket intensivt skede. Det är regeringens ambition att fullfölja dessa förhandlingar på allra bästa sätt. Vår ambition är också att vi ska förbereda ordförandeskapet i samsyn med och att så många svenskar som möjligt ska känna sig engagerade och stolta över arbete i denna viktiga tid för . Vi ska kunna driva viktiga frågor framåt tillsammans. 2 (): Jag har lyssnat till EU-minister entusiastiska ord om vad regeringen säger sig vilja med EU-arbetet. Arbetet ska vara demokratiskt och öppet, och resultatet kommer att gynna alla. Jag tycker att entusiasmen är positiv. Det är inte fel med lite lidelse i politiken. Men problemet är att retoriken står i skarp kontrast till vad som händer i verkligheten med hemligstämplade brev, uteblivna samråd, indraget stöd med mera. Under de som har varit medlem har det varit intressant att se hur den svenska modellen eller den nordiska välfärdsmodellen alltmer har kommit att bli ett föredöme i många EU-sammanhang. Den modell som vi har utvecklat i och i andra nordiska länder handlar om att vi ska ha en välfärd för alla, och inte bara för några. Vi ska ha ett välfärdssamhälle som bidrar till att jämna ut skillnader mellan människor. När det gäller den borgerliga regeringens politiska prioriteringar i EU-arbetet befarar jag att de, precis som i , kommer att präglas av gamla vanliga högervärderingar marknaden före människan. Men jag tänker inte använda min tid i talarstolen till att tala om vår högerledda regering. Jag vill ta tillfället i akt att tala övergripande om vad vi socialdemokrater vill med EU. Mina partikamrater kommer senare att fylla på i olika sakfrågor. För oss socialdemokrater är EU i grunden en kraft för fred och demokrati. Det europeiska samarbetet har öppnat möjligheter att tillsammans med andra skapa en demokratisk motkraft mot globaliseringens negativa sidor. Vi vill fortsätta att föra en aktiv politik för ett folkets där människovärdet sätts före marknadsvärdet. Det gör vi tillsammans med socialdemokrater runt om i . Den svenska socialdemokratiska EU-dagordningen tar sin utgångspunkt i de klassiska socialdemokratiska värderingarna. Vi vill använda EU för att genomföra en progressiv socialdemokratisk politik för ett mer rättvist och solidariskt samhälle. Även om varje land ansvarar för sysselsättningspolitiken måste större ansträngningar göras för att få fler och bättre jobb i . Regionalpolitiken är också ett viktigt instrument för god sysselsättning och konkurrenskraft. Vi socialdemokrater arbetar för att åstadkomma en hållbar utveckling. Den inre marknadens överhöghet måste brytas. Sociala, ekologiska och ekonomiska dimensioner måste samverka för att skapa en hållbar utveckling och ett grönt folkhem inte bara i utan även i EU. Vi socialdemokrater strävar efter en bättre välfärd för alla i . Vi vill verka för miniminivåer för den sociala standarden och för arbetslivet. Varje europeisk medborgare bör få tillgång till detta oavsett var i unionen denne lever eller arbetar. Välfärdspolitiken ska utformas i varje medlemsland. Men för att förbättra välfärden i EU krävs ett större samarbete mellan socialdemokratiska partier och fackföreningsrörelsen. Det arbetar vi för. Som socialdemokrater strävar vi också efter att åstadkomma en hållbar tillväxt med människan i centrum. Konkurrenskraften ska byggas med kunskap, trygghet, välfärd och miljöhänsyn och inte med otrygghet, låga löner, ökade klassklyftor och rovdrift på naturen. Miljöproblemen är gränsöverskridande och lösningarna likaså. Vår socialdemokratiska ambition är att ska bli bättre på miljö och vara en aggressiv miljöförespråkare. Utsläppen måste minska, transporterna måste bli renare och säkrare, måste bli ett rent innanhav och kontrollen av kemikalier måste bli starkare. Likaså måste livsmedelskontrollen och jordbruket i EU kopplas till positiva effekter. Den fria rörligheten måste förbättras för EU:s medborgare och spelreglerna för företagen måste bli tydligare. Handeln med tjänster måste regleras utan att arbetsrätten eller lönerna hotas och utan att begränsa medlemsstaternas ambitioner att trygga och utveckla den offentliga välfärden. Vi socialdemokrater vill driva på EU:s arbete för lika rättigheter. Vi måste få bort diskriminering oavsett om den grundar sig på kön, sexuell läggning, hudfärg, ålder eller funktionshinder. Särskilt måste åtgärderna för att hindra människohandel stärkas. Vi vill bidra till hållbara ekonomier. Inget land ska kunna misshushålla med offentliga finanser. I slutändan drabbar dåliga offentliga finanser i ett land de övriga länderna. Vi socialdemokrater vill verka för att EU:s budget används bättre och att utgifternas andel av ekonomin inte ökar. Det är viktigt vilken regering som företräder . En socialdemokratisk regering ser i första hand till löntagarnas och konsumenternas intressen. Vad vill den borgerliga regeringen? Vi vet inte det . Vi socialdemokrater vill ge människor makt genom politiska beslut. Tillsammans med andra goda krafter i kan vi nå långt. I detta anförande instämde och (båda s). 3 (): EU-samarbetet spelar en avgörande roll för välstånd och utveckling. EU berör både regeringens och framför allt arbete. Vikten av EU:s betydelse märks tydligt inom till exempel energi-, handels- och inte minst miljöfrågorna. En viktig grund för hela det europeiska fredsprojektet är att handel och ekonomiskt samarbete knyter länder och människor närmare varandra. Genom den gemensamma marknaden förebyggs krig och konflikter, och den ömsesidiga respekten och förståelsen länder emellan ökar. Ett av de viktigaste målen med EU:s energipolitik är att vi utvecklar förnybar energi. Det handlar om energi som kommer från sol, vatten, vind och biomassa. Detta hänger samman med att användningen av förnybar energi leder till minskade koldioxidutsläpp, som är ett annat av EU:s mål. I syfte att stimulera och utveckla användningen av förnybara energikällor samt att främja en hållbar miljöutveckling har EU etablerat en rad gemensamma stödprogram, så kallade ramprogram, för forskning på energiområdet. Det sjätte ramprogrammet, som pågår , innehåller bland annat EU:s stöd för forskning och teknisk utveckling samt utveckling av hållbara energisystem. Forskningsprogrammen är även öppna för universitet, industriföretag, forskningsinstitut och andra organisationer vilka har säte inom EU eller i länder som har associeringsavtal med EU. Miljöpolitikens roll inom EU har blivit allt starkare. Miljöskydd hör nu till EU:s absolut viktigaste mål. Övriga mål för miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt samt att på internationell basis främja åtgärder som syftar till att lösa regionala eller globala miljöproblem. De två grundläggande principerna för EU:s miljöpolitik är försiktighet och förebyggande. Försiktighetsprincipen går ut på att om en verksamhet eller produktionsmetod misstänks vara skadlig för miljö eller hälsa kan åtgärder vidtas även om inte vetenskapliga bevis föreligger. EU ska genom förebyggande åtgärder också sträva efter att motverka att skador på miljöområdet uppstår, och inte endast återställa miljön efteråt. blir klimatpolitiken en av EU:s stora utmaningar. För att möta detta har alliansen bildat en kommission för hållbar utveckling. Kommissionen ska jobba med att utveckla nya samarbetsformer mellan näringsliv, politik och forskning. inleds kommissionens arbete med ett seminarium i samverkan mellan regeringen och Klimat- och sårbarhetsutredningen. Bildandet av kommissionen och det faktum att regeringen vill att EU-länderna minskar utsläppen av växthusgaser med är några exempel på hur höjer ambitionen i frågor som omfattar miljödriven tillväxt och utsläppsminskningar. måste vi inse att vad åstadkommer i utsläppsminskningar endast motsvarar någon promille av världens totala utsläpp. Därför är det en av våra viktigaste frågor att aktivt arbeta för en internationell överenskommelse angående utsläppsminskningar som ska träda in i stället för Kyotoprotokollet 2012. är vi djupt medvetna om hur miljöproblemen förändrats sedan det europeiska fredsprojektet bildades . Klimatförändringarna utgör det tydligaste exemplet. , professor i miljörätt vid , skrev en debattartikel där han konstaterade att EU är bäst på miljöarbete. Han skriver att EU på ett imponerande sätt har lyckats hålla de globala klimatförhandlingarna vid liv trots åtskilliga andra länders skeptiska hållning och ibland aktiva motstånd. Kyotoprotokollet, som de flesta känner till, är bara ett av flera globala miljöavtal som EU deltar i. fortsätter med att konstatera att ingen annan politisk kraft bland industriländerna driver det globala miljöarbetet lika kraftfullt som EU. Han säger att det internationella miljösamarbetet skulle vara bräckligare och de flesta befintliga miljöavtalen mer urvattnade utan EU. Det är ingen nyhet att såväl som välstånd är byggt på att företag fått tillgång till marknader i andra länder och kunnat växa till globala aktörer. , vd för , överlämnade en EU-agenda till regeringen där han påpekar att hundratusentals småföretag är beroende av EU. Men han påpekar också att Europasamarbetet står inför en rad utmaningar i och med att medlemsländernas näringsliv ska kunna möta globaliseringens krav och tillvarata dess möjligheter. presenterade ett initiativ som kallas Global Europe. Det är ett initiativ som handlar om att göra EU mer konkurrenskraftigt i världen och ingår som en del i EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi, den så kallade Lissabonstrategin. Vi måste inse att världen förändras och att EU:s medlemsländer integreras alltmer men också att unionen halkar efter ekonomiskt. Därför är ambitionen att EU ska vända den trenden och komma i kapp. EU:s ekonomi behöver ständigt moderniseras för att anpassas till en värld där globalisering och kunskap tar allt större utrymme. Globaliseringen växer då murar rivs, transporter blir billigare och världshandeln ökar. EU bör bidra på bästa sätt till denna nya globala kunskapsvärld genom att bli världsledande. Det är med öppenhet bör möta globaliseringens utmaningar, inte med protektionism. I detta anförande instämde (). 4 (): Så härligt med en EU-minister med engagemang och vilja. Det är den här kammaren inte bortskämd med, vill jag lova. , vår kontinent där människor startat två världskrig, har verkligen ingen fredlig historia. Våra äldsta kan ännu berätta, levandegöra, hur det var, men kan vi bara läsa om det i böcker. Krigets verklighet är inte långt borta ändå. På vår kontinent, i närtid, lever konflikter, öppna och frusna, som påverkar oss på ett eller annat sätt. Det är konflikter som kan lösas politiskt vid förhandlingsbordet och i domstol via gemensamt beslutade rättsregler. När EU snart firar finns det alla skäl att hissa flaggan och vara stolta över den gemenskap som byggs över nationsgränser och gamla konflikter i . Det vi nu formar tillsammans på vår kontinent är unikt i sitt slag. Det är en union som demokratiskt enar, öppnar och stärker möjligheter för människor. Gränser suddas ut inte genom beslut uppifrån eller genom krig utan genom folkomröstningar, fria val och överenskommelser mellan demokratiskt valda parlament. EU lockar och väcker förväntningar. EU lockar fler stater att söka medlemskap och lockar människor att söka sig till EU i hopp om en bättre framtid. EU väcker förväntningar om att vi ska kunna bli en stark röst för fred, demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. Vi måste verka för ett EU som orkar och förmår ta sitt globala ansvar. Vi måste visa att vi lärt läxan, att vi kan bli en stark röst globalt och en handlingskraftig partner för att främja hållbar utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. För är just utrikes- och säkerhetspolitiken ett område där EU behöver bli vassare. Klimatfrågorna är oerhört centrala. De är i sanning globala. De förenar och utmanar oss alla. Det råder inte någon tvekan om att insikten infinner sig över hela världen, och det är ur den insikten som handling kan växa. Här måste EU visa mod och våga ta ledningen. Tillsammans kan vi gå före och bana väg för en ny ordning efter Kyoto. Klimatfrågorna är strategiska och än mer . De måste ingå som en integrerad del i arbetet för att stärka EU:s konkurrenskraft och möta de globala utmaningarna. De är dessutom en nyckel till ett starkare folkligt EU-mandat att utveckla ett gemensamt projekt där alla kan vara delaktiga. Klimatfrågorna är, och måste vara, en central del i strategin för jobb och tillväxt i . De påverkar naturligen energiförsörjningen och är en integrerad del i den gemensamma politik som utvecklas. Här krävs naturligtvis prioriteringar och gemensamma satsningar på förnybar energi med respekt för varje lands unika val. På miljö- och klimatområdet vill aktivt medverka till att utveckla ett vassare EU. EU är byggt underifrån utifrån de länder som valt medlemskap. Vi ser gärna att denna federala tanke tas vidare, men vi har för vår del välkomnat det nya fördraget som den kompromiss det faktiskt är. Vår hållning är att EU ska ha ett starkt mandat och parlamentarisk kontroll på de områden där makt överlämnats. Men vi ser också värdet av att rensa i regelverk och arbetsfält för att göra EU smalare. Ett smalare men vassare EU måste också vara öppet mot omvärlden. Vi har upplevt hur murar byggts mellan människor, och vi har glatts när de rivits. Vi ska inte bli en union som bygger nya murar mellan människor, länder eller marknader. Det är viktigt att i EU:s mångfald också se människor som känner sig utestängda och se våra osynliga murar. En öppnare union måste våga riva ned interna murar för att klara sammanhållning och ge alla människor möjligheter. För det krävs vilja till nytänkande och inte bara reflexmässigt försvar för uppnådda privilegier. Uppdraget handlar i grunden om frihet som en väg till framgång. 5 (): Om man tog fram ett antal transparanger, genomskinliga kartblad, från historia man kan börja , eller när man vill och lägger dem på varandra på en overheadprojektor skulle man se en otalig mängd gränslinjer som skär varandra, ett virrvarr av nationsgränser. Av och till kan man märka att det finns de som nästan utgår ifrån att har ett antal nationalstater som har givna och nästan absoluta gränser. Ingenting är mer felaktigt. Polacker, fransmän, ungrare, italienare ja, man kan räkna upp alla folken och i ett längre perspektiv absolut alla vet ju att krig, fredsavtal, stormaktsambitioner och stormaktskollapser har förskjutit gränser fram och tillbaka, kors och tvärs. Det är ju i grunden denna historiska erfarenhet och kunskap, följden av dessa mer eller mindre konstruerade gränsdragningar, som fick ett litet antal personer att bestämma sig för att vi måste ta oss samman och faktiskt konkret arbeta för och ivra för en gemenskap, ett samförstånd, då människor skulle komma närmare varandra. Det är ju alldeles självklart att jag gärna nämner de tre och . var ju ett medel, ett trappsteg upp ur den krigiska historia som är , alltså vår kontinents.