prot · GU0969 · 2007-02-28 00:00:00 — har fått ett nytt regleringsbrev . Det innebär att får se över sin verksamhet. Man ska vara medveten om att alliansregeringen faktiskt har tillfört 75 miljoner mer än vad ni hade budgeterat. Visst är det bra med exportrådgivning, men låt bedöma vilka satsningar som har varit till gagn för de små och medelstora företagen. 19 Näringsminister (): Först och främst vill jag säga att jag tycker att det är väldigt bra att näringsutskottet har den här debatten. Jag tror att vi måste göra Lissabonstrategin och alla andra strategier som EU sätter upp mer vardagliga i den svenska debatten. Det som händer i den gemensamma politiken påverkar i allra högsta grad . Lissabonstrategin syftar, precis som ordföranden säger, till att stärka konkurrenskraft. Ska vi klara jobben framöver i och i måste vi se till att vi är mer konkurrenskraftiga globalt sett. Konkurrensen är jättetuff. Jag har precis kommit från och sett den målmedvetenhet som man har i den ekonomiska utvecklingen i ett land som . Vi ser hur utvecklas mycket starkt. är på stark ekonomisk frammarsch. Om inte stärker sin ekonomiska konkurrenskraft riskerar vi jobben, men, vad värre är, vi riskerar också välfärden. Jag tror att det är viktigt att säga i inledningen av mitt anförande att om vi inte klarar jobben kommer vi heller inte att klara välfärden. Det finns inga pengar som ramlar ned från himlen och betalar sjukvård, lärare, vägar och allt vad vi vill ha gemensamt. Det har alltid kommit ur en produktion där människor har jobbat och betalat skatt. Sedan har vi kunnat jobba med den gemensamma sektorn. Det är det här sambandet som jag tycker att Socialdemokraterna så totalt har missat som de har suttit vid makten. De har trott att det är stekta sparvar som har flugit i mun på svenska politiker. Det också därför som fick regeringsmakten. Vi såg utanförskapet. Vi såg alla dem som var arbetslösa, alla dem som var sjukskrivna och alla ungdomar som inte fick chansen att komma in på arbetsmarknaden. Vi såg alla dem. Socialdemokraterna såg dem inte. Det är det utanförskapet som vi inte accepterar, och vi kommer inte att acceptera det. Vi har de här fyra åren på oss nu att snabbt se till att vi får en politik som ger resultat, och vi ser redan goda tecken på detta. För oss är rätten till jobb en grundläggande sak. Det stärker människor självkänsla. Det är bra för självförtroendet. Det är bra för det gemensamma om man har ett jobb att gå till . Det är oacceptabelt att över en miljon människor inte har ett jobb att gå till. Jobbet har ett värde i sig. Tittar vi på situation kan vi se att nyföretagandet är lågt. Det är lågt inte minst bland kvinnor, som vi har diskuterat här. Det går inte att ha så lågt nyföretagande och tro att vi ska kunna klara konkurrenskraften framöver. Därför måste fler människor känna: Ja, jag är beredd att ta mina egna pengar och investera dem i ett eget företag och fixa jobb åt andra! Fler måste våga göra det. Fler av de företag som vi har måste våga växa och anställa nya, gå ut på exportmarknader och utvidga sin verksamhet. Det är för få som vågar det . Det är också så att många av de här företagen är rädda för att expandera och gå ut på den internationella marknaden. Det gör att vi är otroligt beroende av de stora företagen i för vår ekonomis utvecklings skull. Det ser vi också på de resultat som vi har . Om vi ska kunna leva upp till den här Lissabonstrategin så måste naturligtvis svensk politik utvecklas åt rätt håll. Vår politik inriktas på att göra det mer lönsamt att arbeta. Det ska vara enklare och mindre kostsamt att anställa, och vi ska förbättra det svenska företagsklimatet. Bara så kommer vi att få en bättre välfärd. Precis som har sagts här har tyckt och säger att vi är på rätt väg. Med de omläggningar som den nya regeringen har gjort får vi också väldigt mycket beröm. Det finns några saker där man säger att vi kan gå vidare. Vi kan jobba ännu mer med företagsklimatet, och vi kan göra ännu mer för att stärka konkurrensen, framför allt inom tjänstesektorn. Det är bara att se att vi har tagit de första stegen men att det finns mer att göra. Vad gör då den ? Jobbavdraget är ett sätt att försöka underlätta för människor att gå från bidragsförsörjning till jobb. Både företagare och anställda tjänar på detta jobbavdrag. För vår del är det så att det alltid ska löna sig att arbeta. Det är en grundläggande hållning som vi har i , och det tänker vi fortsätta jobba för. Vi effektiviserar arbetsmarknadspolitiken. Det behövs bättre matchning mellan kompetens och arbetsplatser. Här skulle jag inte minst vilja nämna gruppen invandrare, som ofta inte har några personliga kontakter och som behöver hjälp med matchning för att komma ut på rätt arbetsplatser. Här vill vi effektivisera arbetsmarknadspolitiken för dem som har stått utanför . Vi säger också att vi ska förbättra villkoren för de små företagen. Det handlar både om skattelättnader och om regelförenklingar. Vi säger att nystartsjobben är ett sätt att stimulera dem som länge har stått utanför arbetsmarknaden. Det är de långtidssjuka, det är de som har varit arbetslösa länge, det är ungdomarna och det är gruppen invandrare. Vi kan titta på vad som har hänt . 1 500 personer har redan nu fått nystartsjobb riktiga jobb och avtalsenliga löner på riktiga arbetsplatser! Det tycker jag är en fantastisk siffra att det redan nu är 1 500 som har fått nystartsjobb. Jag hoppas att många ungdomar ska få chansen att komma in på arbetsmarknaden. Vi behöver verkligen dem på den svenska arbetsmarknaden. Vi har förmögenhetsskatten, som halveras så att vi investerar pengarna här hemma. Vi förenklar och sänker arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn, och vi kommer att lägga fram ett förslag om hushållsnära tjänster, som både får fram en ny tjänstesektor men också underlättar för inte minst kvinnor att kunna vara aktiva på arbetsmarknaden. Vi avskaffar företagarnas sjuklöneansvar. Vi reformerar 3:12-reglerna. Vi minskar regelbördan för företagen . Där är både statliga verk, myndigheter och alla departement redan inne på att gå igenom alla de här regelverken för att göra det enklare för företagen. Vi satsar 100 miljoner på kvinnors företagande. Jag kommer att få en redovisning från om vad vi ska göra här framöver för att stärka kvinnors företagande i . Vi satsar resurser på att stärka invandrares företagande för att ta till vara den kompetens som finns hos dessa människor. Vi stärker det sociala kooperativa företagandet, till skillnad från vad som här har sagts. har ett tydligt uppdrag att jobba med det. Vi öppnar den offentliga sektorn för ökad konkurrens, därför att vi tror att vi både får en bättre välfärd och får fler företag som bidrar till att förbättra det som är knutet till bara den offentliga sektorn. Vi stärker gymnasieskolan, där vi har både lärlingsutbildning, yrkesutbildning och högskoleförberedande utbildning. Precis som flera har sagt: Utbildningen är en av grunderna för att vi ska ha en bra konkurrenskraft. Vi stärker resurserna till forskning och utveckling, både inom grundläggande forskning och inom näringslivsnära forskning. Här har ett stort ansvar för att jobba med olika program, där branschprogram men också olika miljösatsningar och annat är viktigt för oss. Vi satsar rejält på den miljöriktiga tillväxten. Alla socialdemokrater som är ledsna över att de ingenting har sett har väl bara inte läst tidningarna och följt med i debatten. Vi kan precis se vad EU nu gör på miljöområdet, där vi har höga ambitioner för minskade klimatutsläpp, höga ambitioner när det gäller energieffektivisering och höga ambitioner när det gäller förnybara bränslen. Det här följer upp och jobbar med konkreta program för att matcha det som EU nu har gjort. Det är väl möjligen så att Socialdemokraterna är ledsna för att man aldrig lyckades få EU att sätta upp de här höga målsättningarna, men det har den nya regeringen lyckats med. Jag tror att kan göra väldigt mycket på miljöområdet. Vi är bara i början där. Det kommer att skapa jobb och utveckling, både när det gäller förnybar energi och när det gäller ny miljöteknik. har vi en situation där vi har 75 000 lediga jobb enligt Ams. Det är den högsta siffran . 63 000 var det som fick jobb . Det är 4 000 fler än . Det visar att och den svenska politiken är på rätt väg, och vi kommer att fortsätta. Jag tror att vi behöver utveckla ännu mer kring hur vi förstärker företagen så att det är fler som vill driva företag och att vi ytterligare förstärker utbildningsinsatserna så att vi får fler ungdomar som går ut skolan med godkända betyg. Vi behöver också stärka forskningen. Vi behöver trygghetssystem som fungerar så att folk inte hamnar mellan stolarna. Vi måste ha ett arbetsliv som går att kombinera med familjeliv. Vi behöver forskning av högsta klass tillsammans med näringslivet, och vi behöver kraftfulla åtgärder också i fortsättningen för att stärka svensk miljöteknik och svenskt miljökunnande. Vi är så glada över att vi har fått regeringsmakten och att vi fått chansen att förverkliga de idéer som skapar välfärd och tillväxt i , och jag tror att svenska folket känner att nu äntligen är vi på rätt väg. Det har blivit lättare att andas i . 20 () replik: Jag tror att vi är många, inte bara i utan i hela världen, som hoppas att vi får en bättre luft att andas. Därför ser vi fram emot när det kommer konkreta förslag om miljö- och klimatpolitiken. Att ha höga ambitioner, det är lätt. Att orera mycket, det är också lätt. Men kom med förslagen! Presentera dem här i ! Vi har inte sett ett enda förslag. Vad gäller att klara jobben och att det är enda sättet att klara välfärden kan vi vara överens. Men att stå här i riksdag och slå sig för bröstet och säga att så här många jobb inte har tillsatts tidigare i modern tid, och att säga att det beror på att alliansen vann valet , det är att fara med osanning. Det handlar ju faktiskt om att skörda frukterna av den politik som vi har bedrivit för olika satsningar på kunskap, på export och på att människor ska känna trygghet i vardagen. sade här i kammaren att det bara var ni som såg dem som stod utanför, dem som inte fick några möjligheter. Det är väl därför som den nya regeringen nu har tagit bort och dragit ned så mycket arbetsmarknadsåtgärder. Det är väl för att ni ser utanförskapet. Det är väl också därför som ni sänker a-kassan. Det känns lite märkligt att ni säger att det bara är ni som ser dem som står utanför när ni slår undan fötterna på dem som är svagast i samhället. För mig går inte den retoriken ihop. Det kunde vara bra att få ett förtydligande av detta. 21 Näringsminister () replik: Jag tror att det svenska folket var ganska tydligt när det valde en ny regering i signalen till socialdemokratin: Ni såg inte dem som stod utanför. Det är till och med så att ni i er egen utvärdering av valet säger precis det. Jag har lyssnat till flera av era representanter som säger: Vi glömde dem som var arbetslösa. Vi försvarade bara det som fanns. Ja, precis så var det. Ni försvarade dem som fanns inne på arbetsmarknaden och det bestående, men ni såg aldrig det utanförskap som fanns hos alla dem som längtade efter ett nytt jobb, längtade att få komma från sjukskrivning till ett nytt arbete eller längtade efter att få bli en del av det svenska samhället när de hade kommit från något annat. Det var ju dem ni aldrig såg. Det är dem vi ser, och jag redovisar bara resultatet. Att ni sedan är avundsjuka över att vår politik ger resultat kan jag inte göra något åt. Vi kommer att fortsätta den politiken. För oss är det alldeles tydligt att riktiga jobb är bättre än bidrag. Socialdemokraterna tycker att det är viktigare med Amsåtgärder och med bidragsberoende. Vi tycker att det är viktigare med bra företagsklimat och med riktiga jobb så att man kan leva på sin egen lön. Och jag tror att svenska folket förstår den här skillnaden. Fortsätt ni och kämpa för det ni tror på! Det är helt acceptabelt för oss. Men vi kommer att fortsätta att kämpa för de riktiga jobben. När det gäller miljön är det ju så att om vi ska kunna klara de stora miljöåtaganden som vi har måste vi göra det gemensamt. Det är därför den här regeringen till skillnad från den gamla har koncentrerat sina åtgärder på att få en EU-politik med höga ambitioner. Vi har sagt minus i koldioxidutsläpp, vi fick . Vi ser att energieffektiviseringen nu ligger på minus . Vi ser att biobränslena och de förnybara energikällorna är ett av de stora målen för EU:s politik. Det kommer att få konsekvenser och får det i svensk politik. Det är precis på det sättet som vi jobbar. Gemensam politik, gemensamma ambitioner för EU och sedan ambitiösa program nationellt för att åstadkomma detta. 22 () replik: Det är intressant att redan vet vad vår utvärdering utifrån valet innehåller. Den är inte klar än så jag hoppas att vi kan vänta tills vi har fullföljt den. Det är också intressant när säger att man inte vill leva på bidrag. Nej, det vill inte någon göra. Alla vill ha ett riktigt jobb. Men ibland är det så att det i en övergång från arbetslöshet till det riktiga jobbet behövs en åtgärd, en så kallad arbetsmarknadsåtgärd. Det tycker vi är viktigt att vara med och stimulera så att människor får en möjlighet, kanske till en vidareutbildning. Det handlar ibland om att få en andra chans. En del människor har förslitningsskador och behöver ha hjälp på traven av den anledningen. Man har kanske börjat må psykiskt dåligt av olika anledningar. På det viset behövs det olika åtgärder. Det är någonting annat än att bara slentrianmässigt kalla det för bidrag. Jag tyckte också att det var lite till att raljera med siffror när i sitt inlägg sade att det var en miljon människor som var utan jobb. När man räknar på hur många det är som är utan jobb ska man komma ihåg att en stor mängd av dem exempelvis är deltidsarbetslösa. Den rätt eller möjlighet till heltid som alla inte får men som vi hade tänkt föreslå har ju alliansregeringen sagt nej till. Alla de som inte får jobba heltid utan ofrivilligt är arbetslösa finns med i den statistiken. Glöm inte det! en fråga: Hur ser ministern på social ekonomi? Kan det vara en väg till jobb åt alla och att också få fler företag? 23 Näringsminister () replik: Jag talar bara om den utvärdering som ni själva har skrivit om i artiklar. Det är möjligt att läsa. Jag har inte sett någon rapport som är intern för Socialdemokraterna, jag bara läser det och andra skriver om vad som gick fel i valrörelsen. För oss i alliansregeringen är rätten till jobb central. Jag tror att det har att göra med ens självkänsla, ens möjlighet att bidra till den utveckling som ett land har, och det är väldigt grundläggande för oss. Jag är jätteledsen över att Socialdemokraterna har lämnat en sådan målsättning. Men det är ju bra om det är några partier som håller fast vid den, för jag tror att det finns väldigt grundläggande i det svenska samhället att rätten till jobb är någonting viktigt. Beroende på vad man fokuserar på hittar man också lösningar. Ni fokuserar ju på Amsåtgärder och bidrag medan vi fokuserar på hur vi ska kunna skapa de här jobben. Var finns drivkrafterna hos människor för att man ska skapa de här jobben? De ramlar nämligen inte heller ned från himlen. Det är människor av kött och blod som måste skapa dem. När man ser att det är över en miljon människor som inte går till jobbet en vanlig dag det var det jag sade tycker vi inte heller att det är acceptabelt i ett välfärdssamhälle. Det är därför som våra åtgärder, också inom Ams, är riktade mot de nystartsjobb som vi har skapat möjlighet för, och vi ser att det ger resultat. Jag tror att kan hitta ganska många människor som säger: Jag går aldrig till Ams mer. Så förnedrad som jag har blivit i alla dessa åtgärder vill jag inte återvända dit. Jag tycker att det handlar om respekt för den enskilda individen. Vi ska ha åtgärder som är kraftfulla. Vi ska ha åtgärder som respekterar den enskilda individen men som framför allt leder till jobb. Det är det den här politiken leder till. Det är också det som kommissionen säger, och vi är väldigt glada över den kredit som vi får. När det gäller den sociala ekonomin kan jag säga att den har sin plats att fylla tillsammans med den privata sektorn och den offentliga sektorn. De tre sakerna kan fungera mycket väl i en ekonomi som . 24 Statsrådet (): Regeringen har en mycket uttalad ambition att visa på sambandet mellan vad vi gör i och vad som händer i , att det på många sätt är delar av samma sak. Därför var det angeläget för oss att både näringsministern och jag är här för att diskutera de här frågorna som är både svensk och europeisk politik. EU-samarbetet handlar ju mycket om hur vi i unionen gemensamt rustar oss för framtida och nuvarande utmaningar. Vårt välstånd och vår ekonomiska utveckling är beroende av varandra och hur vi gemensamt skapar dessa förutsättningar att ta till vara globaliseringens möjligheter, tackla den demografiska utvecklingen och de globala utmaningarna på miljöområdet. Det här var, som har sagts av så många talare, den bärande tanken när stats- och regeringscheferna beslutade om en strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning vid toppmötet i . Det är en strategi som regeringen prioriterar högt. Utgångspunkten för strategin var och är en allt starkare ekonomisk integrering såväl inom unionen som med omvärlden. Framgångar och brister i reformarbetet är inte längre enbart en nationell angelägenhet utan påverkar oss alla. Ökad konkurrens och snabbare teknisk utveckling driver på kraven att modernisera de europeiska ekonomierna för att klara de förändringar och omställningar på varu- och tjänstemarknaden som vi behöver i arbetslivet. Strategin handlar således om att skapa en stabil och tillväxtorienterad makroekonomisk politik. Det handlar om att stärka konkurrenskraften genom satsningar på forskning och innovation för att bereda väg för ny teknik. Det handlar om att förverkliga den inre marknaden fullt ut och skapa ett bättre företagarklimat i . Reformer på de nationella arbetsmarknaderna och investeringar i kompetensutveckling för att öka arbetskraftsutbudet och motverka utanförskap är viktiga punkter på dagordningen. En progressiv politik på energi- och miljöområdet stärker unionens konkurrenskraft och är en förutsättning för långsiktigt hållbar tillväxt och välstånd. En bärande tanke bakom Lissabonstrategin, som också har nämnts här, är att den har tre dimensioner: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Den miljömässiga tillkom ju på svenskt initiativ 2001. Alla de här tre benen hör samman. Vid halvtidsutvärderingen stod det klart att målsättningen och ambitionerna tedde sig ganska avlägsna. Mycket snack och lite hockey, var det någon som sade. Detta kan delvis förklaras av en svag världskonjunktur under den första hälften. Men det var kanske framför allt bristande ägarskap, bristande prioritering och ansvarfördelning som gjorde att det brast i genomförandet av strategin, inte minst på nationell nivå. För att råda bot på detta beslöt man att upprätta dels en gemensam vägledning för medlemsstaternas genomförandestrategi i form av integrerade riktlinjer, dels att varje medlemsland ska ta fram ett nationellt handlingsprogram för hur man avser att skapa tillväxt och sysselsättning. har gått med den här ordningen och det är berättigat att ställa sig frågan: Har det varit någon förstärkning av det politiska åtagandet? Svaret är inte helt klart. Det är både ja och nej. Samtliga medlemsstater har presenterat nationella handlingsprogram. De årliga framstegsrapporterna som presenterades visade på betydande framsteg inom många viktiga områden. Viktiga insatser och reformer har genomförts i medlemsstaterna för att stärka offentliga finanser, öka investering i forskning och utveckling och minska den administrativa bördan för företagen till exempel. Regeringen stöder aktivt kommissionens ambitioner att driva på regelförbättringarna, och målsättningen att minska kostnaderna för den administrativa bördan och EU-lagstiftningen till 2012 ligger helt i linje med våra egna nationella målsättningar. Kommissionens senaste resultattavla visade att det har skett ett betydande uppsving vad gäller medlemsstaternas genomförande av EU-direktiv i den nationella lagstiftningen. Arbetet pågår med att bättre förankra den genomförda strategin med nationella parlament och lokala och regionala aktörer. Men tyvärr är det också lätt att hitta brister i genomförandet, både nationellt och på EU-nivå. Det är den svagaste länken i Lissabonprocessen. Därför måste det framtida arbetet ytterligare fokuseras. Det måste ytterligare prioriteras vad som ska göras. Insatser för att öka den interna och externa öppenheten, handeln, är viktiga för att ta till vara globaliseringens möjligheter och för att stärka EU:s konkurrenskraft. Regeringen kommer därför att tydligt verka för att man integrerar den externa dimensionen, handelsaspekten, i Lissabonstrategin. Det handlar också om reformer för att stärka konkurrensen, främja ett bättre och mer innovativt företagarklimat i samt skapa en bättre fungerande arbetsmarknad som ger plats åt flera på arbetsmarknaden och minskar utanförskapet. Sist, men inte minst, handlar det om insatser för att möta gemensamma miljöutmaningar och säkra vår energiförsörjning. Nyckeln till framgång ligger i hur väl vi lyckas integrera Lissabonstrategins mål och intentioner i den nationella politiken hos nationella aktörer. Därför har de nationella handlingsprogrammen en viktig funktion i att stärka ägandeskapet och involvera de nationella parlamenten i strategin. Debatten här är ett led i det arbetet. Men vi behöver också göra mer för att involvera lokala och regionala nivåer i genomförandet av strategin. är det tänkt att målen om att EU ska vara världens mest konkurrenskraftiga ekonomi ska vara uppfyllda. En hel del av arbetet med att färdigställa unionen inför detta, att driva igenom regelförenklingar, bättre lagstiftning, avregleringar, faller naturligtvis på det svenska ordförandeskapet som infaller precis innan, . Det finns också skäl att tro, som någon nämnde, att Lissabonprocessen efter 2010 kommer att få en uppföljare, den så kallade 2. I det arbetet är det naturligt att man vässar Lissabonprocessen något, det vill säga minskar antalet indikatorer, prioriterar satsningar på att fullfölja arbetet med den inre marknaden, har tillväxtskapande reformer och avregleringar. Miljödimensionen kommer självfallet att spela en allt viktigare roll. Det är en fråga som vi kommer att få anledning att återvända till i diskussioner med . presenterade regeringen sitt handlingsprogram i en skrivelse. Jag lämnade själv över den till kommissionen. Där presenterades en bred politik som ska lägga grunden för en långsiktigt hållbar ekonomiskt utveckling som skapar utrymme för ökad välfärd. Programmet består av tre delar. Den första handlar om att göra det mer lönsamt att arbeta. Den andra är reformer som syftar till att göra det enklare och lättare att anställa. Den tredje handlar om att generellt förbättra det svenska företagarklimatet. Handlingsprogrammet togs väl emot av kommissionen. I deras årliga rapport, framstegsrapporten, konstaterar man att gör bra framsteg. Man framhåller många styrkor i det svenska programmet, till exempel arbetet med att göra det mer lönsamt att arbeta och åtgärder för att förenkla för företagen. De åtgärder som vi vidtar i för att främja en mer hållbar utveckling när det gäller miljöteknik och energianvändning menar kommissionen tillhör bland de bästa i . Kommissionen understryker vikten av att fortsätta på den inslagna vägen för att vidta ytterligare åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet och stärka konkurrensen. Det är vår intention, och det har näringsministern redogjort för. På vårtoppmötet kommer Lissabonstrategin att diskuteras. Där är vår uttalade ambition att hela EU ska mobiliseras i ett slags nystart för strategin inför som återstår till 2010.