prot · GU0975 · 2007-03-15 00:00:00 — Däremot är vi inte emot att det finns flera olika företag inom telebranschen som på rättvisa villkor ska kunna hyra in sig på den infrastruktur som finns. Det är väldigt trist att man säljer ut ännu fler stora delar av . Jag hoppas att ministern kan överväga och fundera på om det verkligen är rätt att fortsätta försäljningen av . 60 Statsrådet (): När vi talar om att rea ut kan man titta i backspegeln. Den förra utförsäljningen som den socialdemokratiska regeringen genomförde handlade inte om att rea ut, utan man tog ut ett väldigt högt pris av de cirka en miljon svenska småsparare som då köpte aktien föll . Vi ska göra det här på ett bra och professionellt sätt. Det här illustrerar också att det långsiktigt säkraste sättet att förvalta skattebetalarnas pengar kanske inte är ha kvar ett stort statligt ägande i en sådan bransch. Vi tror att faktiskt kan få ännu bättre förutsättningar om man får nya ägare. Man kan kanske hitta en samarbetspartner som gör att man får ännu starkare muskler och kan möta den växande konkurrensen på en globaliserad telekommarknad. Det tror vi är det absolut bästa sättet. Vi kan inte garantera funktionen på olika marknader genom att staten äger de olika företagen. Vi måste skapa goda näringspolitiska och marknadsmässiga förutsättningar. Sökning med narkotikahundar på arbetsplatser 61 (): Jag vill ställa en fråga till justitieminister . För att man på ett effektivt sätt ska kunna bekämpa narkotikaanvändningen på en arbetsplats måste de som brukar narkotika upptäckas. Att arbetsgivare tar hjälp av certifierade utbildare av narkotikahundar innebär att man inte bara kan hjälpa den som eventuellt missbrukar utan också att man i hög grad kan garantera narkotikafria arbetsplatser. Detta är oerhört viktigt av säkerhetsskäl. Det handlar om att säkerställa en trygg och säker arbetsmiljö. Trots ministerns historiskt stora satsningar på polisväsendet vet vi båda att resurserna inte kommer att räcka till för att i förebyggande syfte använda de brottsbekämpande myndigheternas hundresurser till detta förebyggande arbete. Min fråga till ministern är: Hur ser hon på att andra än polisen gör dessa generella sökningar på arbetsplatser för att förhindra förekomsten av narkotika? 62 (m): Jag tackar för frågan. Jag vet att hon har ställt den här frågan till arbetsmarknadsministern som antagligen funderar på ett svar. Det vore väl ofint av mig att hitta på ett eget svar från talarstolen just . Det tänker jag inte göra. Men spontant kan jag säga att jag tycker att det är väldigt viktigt att bekämpa narkotika- och drogmissbruk på arbetsplatserna. Det är en arbetsmiljöfråga och en säkerhetsfråga som man måste hantera. Däremot är jag väldigt tveksam till att använda polisiära resurser för att hålla koll på folk på arbetsplatserna. Jag tycker att arbetsgivare och fackliga organisationer ska hitta de arbetsformer man behöver för att utvärdera, förebygga och ge människor hjälp mot missbruk och allt vad det nu kan vara. Jag är mycket tveksam till att använda de begränsade resurser som finns inom rättsväsendet för den typen av uppgifter. Jag tror också att det skulle ge helt fel signal när vi eftersträvar ett gott klimat mellan arbetstagare och arbetsgivare. 63 (): Tack för svaret, statsrådet. Jag vet inte om jag uttryckte mig lite klumpigt. Jag är ganska medveten om att vi inte kan använda polisens resurser för att göra det här narkotikaförebyggande arbetet. Då är frågan: Kan man tänka sig att andra välutbildade aktörer kan få fortsatta möjligheter det sker ju genom certifierade hundskolor att göra generella genomsökningar på arbetsplatser för att förhindra narkotikaförekomst? när hunden markerar för narkotika övergår det till den brottsbekämpande myndigheten. Min fråga: Kan någon annan än polisen göra detta arbete? 64 (m): Jag vet faktiskt inte om det finns regler som tar upp den frågan, men jag har, av rent fackliga skäl och på grund av de regler som gäller på arbetsmarknaden, mycket svårt att tänka mig att man kan ha vilka kontroller som helst. Men jag är övertygad om att arbetsmarknadsministern kommer att reda ut en del av det när han ska svara på den fråga eller den interpellation som jag vet att han har fått. Vi ska inte heller i regering eller riksdag fatta några politiska beslut om insatser för ökad trygghet på arbetsplatserna. Mycket av detta kan man lösa på arbetsmarknaden utan vår inblandning. Jag vet faktiskt inte om det finns några särskilda regler som tar upp just detta, men tanken stöter mig lite grann. Fast det kan ju vara för att jag har fördomar och inte riktigt har satt mig in i problematiken. Det finns ju så mycket annat som man gör och kan göra för att arbeta mot missbruk i arbetslivet. Regeringens inställning till statligt ägande 65 (): Jag vill ställa min fråga till . Den borgerliga regeringens planer på utförsäljning av statliga bolag har väckt vrede bland många medborgare. I gårdagens debatt om det statliga ägandet och om bonusar i statliga bolag framgick tydliga ideologiska skillnader mellan den borgerliga gruppen och oss socialdemokrater när det gäller hur vi ser på det statliga ägandet. Det var en debatt som var ganska bra ända tills ordföranden i näringsutskottet, , drog ned den till en ovanligt låg nivå genom att jämföra de statligt ägda , och Vin & Sprit med statliga bordeller. Min fråga till är om det är regeringens syn på de statliga bolagen som redovisades av i går. Om svaret är nej, kommer ministern då att medverka till att en ursäkt framförs till de anställda? 66 TREDJE VICE TALMANNEN: Frågan handlar om en person som inte kan svara i debatten. Näringsministern kan inte svara på en fråga som handlar om något som en annan person har sagt. 67 (): Då är min fråga till näringsministern om hon anser att statligt ägda bolag är att jämföra med statliga bordeller. 68 Näringsminister (): Svaret är nej. Anledningen till att vi säljer en del av de statliga bolagen har jag precis redogjort för. Vi tycker att det finns anledning att sälja en del bolag som marknaden bättre kan äga. Jag har nämnt spritproduktionen, och har talat om Telias roll. Vi ser att det finns flera konkurrenter på marknaden och att marknaden kan lösa detta på ett bra sätt. Därför tycker vi också att det är rimligt att det finns ett privat ägande. 69 (): Tack för svaret, näringsministern. Det känns tillfredsställande att vi är flera som tycker att statligt ägande av dessa företag inte är att jämföra med statligt ägande av bordeller. För min del anser jag att ägandet av Vin & Sprit är viktigt. Jag tycker att det är viktigt att de anställda också känner att synen på det bolag de verkar i också framgår med önskvärd tydlighet. Jag hoppas därför att tydligt kommer att tala om vad hon tycker och tänker i den här frågan. 70 Näringsminister (): Jag tror att det är viktigt att vi definierar i vilka fall samhället ska äga företag och när den kommersiella marknaden kan klara det. Bland de bolag som jag just nu förvaltar finns en del som har ett tydligt samhällsansvar. En del har ett samhällsansvar men agerar också på en privatmarknad. Sedan finns en del bolag som agerar bara på den privata marknaden. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi som ägare funderar över när, var och hur vi ska äga företag. De sex företag som vi säger att vi ska sälja är sådana där vi tycker att marknaden skulle klara detta lika bra som staten. Jag vet att det finns en skillnad mellan regeringen, Socialdemokraterna och vänsteroppositionen, men den handlar mer om ideologiska preferenser än om att man har ställt sig frågan vad meningen är med att staten äger olika företag. Jag tror att det värde som de här företagen representerar är bra resurser som vi kan använda för att få en bättre ekonomi i . 71 (): Jag vill rikta min fråga till folkhälsominister . Hjärt-kärlsjukdomar är den vanligaste dödsorsaken i och i en stor del av västvärlden. Det finns något som kallas transfett. Det är en form av fett som finns i kakor, snabbmat och halvfabrikat. Forskning har visat att detta är något som är direkt bidragande till hjärt-kärlsjukdomar. Redan i ganska små mängder ökar risken betydligt. Det finns inga positiva hälsoeffekter med det, och man kan mycket väl ersätta det med annat naturligt fett. Det är en rent ekonomisk fråga för branschen. I inför man nu ett totalförbud mot kemiskt transfett. I inför man en maximinivå för hur mycket ett livsmedel får innehålla. Från svensk sida har vi sagt att vi avvaktar. Jag vill fråga: Kan vi ta tag i denna fråga? 72 Statsrådet (): Tack för frågan, . Det här är ett intressant och inte alldeles enkelt kapitel. Man behöver mycket kunskap för att kunna göra hälsosamma val. Jag har tydligt gett uttryck för att det är viktigt att vi som konsumenter här i landet kan göra hälsosamma val på ett enkelt sätt. Därför måste vi ha ett bra märkningssystem. Frågan om transfetter är ganska komplicerad. Det är naturligtvis intressant att följa utvecklingen i . När man jämför och kan man notera att danskarna av förbud mot transfetter konsumtionsmässigt ligger på samma nivå som svenskarna gör utan förbud. Det är inte bara transfetterna som är farliga. Också det mättade fettet är farligt i förhållande till annat fett. Frågan är om förbud är den enkla vägen eller om goda råd och möjligheten att enkelt göra hälsosamma val är den väg vi ska gå. Som ett första steg i detta med att öka de hälsosamma inslagen har vi faktiskt en hearing om god kost och goda kostvanor. 73 (): Tack för svaret, statsrådet. Jag tycker att ett första steg vore att konsumenterna fick chansen att välja bort detta fett. Någon sådan chans har de inte . När det står härdat vegetabiliskt fett eller delvis härdat vegetabiliskt fett kan man misstänka att produkten innehåller transfett, men man vet det inte säkert. Ett första steg vore naturligtvis att det skulle framgå direkt av innehållsförteckningen om det ingår kemiskt framställt transfett. Man skulle till och med använda just de orden för säkerhets skull. Då kan man som konsument välja bort det. Det är en skillnad mellan mättat fett och transfett. Mättat fett finns naturligt i kosten. Mycket tyder på att vi behöver en liten mängd mättat fett för att må bra, men inte för mycket. Däremot har vi över huvud taget inget behov av transfett. Tvärtom finns det studier som visar att det till och med kan skada om mamman äter transfett. Jag vill se det i innehållsförteckningen, och jag vill att vi inför en maximigräns eller ett totalförbud mot transfett. 74 Statsrådet (): Frågan ska tas med, och den är en av de frågor som ska diskuteras . Ett bra märkningssystem är viktigt för att vi ska veta vad produkter innehåller så att vi kan göra en bra värdering även om vi inte har detaljkunskaper. Det är en angelägen fråga. har ett nyckelhålsmärkningssystem som jag tycker har varit till god nytta. Men ute på restaurang ser vi inte alltid om det finns någon nyckelhålsmärkt produkt. Märkningssystem behöver utvecklas. Jag ska ta med fråga i den fortsatta beredningen och se om vi kan hitta framkomliga vägar för att få till stånd ännu tydligare märkningar, så att man ska kunna göra hälsosamma val. Bonusar till statliga vd:ar 75 (): När man lyssnar på debatten är det tydligt att argumentationen för att sälja ut de statliga bolagen blir allt tunnare. Ekonomin kan det knappast handla om, för de sex bolag som ska sälja ut ger i utdelning medan statsskuldsräntorna minskar med 5 miljarder. Man behöver inte vara någon särskilt duktig matematiker för att se att detta är en dålig affär. återstår argumentet att Socialdemokraterna vill sälja ut. Det var det argument som nu förde fram. Då kan jag meddela : Vi vill inte sälja ut! kommer vi att väcka en motion som yrkar avslag på dessa utförsäljningsplaner. Jag räknar med att de borgerliga partierna röstar för denna motion. Det är inte bara det att har öppnat för en utförsäljning av statliga bolag. öppnade hon också för vd-bonusar i statliga bolag. I går hade vi stor debatt om detta i kammaren, och borgerliga ledamöter gick upp i talarstolen och sade att det är bra med bonus för statliga vd:ar. Vad är uppfattning ska det vara bonusar till statliga vd:ar? 76 Näringsminister (): Jag tycker att det är bra att vi får en diskussion om det statliga ägandet. Jag kan bara konstatera att det finns en ideologisk skillnad här. När det gäller skötseln av de statliga bolagen vill vi ha ledningar och styrelser som är professionella. Jag kan också konstatera att under tid som ansvarig minister steg lönerna i de statliga bolagen katastrofalt efter det att man tog bort bonussystemet. Det besvärliga när man ska lönesätta den typen av människor är att inse att om man väljer bort ersättningssystem som bygger på eget resultat så landar man i väldigt höga löner. Det har blivit resultatet i de statliga bolagen. Jag tror att både anställda och ledningar skulle må bra av att ha en del som var lite mer resultatbaserad, men då måste de fasta lönerna hållas nere. Tyvärr klarade inte av det. 77 (): Tydligt är att utförsäljningen är helt ideologiskt ledd. Det handlar om att under fyra korta år sälja ut så mycket som möjligt. Ekonomiskt är skälen inte starka. Tvärtom talar de emot att sälja ut. öppnar återigen för vd-bonusar i statliga företag. Det finns erfarenheter av detta. Det har hänt förr att det funnits vd-bonusar i statliga företag, och det är dyrt att bli av med de systemen. införde den socialdemokratiska regeringen ett regelverk som sätter stopp för bonussystem för statliga vd:ar. från var en av dem som under den förra mandatperioden gick till attack mot bonussystem för statliga vd:ar. , där även är medlem, var de som mest profilerade sig mot detta. Hur kan det komma sig att man , när man fått regeringsmakten, talar för införandet av bonusar för statliga vd:ar? 78 Näringsminister (): Det är inte konstigt att oppositionen kritiserar både de höga löner och de höga bonusar som fanns under den socialdemokratiska regeringens tid. När bonussystemet togs bort höjde man i stället lönerna rekordartat. Det är ingen bra utveckling att de statliga bolagen har mycket höga vd-löner. Jag tycker att det är bra om man kan utforma resultatsystemen på ett bra sätt. Det finns utvärderingar gjorda vid och på andra ställen som visar att man kan styra det hela på rätt sätt och att man också kan avkräva ledningen resultat. betalar ju ändå med sitt system, medan jag tycker att man kan sänka lönerna och i så fall i stället ha en del av lönen resultatbaserad. Men då ska den resultatbaserade lönen gå ut på att man verkligen presterar ett resultat i förhållande till andra företag, i förhållande till hur marknaden ser ut. Man ska inte kunna få bonus på utförsäljning av delar av företag och annat som tidigare pågått. Jag tycker att nog måste fundera på och utvärdera sin egen roll i detta sammanhang. 79 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om hemtjänst i våra populäraste vistelsekommuner. I en del kommuner med hög andel sommarboende har vi stora problem med att kunna ge hemtjänst till alla dem som väljer att bo i dessa kommuner . vistas dessutom många halvårsvis i sina fritidshus. Regeln är ju att det är den kommun man vistas i som får betala hela räkningen, medan den ofta större kommunen slipper betala . Det har medfört stora problem inte bara i form av relativt höga kostnader, utan man har även svårt att rekrytera personal och att kunna ge sin ordinarie personal semester under den tiden. har jag hört att regeringen arbetar med frågan på departementet. Därför undrar jag vad inriktningen på det arbetet är, när det kommer att vara klart och när frågan kommer till . 80 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt att vi håller på att titta på frågan just för att vi fått komplexiteten i frågeställningen presenterad för oss. Egentligen är frågan mer komplex än man kanske tror i förstone. Hur mycket ska man väga in det faktum att dessa personer, som vistats i sommarkommunerna under en stor del av sin aktiva tid, också tillfört de respektive kommunerna mycket genom att handla, bo, köpa tjänster och så vidare? Vi håller på att titta på hur stor problematiken är, hur många kommuner som är berörda och i vilken utsträckning de blir ekonomiskt berörda och drabbade. Men, som sagt, vi är inte riktigt färdiga med det, och därför kan jag inte besvara den senare delen av frågan, alltså vad som är nästa åtgärd, utan vi återkommer till det. Först måste vi göra färdig utredningen, och eventuellt kommer den att indikera att vi borde titta på detta i ett ännu större sammanhang i form av en statlig utredning. Det är en möjlig utväg. Alternativet är att vi kommer tillbaka till kammaren med någon form av förslag. 81 (): Det är bra, men det låter som om det kommer att ta mycket . I debatten fick vi av statsrådets partikamrater höra att detta kommer att lösas , alltså . Att man handlar i kommunen är väl en sak, men vi har ju också andra system. Man kan gå i en gymnasieskola i en annan kommun eller bryta benet i en fritidskommun och räkningen går till hemkommunen, där man betalar sin skatt oavsett om man shoppar där eller inte. Det är inte riktigt det vi finansierar välfärdstjänsterna i kommunerna med. Det är oerhört viktigt att få likställdhet i systemet, och det har utretts vad det kostar. Det är inte det största problemet, utan det är att kunna klara personalfrågan när folk kommer hastigt till kommunen. Jag skulle vilja höra lite grann hur man tänkt. Eller blir detta en flerårsfråga? 82 Statsrådet (): Det som är riktigt viktigt är att äldre har möjlighet att eller av året vistas i en kommun där de tidigare sommarbott eller liknande. Det är viktigt att valmöjligheterna för de äldre inte begränsas i någon utsträckning utan att det är möjligt att flytta till fritidskommunen livet ut. Det är målsättningen och inriktningen för regeringens arbete. blir en del frågor, som till synes först verkar enkla, mer komplicerade när man tittar på dem på djupet. Så tycker jag att det lite grann har varit med den här frågan. Det är därför vi ännu inte är färdiga, trots att ambitionen fanns att lösa problemet ganska snabbt. Det är också därför jag måste be om möjligheten att få komma tillbaka i frågan när vi är helt färdiga. 83 (): Jag har en fråga till skolministern om de statliga skolinspektionerna. En statlig skolinspektion är en avgörande pusselbit för att kunna säkerställa goda skolresultat och en bra verksamhetsutveckling i skolan. Den nationella likvärdighet vi alla eftersträvar förutsätter att vi på statlig nivå inte bara fastställer läroplaner och kursplaner utan också systematiskt och aktivt följer upp huruvida målen uppfylls. fick i uppdrag att granska landets samtliga skolor, och har regeringen sagt att det ska ske . Det är mycket positivt och en bra början, men jag tycker att det finns flera andra åtgärder som också kan vidtas för att utveckla inspektionsverksamheten. Till exempel tar det från det att man börjar en granskning tills man kommer med en färdig rapport för en kommun eller en skola. Dessutom kan omdömena och utlåtandena ibland vara lite otydliga. Inte heller använder man sig alltför mycket av yrkesverksamma lärare för att få in ny kunskap i verksamheten, såsom bland annat gör. Min fråga är därför vilka ytterligare åtgärder skolministern ämnar vidta för att utveckla den statliga inspektionen. 84 Statsrådet (): Den fråga som ställer är mycket central i den typ av skolväsende som vi har i där staten, , sätter upp mål för vad eleverna ska lära sig. Sedan är det upp till kommuner, skolor och lärare att se till att målen nås. Vi måste emellertid härifrån ta ansvaret för att en utvärdering av målen görs, så att de verkligen nås. Det finns en rad instrument för utvärdering nationella betygssystem, nationella prov men en mycket viktig del i detta är också en statlig skolinspektion. Jag och regeringen är mycket kritiska till hur den har fungerat. Det är inte bara fråga om hur ofta man går ut i skolorna och granskar, utan frågan är också vad man granskar och vad som händer när man upptäcker missförhållanden. När det gäller friskolorna har staten makt att lägga ned dem genom att dra in tillståndet. Beträffande kommunala skolor har staten egentligen inga sanktionsmöjligheter alls. Eftersom huvuddelen av skolorna är kommunala kan man tycka att det är en brist. Frågan är vad man kan göra när det finns stora brister. Detta är ett område som vi fokuserar på i det fortsatta utvecklingsarbetet med svensk skola. 85 (): Regeringen har angett att man ska titta mer på kunskap, ledningsfrågor, normer och värden, vilket är jättepositivt och rätt fokus. Jag vill dock trycka på vikten av tidsaspekten inte minst. När man inspekterade i tog det från det att granskningarna inleddes i tills man var färdig med slutrapporten för kommunen. Det tycker jag är . Det borde gå mycket snabbare att göra en granskning och komma med kritik för att därefter kunna få i gång en förbättring av skolverksamheten. Jag tror att man kan ha mycket att lära av , som jobbar med det som kallas peer review, alltså att man tar in respekterade yrkesverksamma kolleger som verkar på andra universitet, svenska eller utländska. Något liknande skulle man kunna använda inom inspektionsverksamheten för skolan för att på så sätt få in folk med nylig erfarenhet. När de sedan slutat kan de i sin tur ta med sig erfarenheten till sin hemmaskola och bidra också den vägen. Jag hoppas att statsrådet kan ta med sig lite av dessa ord. 86 Statsrådet (): Det gör jag gärna. Skolinspektionen fungerar på just det sätt som beskriver när man ska låna in andra lärare och andra rektorer. Det är inte så att utbildningsinspektion har egen anställd personal som gör all granskning. Man hyr in människor som har erfarenhet av skolväsendet. Jämförelsen med högskoleväsendet är väldigt intressant. Universitetskanslern har mycket vassa maktmedel när utbildningskvaliteten är för låg. Man kan nämligen dra in examinationsrätten för en högskola, vilket innebär att utbildningen måste stängas igen. Det är ett mycket vasst medel att kunna ta till när någonting år inte har tillräckligt hög kvalitet. Man får fundera på hur sanktionsmöjligheter ska kunna tillämpas i skolväsendet. Om eller skolinspektionen upptäcker att det finns allvarliga brister år och ingenting sker är det inte tillfredsställande att den granskande myndigheten inte har några vassare vapen än för att tvinga fram förändringar. Ytterst handlar det om kvaliteten på barnens skolgång. 87 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är frågestunden avslutad. Jag vill tacka medverkande statsråd och ministrar. Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU12 Konsumentfrågor. 88 (): ska nu behandla ett antal motioner på det konsumentpolitiska området väckta under den allmänna motionstiden . Betänkandet innehåller 13 reservationer och 3 särskilda yttranden. Vi socialdemokrater står självfallet bakom alla våra reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 2, 6 och 12 för tids skull. Konsumentfrågorna berör alla. Det är inte alltid lätt att göra medvetna och hållbara val. förlorar vi konsumenter gemensamt mångmiljonbelopp på grund av problem med varor och tjänster. Så får det inte vara. har vi socialdemokrater satsat på att bygga upp ett bra konsumentskydd. Trots det är många konsumenter i underläge. Därför vill vi fortsätta detta arbete. Vi socialdemokrater vill att det för konsumenterna ska finnas väl fungerande informationskanaler till konsumenterna som når alla i landet, med en hög och likvärdig kvalitet, ett starkt konsumentskydd som stöd för de lokala konsumentvägledarna ute i landet och för enskilda konsumenter, en stark konsumentrörelse där konsumenter kan vara med och påverka och ett starkt europeiskt konsumentskydd, med tanke på den handel som sker över gränserna . I den regeringsförklaring som kom saknas helt skrivningar om konsumentpolitiken. Vi socialdemokrater vill inte, som den borgerliga regeringen, låta marknaden styra över konsumentpolitiken. Näringslivet ska inte ha veto mot alla förslag på förbättringar för konsumenterna.