prot · GU09123 · 2007-06-11 00:00:00 — En annan sådan sak är att staten måste som ägare väga varje kapitaltillskott till ett företag mot angelägna satsningar på välfärdstjänster såsom sjukvård och utbildning samt omsorgen om barn och gamla. Hur mycket har staten det senaste årtiondet skjutit till till de statliga företagen som har inneburit att man har fått avstå från viktiga reformer för barn, gamla, sjukvård och utbildning? Det är svårt att hitta sådana exempel. Sist var det väl och SJ. Skälet till det var väl allas gemensamma problem. Jag kommer faktiskt inte ihåg vem som var ansvarig för de överföringarna, om det var den borgerliga regeringen eller den socialdemokratiska regeringen. Egentligen struntar jag i vilket. Problemet där var väl att vi hade en gammal vagnspark som vi tvingade SJ respektive att köpa. På grund av det var vi tvungna att se till att de hade möjlighet att köpa en ny vagnspark. Sedan hänvisar man till olika debatter. Vi får läsa i valmanifestet vad grunden var till detta. Men, fru talman, när började respektive partis valmanifest att ligga till grund för en analys av varför man ska vidta en viss åtgärd? Man kan ha vilken ideologisk utgångspunkt som helst, men normalt sett i svensk politik det är en god tradition sker en utredning, så att det finns ett ordentligt och gediget material att redovisa när besluten fattas, fru talman. Det är det som saknas, och det är det som är kritiken. Det är det som ligger till grund för kritik. återkommer argumenten att allt blir bättre bara vi får sälja ut de sex företagen. Jag skulle slutligen vilja framföra en rent regionalpolitisk argumentation. Under satt jag i styrelsen för i . Den viktigaste näringen för oss är finanssektorn. På vilket sätt kommer att påverkas av detta då finanssektorn är så viktig? Vi har ingen aning om var OMX huvudkontor kommer att ligga. Sannolikt blir det inte i . Det är däremot inte regeringen som har sett till det. Men när det gäller Nordbanken och riskerar vi att bli av med en del av den huvudnäring som är viktigast för sysselsättningen i . 51 Statsrådet (): Låt mig börja med att hålla med på någon punkt. Ja, han har varit pragmatisk, men han är det inte längre. Han säger att det nu bara är ideologi. Har inte och hans partikamrater någon sorts ideologi? Men den ideologin kretsar numera runt att statligt ägande är garanten för en bra välfärdsutveckling. ska tänka efter en gång till. Om man tittar på de empiriska bevisen för att detta skulle vara en framgångsväg är det inte mycket som talar för det. Lika lite talar för att staten genom att äga eller etablera verksamheter på olika konkurrensutsatta marknader ska garantera konkurrensen. Jag vill gärna fråga er som har talat om det här. I vilka fler branscher ska vi öka konkurrenstrycket genom att staten etablerar sig där? Är det bara bankbranschen? Det vore väl synd att inskränka en så strålande affärsidé till denna bransch? Det finns många branscher som skulle må väl av ett ökat konkurrenstryck. Staten har ägt en hamburgerkedja. Är det dags att återuppta den affärsidén igen? Sedan var det kritik. Vi instämmer inte i kritik i den delen. har ordnat det så väl att denna fråga kommer att utredas i . Jag välkomnar den granskningen och ser fram emot vad utskottet kommer fram till. Regeringen har haft två processer. Vi har först gjort en genomgång av vilka bolag som bör vara i statlig ägo och vilka som ska få nya ägare. Vi tittade på sju bolag och kommunicerade med dem. Förutom de nu sex aktuella fanns också SAS med. Efter den genomgången tog vi bort SAS. Det är detta talar om i sitt interpellationssvar. Därefter kommer konsekvensanalyserna. De kommer att göras och redovisas innan svenska staten lämnar sitt huvudägarskap i dessa bolag. Det är enkelt. Det hade sjunkit in i förra interpellationsdebatten, men har glömt bort hela den slutsatsen och är lika pigg på att ta upp samma frågeställningar igen som om de inte hade förekommit i kammaren. har för övrigt själv inte bara begärt ett bemyndigande, han har sålt av Sonera utan att, såvitt jag förstår, göra dessa analyser. Vi har sålt . Vi har kvar . Vi kommer att göra dessa analyser innan vi lämnar vårt huvudägarskap. Jag är ledsen, , att jag inte hann svara på din fråga. Vi kommer att göra analyserna jag upprepar det igen innan vi lämnar vårt huvudägarskap. tog upp, , att den dåvarande regeringen genom bland annat förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av svenska ägare missgynnade just svenska ägare och i praktiken satte en reaprislapp på svenska företag för utländska köpare. Det var det han tog upp, och jag hoppas att det kan sjunka in att det är skillnad mot att staten genom att äga företagen skulle kunna garantera huvudkontorens placering. tog upp frågan om skalfördelar. Vi talar om att behöver ytterligare samarbetspartner. Det kan vara en partner som är till och med mindre än vad är , någon annan uppstickare. Det är fullt möjligt. Vi har varit inne på detta, , men jag tror inte att någon köper ett bolag för 4050 miljarder och börjar med att lägga ned världens kanske mest effektiva och bästa produktionsanläggning som är så intimt förknippad med just det varumärket. 52 (): Förvanska inte ord. Jag tar dem igen: Företag kommer alltid att prioritera arbetstillfällen i det land man har huvudkontoret. Svenska ägare låter ofta huvudkontoret ligga kvar i . Jag kan inte tolka den här debatten på något annat sätt än att regeringen inte vill informera fullt ut när det gäller försäljningen av de statliga företagen därför att det blir en dålig affär. Man vill inte öppet redovisa om det blir några förbehåll exempelvis om forskning eller om huvudkontor. Det kan inte vara någon risk att informera om en sådan sak. Vid en försäljning skulle det ju gälla alla intressenter. Man vill inte lämna en klar tolkning av budgetlagen. Jag har inte hört någon protest mot min tolkning av budgetlagen: Det är absolut högsta pris som gäller punkt slut! Dessutom finns det, förstår jag, problem med långsiktigheten. , tidigare styrelseordförande i , är bekymrad över det långsiktiga kapitalet. Det finns få investerare utanför som så att säga har långsiktiga muskler. Och ännu värre lär det bli om vi ska följa regeringens tolkning. I sin iver att förklara hur positiv den här försäljningen är anser man det slutar i detta att det är mer lönsamt att äga obligationer än att äga aktier. Slutsatsen av detta skulle väl vara att pensionsfonderna, om de tog detta ad notam, skulle sälja alla sina aktier. 53 (): Det börjar dra ihop sig till slutet av vår debatt här. Sammanfattningsvis: har underkänt hela försäljningsprocessen. Den är inte förenlig med svensk grundlag. Det finns en opinion både inom regeringskoalitionen och utanför. Vi har försökt att ställa frågor i syfte att öka kvaliteten i processen. Det har varit ambitionen här , och så har det varit detta utan något som helst resultat. fortsätter ju att köra på utan att egentligen svara på våra frågor. tycker jag att statsrådet motsäger sig själv. I det svar vi fått säger han: Att inför en försäljning av ett företag göra en analys av hur företaget kommer att utvecklas är omöjligt. I ett annat andetag säger statsrådet: , vi ska analysera hur det går. Det som ändå kännetecknar processen är en okänslighet från och den borgerliga regeringen. Därför känns det som att vi bara kan bäva inför fortsättningen. Vi efterlyser, som sagt, kvalitet i processen och underlag som gör att vi i vet vad vi tar ställning till, men det kommer vi inte att ha till när beslutet ska fattas. Frågorna kvarstår: Vad är nästa steg? Är det SJ? Hur snabbt tänker då gå fram? 54 (): sade att han inte tror att den som köper Vin & Sprit börjar med att lägga ned. Nej, det är lite grann just det där runt omkring, det där med att man inte har tagit fram en konsekvensanalys före beslutet och propositionen till . Möjligtvis känns det något lugnande att vi faktiskt ska få en konsekvensanalys innan regeringen lämnar huvudägarskapet. Något lugnare kan man känna sig med det, men man kan fortfarande inte låta bli att fråga: Varför hasta fram på detta sätt? Kunde man inte ha lugnat sig även med att komma till och be att få sälja ut de här sex företagen? Jag kan inte låta bli att lite grann fundera över det som, återigen, handlar om avsaknaden av konsekvensanalyser. Jag tänker på de 300 anställda nere i . Det är klart att de är oroliga. Man vet ju inte vilka ägare man kommer att ha och vad eventuella nya ägare kommer att betyda. Likaså tror jag att också de på glasbruk kan känna viss oro, men inte därför att staten är ägare utan utifrån om den nya ägaren kommer att köpa bruksglaset från dem eller om det kommer att outsourcas. I det perspektivet saknas det en konsekvensanalys detta för att man ska veta och ha eventuell sakkunskap med sig innan beslut fattas. Vi tror på ett långsiktigt ägande när det gäller både privata företag och statliga företag. Det som man nu genomför är kortsiktigt för att få ett engångsbelopp. Det kommer nog inte att öka tryggheten vare sig i omsorgen om våra barn eller i omsorgen om våra äldre, så de fyra frågorna om Vin & Sprit kvarstår. 55 (): Få frågor har orsakat en så stor upprördhet bland medborgarna i som denna fråga. Jag får en massa reaktioner. Jag vet att också får en massa mycket skarpt kritiska frågor om detta. Människor är engagerade. Vad beror det på? Jo, man ser att regeringen av ideologiska skäl bestämt sig för att använda sina vid regeringsmakten till att snabbt och till reapris sälja ut folkets tillgångar i form av ägande i statliga bolag. Folk ser att processen är sådan att man inte ens har brytt sig om att ta reda på varför man säljer bolagen. Folk förstår också att detta innebär en mycket dålig affär för medborgarna. De här bolagen har utvecklats mycket starkt. Bara lämnar de utdelningar på i statskassan. Dessutom har bolagens värde nästan fördubblats . Med hänsyn till att det är mycket fina bolag är det naturligtvis en mycket dålig affär att nu pressa ut dem till försäljning. Det är klart att människor blir kritiska. Sedan har vi den argumentation som jag också tror är en orsak till kritiken, nämligen att staten om staten ska ha något ägande i några bolag lika gärna kan äga och att hamburgerbarerna då absolut borde köpas upp. Det är ett sätt att argumentera som inte är värdigt en regering. Nej, det är väl klart att man inte ska köpa och hamburgerbarer. Men vad är det som leder regeringen till att nu under en pressa ut statliga bolag till försäljning, göra mycket dåliga affärer och därmed orsaka stor skada för folkhushållet? Man har inte gjort några genomgångar. Men plötsligt säger nu att regeringen har gjort en genomgång och kommit fram till sju bolag. Var finns den genomgången? har inte fått se den, och inte heller har fått se den. Sammanfattningsvis kan jag säga att det är en usel process från statsrådet sida. 56 (): kom i alla fall ett försök till svar på frågan om statsrådet är beredd att vidta några som helst åtgärder med anledning av oklarheten kring regeringens agerande. Men egentligen var det inte något riktigt svar. I det skriftliga svaret står det: Vi menar att det inte är statens uppgift att driva företag på konkurrensutsatta marknader. Om detta är det bärande argumentet öppnar statsrådet och hela regeringen för utförsäljning av , , , SJ, med flera. Vem tror att regeringen stannar där? Man har ju bestämt sig för att sälja ut folkets tillgångar oavsett om det är statliga bolag eller om det är sjukhus eller, faktiskt, hyreslägenheter. Då är man nog egentligen inte så noga med hur man gör en analys. Huvudsaken är att det går fort och att det inte går att förändra när väljarna har sagt att det blir icke godkänt när det gäller den här typen av processer. Jag måste säga att jag fortfarande tycker att regeringen argumenterar mot sig själv och mot fakta. Dessutom tycker jag att jag fortfarande inte har fått något svar på frågan om vad som händer med de bolag som fått kapitaltillskott eller som kommer att vara i behov av det och som just nu inte finns med på utförsäljningslistan. Kommer att lägga ut dem på utförsäljningslistan , och kommer i så fall processen då att vara lika urusel som så att återigen får rikta kritik mot regeringen? 57 (): Jag återkommer till mitt första inlägg. Jag tycker att statsrådet har varit nonchalant vid besvarandet av min interpellation, eller också har statsrådet inte läst den och mina frågor. Jag tar nämligen också upp inlåningsmarknad, där man nu öppnat för sparkonton. var det rusning till och deras inlåningskonton. Jag hade tänkt fråga vad du avser att göra för att förbättra inlåningsmarknaden, men jag inser att det är en jättesvår fråga eftersom det mer handlar om hur regeringen har tänkt kring detta. Man kan bara tänka hur det är tänkt eftersom det inte har gjorts några konsekvensanalyser. Mycket skulle behöva vägas in innan beslut om utförsäljningar tas. Analyser skulle behöva göras av oberoende instanser med vetenskapligt beprövad teori och metod för att vi politiker och framför allt allmänheten ska få möjlighet att väga för- och nackdelarna med försäljningen mot varandra. Just nu drivs utförsäljningen enbart av högerideologiska perspektiv. Inga som helst andra överväganden görs. För mig har det blivit väldigt tydligt . Jag ställer samma fråga och jag har många funderingar säkert har många väljare samma funderingar: Vilka blir de bolag som ni kommer att sälja härnäst? Vad gör ni med ? En utförsäljning som drivs av rent ideologiska perspektiv är förödande för hela svenska staten, och framför allt för människorna. 58 (): Jag tycker inte att vi ska äga hamburgerbarer. Det är helt klart. Låt mig berätta vad som hände när man sålde ut den statliga hamburgerkedjan . Huvuddelen av restaurangerna köptes av den riktigt stora hamburgerkedjan, och en del av den lite mindre. Det var en sådan konkurrens . börjar en mer regional kedja från en annan del av att etablera sig. Men det var dessa två kedjor som var absolut dominerande och det var en mycket liten konkurrens. Man kan fundera över om det i det läget var riktigt klokt att sälja den hamburgerkedjan. Jag kan ifrågasätta det. Det jag vill fråga om är och situation när man tar bort OMX huvudkontor det verkar vara klart. Vi vet inte vad som händer med Nordeas huvudkontor. Vi vet inte vad som händer med . Det är grundnäringarna i . Vad skulle ha hänt om staten till exempel sade att man skulle sälja ut huvudnäringarna i en mindre kommun och inte kunde ge svar på vad man gjorde åt det? kan man tydligen behandla hur som helst. Man ska heller inte behöva svara på frågorna. Det är att inte visa respekt. Den här regeringen visar med all önskvärd tydlighet sin Stockholmsfientlighet genom att inte göra på det sättet. Jag blir väldigt upprörd över att man inte kan tala om vad man har tänkt sig med dessa huvudkontor. 59 Statsrådet (): När det gäller handlade det ju om förmögenhetsskatten, . Det var dubbelbeskattningen av svenska ägare som gjorde att vi systematiskt diskriminerade svenska ägare och systematiskt underlättade för utländska ägare att köpa upp svenska företag. Det handlade den debatten om. säger att det är omöjligt att analysera framtida utveckling. Det kan man inte göra. Det går inte i något bolag. Vi ska analysera det som vi har sagt, nämligen miljön, hur konkurrensen på marknaden kommer att förändras och nationella intressen av olika slag. Den analysen kommer att göras innan vi lämnar vårt huvudägarskap. Visst hade vi kunnat göra en analys innan vi gick till , , men då hade vi behövt ha en färdig affär. Då skulle det ha varit som i . Man måste veta exakt hur det ser ut. Då hade vi stått inför fait accompli. Då hade bara varit ett transportkompani. har möjlighet att göra olika medskick. Det har skett när det gäller , för att nämna ett exempel. Det har skett på ett antal områden. Det är möjligt att först analysera vem som bör vara den framtida ägaren för de här bolagen. Jag skulle vilja fråga vilken analys som ligger bakom att nuvarande bolag är den optimala sammanställningen. Staten är nu den största ägaren på börsen. beskyller vår regering för ideologi. Jag måste fråga: Vilken ideologi ligger bakom den mix som gäller och som den socialdemokratiska oppositionen nu uppenbarligen så totalt har förälskat sig i? (TREDJE VICE TALMANNEN: Interpellanten har inga ytterligare anföranden.) utgår ifrån att bostäder och företag ska ägas av stat och kommun. Det gör inte vi. Vi tror att det i huvudsak är privata ägare och entreprenörer som bygger välfärd. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:616 om gränshinder 60 Statsrådet (): har ställt tre frågor till mig: På vilket sätt kommer jag att arbeta för att säkerställa en långsiktig finansiering av Grensetjänsten? Hur kommer jag att verka för att arbetet mot gränshinder inom intensifieras? På vilket sätt kommer jag att verka för att en ökad samordning sker när det gäller arbetet mot gränshinder i ? Utvecklingen att allt fler bor i ett nordiskt land och verkar i ett annat land är glädjande. Rörligheten över gränserna stärker produktiviteten och välfärden i och bidrar till högre sysselsättning och minskar därmed utanförskap. Integrationen över gränserna i måste underlättas och gränshinder undanröjas. framhåller att Grensetjänsten är ett viktigt redskap i detta arbete. Jag har besökt Grensetjänsten och delar helt hennes uppfattning att den informations- och rådgivningsverksamhet som där bedrivs är betydelsefull. Regeringen bidrar med till Grensetjänsten. Det är avsett som ett tillfälligt bidrag och från Grensetjänstens sida arbetar man nu på att få en mer långsiktig finansiering till stånd. I likhet med anser jag att gränshindersarbetet måste intensifieras. utfärdade arbetsmarknadsminister och den danske sysselsättningsministern en deklaration med syfte att stärka integrationen i . Vissa konkreta gränshinder nämndes i deklarationen som exempel på hinder som borde lösas. I samlar vi nu in uppgifter från fackdepartementen om gränshinder. Med hjälp av dessa uppgifter kommer vi sedan att på ett samordnat sätt arbeta vidare för att avlägsna gränshinder. Jag kommer naturligtvis också att fortsätta den givande dialogen med företrädare för , och de områden som gränsar till . Också inom pågår ett kontinuerligt arbete för att kartlägga och avlägsna gränshinder. är ordförande i detta mellanstatliga samarbete. Avlägsnande av gränshinder är en av de frågor som kommer att prioriteras. Trots värdegemenskapen och språkgemenskapen i har vi olika traditioner. Det gör att vi inte alltid kan förena våra system och på så sätt avskaffa gränshinder. I sådana fall är de informationsinsatser som nämner viktiga för att den enskilde ska hitta rätt i regelverken. På det nordiska planet samordnas informationen inom skatteområdet i den nordiska skatteportalen. kommer denna att kompletteras med en nordisk socialförsäkringsportal, vilket jag välkomnar. 61 (): Jag måste tacka statsrådet för svaret. Vi är överens om mycket, bland annat att integrationen över gränserna ska underlättas och gränshinder undanröjas. Visionen för det nordiska samarbetet har varit och är att man ska kunna röra sig fritt och verka över landsgränserna. Det är en grundläggande förutsättning för att behålla en konkurrenskraftig region i . Att lösa gränshinder har varit en prioriterad fråga i det nordiska samarbetet. Men det finns fortfarande efter många gränshinder kvar, och det dyker upp nya . Många kan vittna om byråkratiska hinder som man stöter på. Jag bor själv i ett gränslandskap, , där vi har där Grensetjänsten finns. Det har varit naturligt för vår del att röra sig över gränserna. Man åker och handlar och går på dans på andra sidan gränsen, och man gifter sig med någon från andra sidan gränsen, men stöter man på gränshinder. I finns alltså grensetjänst som framgångsrikt har arbetet med att lösa gränshinder. Det gör man bland annat genom det så kallade gränsrådet, där jag vet att statsrådet har varit och lyssnat och deltagit. Man jobbar konkret med att lösa gränshinder. Jag har en lista här på 21 gränshinder, varav 9 har blivit lösta genom att man sitter tillsammans i gränsrådet. Det är inte så många frågor som behöver lyftas upp på nationell nivå lagstiftningsmässigt, utan det handlar om att man pratar med varandra, och det behöver utvecklas ännu mer. Grensetjänsten skulle behöva utveckla samarbetet ytterligare med bland annat näringsliv och småföretagare. Men mycket av kraft, arbete och tid går till att hitta en finansiering för deras del. Här måste det till en långsiktig finansiering för alla de tre grensetjänsterna, såväl som HaparandaTorneå och . Gränshindersamordnaren, som föreslår, kan vara en del av lösningen. Jag saknar i svaret beskedet att statsrådet ska medverka till att skapa en långsiktighet för Grensetjänsten i men även för de andra tre. Jag skulle vilja att statsrådet tar på sig ledartröjan, driver på och hittar en klok lösning för att konkret arbeta med att nå visionen om ett gränslöst . En annan fråga är hur man på Grensetjänsten konkret ska jobba med att lösa finansieringen. Jag tycker att statsrådet skulle kunna vara aktiv och hjälpa till där. Jag undrar hur statsrådet ser på det. 62 Statsrådet (): Exemplet med gränsråd, för att börja där, tycker jag är ett väldigt gott exempel. Det har jag haft med mig vid diskussionerna både i och i . Jag tycker att det är ett väldigt pragmatiskt bra sätt som jag imponerats av, och jag vill gärna sprida den kunskapen. Tjänstemän från olika myndigheter och verk från båda sidor av gränsen sätter sig ned och diskuterar vad som är problemet. Sedan får de i uppgift att gå hem och lösa det och sedan komma tillbaka och berätta vad de har kommit fram till och hur de har hanterat situationen. Jag kan bara instämma i resonemang om att många av gränshindren, 9 av 21, ändå är lösta. Och som också säger behövs det inte alltid lagstiftning. Detta tycker jag är ett bra och pragmatiskt exempel på hur man kan lösa många av de problem som man ibland i onödan lyfter upp till den lagstiftande församlingen. Det kan också bero på att och i gränsregionerna har en lång historia av att arbeta samman och lösa saker. Man far över gränsen utan några större tankar. Också har haft detta samarbete. ligger lite efter. Det var först när bron kom som gränshindren uppdagades, men har samarbetet kommit i gång med en enorm kraft även där. Jag märker otåligheten bland många människor som säger att vi måste göra någonting. Det är så otroligt många som arbetar och bor på olika sidor av gränsen, och de känner sig otåliga och vill att det händer saker. Detta har jag förstått och detta har jag tagit till mig. Bland annat därför har jag nu bett fackdepartementen att sammanställa en förteckning över saker på respektive område som kan hjälpa till att lösa situationen för många människor. När det sedan gäller detta att man upplever hinder på vägen kanske det inte riktigt är hinder, utan det handlar om att vi är två länder. Vi är två länder med olika lagstiftningar, olika parlament och olika organisation vad gäller myndigheter och verk, så hindren kanske är demokratiska, om vi ska tänka den tanken, för det är de respektive ländernas parlament som har beslutat om olika socialförsäkringssystem och trygghetssystem. Ett hinder kan alltså också vara en demokratisk fråga på något sätt. Men självklart vet jag att det finns ett intensivt önskemål från inblandade parter och jag tror också parlamentariker att försöka undanröja de hinder som kan upplevas som onödiga. När det gäller finansieringen vet jag att de som beslutat om, ett belopp som också har gått in med, är . Men man får också söka lösningar hos lokala och regionala aktörer när det gäller att vara med och finansiera. Det är naturligtvis också en fråga för . Om Grensetjänsten väcker den frågan kommer vi att hantera den i . Jag tror nämligen att frågan redan finns där. 63 (): Som statsrådet säger går inte allt att lösa och ska inte heller lösas, för det är två länder som har olika lagstiftningar.