prot · GV096 · 2007-09-26 00:00:00 — Med tanke på hur urholkad asylrätten uppenbarligen redan är borde konventionen uppdateras och anpassas till dagens värld i stället för till den värld vi levde i efter . Ingen människa är illegal eller olaglig. Jag vänder mig därför bestämt mot att även utskottet i sin utlåtandetext använder begreppet. Jag trodde att vi var överens om att det inte finns några olagliga invandrare. Att migrera är inget brott. Att migrera är en överlevnadsstrategi för många i konfliktområden eller i fattigare länder, och migranterna är de största biståndsgivarna i sina hemländer och till stor hjälp i framväxten av lokala hållbara ekonomier precis som det var här under stora utvandringsperiod. Migranter är inga brottslingar. De är snarare hjältar. Vem av er här vill pröva på en båtfärd från till i de farkoster som används? Jag skulle inte våga. Vi har alla sett dem. Jag skulle absolut inte sätta mig i en sådan båt och ge mig ut på havet. Kommissionen pekar på en viktig fråga, nämligen att flykting- och utvecklingssamarbete måste ses i ett sammanhang. Men den lägger fokus på att se till återvändande flyktingars möjligheter att bidra till utvecklingen i sina hemländer i stället för att se till utvecklingssamarbete och fredsfrämjande i syfte att människor ska slippa lämna sina hemländer. De allra flesta vill ju inte göra det. som vi arbetar med utvecklingssamarbete och fredsfrämjande ska det vara möjligt för människor att friare röra sig över våra gränser för att arbeta och tjäna pengar, så att de själva kan bidra till uppbyggnaden av hållbara lokala ekonomier i sina hemländer. EU:s migrationspolitik med alltmer stängda gränser går på tvärs mot ambitionen att förebygga flykting- eller migrantströmmar. Det måste finnas många legala vägar in i . har en annan uppfattning än Socialdemokraterna och till viss del Vänstern när det gäller arbetskraftsinvandring, även om sista ordet inte är sagt . Vi har ju ännu inte fått det slutgiltiga förslaget, utan det som har kommit är en departementsskrivelse. Den ska nu processas och förhoppningsvis förbättras innan vi kan ta ställning för den här i kammaren. Vi anser inte att den redan väldigt urholkade asylrätten urholkas av möjligheten att söka arbete. Vi anser att asylrätten ska garanteras och att tolkningen ska vara mycket generösare än som arbetskraftsinvandring ska möjliggöras och att de som ändå fått avslag ska slippa åka tillbaka till sina hemländer för att söka arbetstillstånd här i landet. Här skiljer vi oss mycket från det som står i exempelvis Socialdemokraternas motivreservation. Där står det att man inte ska få lov att söka arbetstillstånd inifrån landet om man har fått avslag. Jag tänker i första hand på alla dem som finns här och som har fått avslag men som borde få stanna. De borde få söka tillstånd inifrån landet i stället för att behöva åka hem, vilket de inte vågar. 4 () replik: På samma sätt som man ska vara noga med begreppet olaglig invandring, ett begrepp som inte heller jag tycker att man ska använda, borde man också fundera över begreppet ekonomiska flyktingar. Det har varit stor debatt här i kammaren om att det är ett begrepp som låter påskina att människor i allmänhet kommer till för att tjäna pengar. Jag undrar varför har valt att använda det uttrycket i sin reservation. Är det slarvigt språkbruk, eller har man ändrat uppfattning och ansluter sig till det synsätt som finns i andra partier och som Ny demokrati introducerade i ? Jag vill också fråga om det som kallas stödkontor. Det är försiktigt positivt till, men det får inte kosta för mycket, om jag förstår texten rätt. Finns det inte en risk för att man använder stödkontoren på ungefär samma sätt som man använder Frontex eller andra insatser, alltså för att hålla människor utanför EU och slippa ta hand om deras asylansökningar? För det tredje vill jag ta upp arbetskraftsinvandringen och asylrätten. Jag tror att detta är ett av de områden där jag, om uttrycket tillåts du kan vara lika hård tillbaka om du så önskar anser att är lite naivt. Det som riskerar att hända i en politik som är hård på asylområdet är att människor i stället knuffas över till kön för arbetskraftsinvandring. Man säger: Du har inte riktigt asylskäl, för vi tolkar de regler som finns så restriktivt, men du kan alltid söka tillstånd som arbetskraft. Då blir stora delar av asylpolitiken en fråga om vad har för arbetskraftsbehov, i stället för att vara en fråga om mänskliga rättigheter. Ser inte den här risken? Om du ser den, varför gör du dig själv en otjänst och talar om att spårbytet ska vara möjligt? Lösningen för dem som finns här är inte alls att de ska kunna söka som arbetskraft utan att de genom ett beslut här i får rätten att stanna i landet. 5 () replik: Jag börjar med frågan om ekonomiska flyktingar. Jag håller helt med om att man inte ska använda uttrycket ekonomiska flyktingar. Men det är ett språkbruk som av olika skäl har fastnat i det allmänna medvetandet. Man talar om politiska flyktingar och ekonomiska flyktingar, men naturligtvis bör det stå migranter, för det är ekonomiska migranter det handlar om. Det är möjligt att det har varit ett slarvigt språkbruk från vår sida. Vi är inte försiktigt positiva till stödkontor. Vi svarade på det som grönboken tar upp. Vi menar att det hela beror på vad det blir för innehåll i stödkontoret. Vi vill inte att det ska vara något som liksom Frontex ska hålla flyktingar utanför. När sådana här gemensamma organisationer byggs upp blir det ofta ett dubbelarbete med kostnader i båda länderna. Det händer också att man tar pengar från biståndet, och det är vi mycket kritiska till i det här fallet. Den viktiga frågan som du tar upp är detta med arbetskraftsinvandring. Nej, vi är inte naiva, men vi tycker att vi måste särskilja tydligare. Asylrätten måste vara väldigt klar och tydlig och mycket generösare tolkad än . Det är vad vi vill uppnå. är den så urholkad att det inte går att urholka den mer. Vi menar att vi har en asylrätt som inte uppfyller de krav som ställs i konventionen. Det är de kraven vi ska uppfylla och inte vår egen praxis, som vi har kommit fram till i efterhand. Det ska också vara möjligt att söka arbete. Den som kommer och inte har asylskäl eller skyddsbehov enligt konventionen ska ha möjlighet att söka på annan grund, och det ska man kunna göra inifrån landet. 6 () replik: Det blir kanske en lite semantisk replikväxling mellan mig och , men jag tror att det har politisk betydelse hur man väljer att uttrycka sig. Min invändning mot begreppet ekonomiska flyktingar var inte att man säger flyktingar utan att man säger ekonomiska. Detta löser man inte genom att tala om ekonomiska migranter i stället. De som kommer till gör det i väldigt liten utsträckning för att tjäna pengar eller leva gott på svenska skattepengar. Är det inte i stället så att de av olika anledningar har tvingats lämna sina hemländer? Är det verkligen ekonomin som ska beteckna dem borde det inte i stället vara den fördrivning det har handlat om i deras hemländer? Vi är kanske överens om detta med stödkontor. Man får vara väldigt försiktig, för varje chans som EU nu får att bygga upp nya verksamheter används ju till att bygga murarna högre. Stödkontoren riskerar att bli en bricka i det spelet. Ett exempel i samma riktning är den spanska regeringen, som har beslutat om och tagit fram reklamfilmer, som sänds i olika , där man varnar människor för att söka sig till . Det är ett sätt man använder inom EU för att försöka förhindra att människor får den konventionsstadgade rätten att söka asyl i EU:s medlemsstater tillgodosedd. sade att det är viktigt att särskilja mellan arbetskraftsinvandring och asylpolitik, men i de meningar som därpå följde blandade hon samman de båda sakerna. Vid det tillfälle då man låter en person som befinner sig i och som har fått nej på sin asylansökan i stället söka som arbetskraft gör man just en glidning mellan dessa båda kategorier. Man riskerar även om det är välvilligt från sida att få en situation där asylrätten urholkas och bara de som kan skaffa sig arbete får stanna. 7 () replik: Jag pratade inte bara om de migranter som kommer till . Det är ju som du säger, att de flesta som kommer hit inte är ekonomiska migranter. Men vi pratar om grönboken som handlar om . Till kommer väldigt många ekonomiska migranter, bland annat många av dem som kommer över och till . Det är många ekonomiska migranter. Där finns också asylsökande. Det var det jag tog upp i mitt inlägg här. För att stoppa dessa ekonomiska migranter, som man i stället benämner olagliga invandrare, stoppas även de som kommer för att söka asyl. Där har vi ett stort problem naturligtvis. Om vi återgår till arbetskraftsinvandringen tycker jag inte att det är en sammanblandning. Det kanske är som du säger att det är välvilligt från vår sida. Jag menar att vi har en så urholkad asylrätt att det inte går att urholka den mer som det är . Vi särskiljer det som är asylrätt och den möjlighet att söka asyl som en människa har här. Vad gäller den som har fått ett avslag på sin asylansökan innebär det inte att bara för att har sagt att personen inte har rätt till skydd i den personen inte anser att han har rätt här och därför ska vara tvungen att åka hem. Våra migrationsdomstolar säger att man inte har rätt att stanna och måste åka hem, men den personen anser att han eller hon inte kan åka hem. Att i det läget kunna söka arbetstillstånd här i landet ser inte vi som något problem utan snarare som en utökad möjlighet att få stanna här. Det är inte samma sak som asylrätten. Det är arbetskraftsinvandring i det läget. Jag tycker inte att det ska vara en glidning. Man måste särskilja begreppen, inte sammanblanda. Jag sammanblandar dem inte. Jag tycker att ni sammanblandar dem genom att säga att det då blir en glidning. 8 (): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget om att lägga SfU:s utlåtande till handlingarna. Våra perspektiv har förändrats . Om man går tillbaka ett antal fanns inte boråsarna i Strömstadsbornas värld, än mindre Härnösandsborna. Successivt har världen vidgats men också krympt med hjälp av tekniken, vilket har gjort att vi har lärt känna människor som har kommit längre och längre bortifrån med annan bakgrund. Vi har fått nya relationer. Till vår förvåning har vi upptäckt att vi har varit ganska lika med likartade problem och likartade utmaningar. Vi har lärt oss att lita på varandra. Vi har också upptäckt att det ibland är bra att göra gemensam sak. FN är ett strålande exempel, Europasamarbetet likaså. Och man upptäckte att det kanske var lite onödigt att människor sprang omkring med pass i fickorna när de rörde sig i . Vi som bodde i som fick leva med pass eftersom det bara var en mil till gränsen tyckte nog att det var en ganska bra utveckling. Vi har fått Schengen, och vi är mitt uppe i en harmonisering av asyl- och migrationspolitiken. Väldigt ofta är det bra att göra gemensam sak, och ibland är det det enda sättet för att lyckas. Hur ser då världen ut? Om man tittar på den statistik som gäller asylsökande till de industrialiserade länderna har det kommit 72 000 människor. Då har vi en topp från naturligtvis, men det är även från , , och . Om man prolongerar ut det över året skulle det kanske ligga på upp mot 150 000. När man tittar på de många flyktingar som UNHCR har någon form av hantering av är det lite olika siffror. Jag tror att det 2005 var ungefär 20 miljoner, och jag tror att det var upp mot 30 miljoner. Men det spelar kanske inte så stor roll. Det är stora tal, och det är stora utmaningar. Det behövs ett batteri av åtgärder. Det handlar om en generös asylpolitik. Vi måste utöka vidarebosättningarna. Jag tror att det är bra att komplettera med en möjlighet att komma till för att kunna arbeta. Man måste på diplomatiska plan bidra till politiska lösningar och kanske också med mer traditionellt bistånd. Om vi vill lyckas med den här utmaningen är jag ganska övertygad om att det EU-samarbete som vi nu beträder är en förutsättning, för här kan ett enat och EU göra skillnad. Vägen blir säkert krokig med en massa gropar, men doing nothing is doing harm. Om vi säger nej till ett utvecklat samarbete inom EU är det vår moderata uppfattning att man säger nej till de många hopplösa bedjande blickar som nästan kommer på besök i vårt vardagsrum via tv:n. Det är detta grönboken ytterst handlar om, att öka EU:s totala kapacitet att hjälpa flyktingar. Det här utlåtandet bygger på fem byggstenar. För det första gäller det en gemensam asylpolitik med fullständig och allomfattande tillämpning av , på asylområdet relevanta folkrättsliga instrument, gemensamt regelverk, och det ska vara grundläggande att ha tillgång till asylsystemet. För det andra gäller det en nationell prövning med europeisk rättspraxisbildning. För det tredje ska vi ha en gemensam samordning och stödfunktion på utbildningsområdet när det gäller vissa insatser, information och vidarebosättning. För det fjärde bör vi ha en ansvarsfördelning men också en ekonomisk solidaritet. Vi ser ingen förändring av Dublinförordningen. Man bör följa den, men bedömer vi moderater att den ligger fast. Vi tror också att man ska överväga en ekonomisk solidaritet vad gäller asylansökan. För det femte och sist handlar det om den externa dimensionen som i mina ögon är ett sätt att fördela resurserna lite bättre här i världen, en hjälp till självhjälp. Och så måste EU ta ett steg framåt att bli en tydligare internationell aktör. Då måste man vara enad. Sammanfattningsvis bygger det här utlåtandet på en gemensam asylpolitik, nationell prövning, gemensam samordning och stödfunktion, ansvarsfördelning, ekonomisk solidaritet, hjälp till självhjälp och den externa dimensionen. Det övergripande målet är att öka EU:s totala kapacitet att ta emot flyktingar. I detta anförande instämde (). 9 () replik: säger att det väldigt ofta är bra att göra gemensak sak. Jag tror att få i kammaren invänder. Men den fråga man måste ställa är: Gemensam sak med vem, och gemensam sak för vad? Det som den här grönboken utmålar är att de länder som har blivit medlemmar i , som har det relativt andra världsdelar och länder gott ställt, ska göra gemensam sak för att människor från andra delar av världen ska få det svårare att komma hit. Jag ska vara ärlig och säga att det finns en del formuleringar såväl i grönboken som i utskottsmajoritetens text som är välvilliga. Man skriver generös tillämpning, man skriver fullständig tillämpning av , men verkligheten, , talar ett helt annat språk. Verkligheten är att man bygger upp en gränsövervakningsstyrka som ska hindra människor från att komma in till EU för att söka asyl. Man ska ersätta det med att de som för tillfället har de arbeten som vi har behov av i stället ska få komma hit och söka arbete, men det är inte en hjälp för asylrätten. Vi har nog olika uppfattningar i flera frågor. När säger att säga nej till en gemensam asylpolitik inom EU är att säga nej till de många bedjande blickar som möter oss i tv är det ett målande sätt att uttrycka sig, men faktum är att de bedjande blickarna inte ber om transportörsansvar. De ber inte om en Dublinförordning. De ber inte om att man med visumtvång ska hindra deras föräldrar eller dem själva från att komma till EU för att söka asyl och skydd. De ber faktiskt om det rakt motsatta. De ber om att lagliga vägar för att komma till EU och söka skydd undan förföljelse ska öppnas. Så vad är det egentligen man säger nej till, , om man säger nej till den gemensamma asylpolitiken inom EU? 10 () replik: Man säger nej till att öka den totala flyktingkapaciteten inom . Den bas som beskrivs i utlåtandet har, som jag ser det, sitt ursprung i en bra politik. vill ta avstamp från den och få den att bli så mycket av EU-norm som möjligt. Det är målsättningen. Är vi inte med kan vi inte påverka. Det är vår idé. Vi tror att vi kan påverka, och vi tror att vi med en gemensam EU-politik på detta område också kan lyfta fram och anta de utmaningar vi faktiskt står inför. 11 () replik: Jag tror att är minst. för vi inte en debatt om EU-medlemskapet i allmänhet, där det argument som just nu använde är vi inte med kan vi inte påverka var flitigt förekommande. har det visserligen i den diskussionen visat sig att många länder som har valt att stå utanför EU har klarat sig betydligt bättre än vad har gjort. är väl det mest uppenbara exemplet. Men det vi talar om här är inte EU-medlemskapet. Det handlar i stället om att man inom EU ska fatta överstatliga beslut som tvingar medlemsländerna att föra en viss asylpolitik. Det är en stor skillnad. Det är en väsentlig skillnad därför att det i praktiken innebär att man framgent från sida inte kommer att kunna välja om man ska ingå i operationer som till exempel Frontex, den gemensamma gränsövervakningsbyrån, genomför. har redan börjat sända personal till Frontex, och vi kommer inte att kunna säga nej till att delta i de operationer som Frontex genomför, även om de sker på ett sätt som vi av någon politisk eller annan anledning är motståndare till. Jag förstår liksom inte riktigt hur det kan ha någonting att göra med att värna asylrätten eller öka det gemensamma mottagandet av flyktingar och skyddsbehövande inom EU att vi underkastar oss ett system där vi inte längre nationellt kan besluta om vad vår polis och vad vår militära utrustning, som det också kan komma att handla om, kan användas till. Det är klart att man på många olika sätt kan arbeta för att den gemensamma nivån på hur många som får skydd undan förföljelse ökar. Det kan ske mellanstatligt, och det kan ske genom att man inom FN verkar för en sådan ordning. Det som här föreslås är däremot att vi ska underkasta oss överstatliga beslut som lika gärna kan gå i motsatt riktning och kräva sämre villkor i än vad vi har . 12 () replik: Jag trodde att det framgick att det var asyl- och migrationsområdet vi diskuterade. När och ifrågasätter det här kan man ju inte tolka det på annat sätt än att han tycker att den flyktingkapacitet som EU har är tillräckligt hög. Jag kan inte tolka det på något annat sätt. Tror du att det blir bättre för de människor som flyr från över om vi går i ide i ? 13 () replik: Återigen vill jag säga att det är tråkigt att migrationsministern själv inte är här, men jag hoppas och tror att kan svara på de frågor och funderingar jag har. Precis som så snällt påpekade är vi faktiskt överens om att vi vill ha en harmonisering av asyl- och flyktingpolitiken inom EU och att den ska bygga på höga normer och gällande konventioner. Men jag är väldigt orolig över att man egentligen inte tar de främlingsfientliga krafter som finns i på allvar när man nu ska diskutera denna grönbok. Det första utkastet ser väldigt bra ut, men vi vet också att detta kan komma att förändras. En gemensam asyl- och flyktingpolitik kan leda till att asylrätten urholkas och till att vi kanske får ett ännu mer slutet än vi har . När man läser gårdagens intervju i ser man att migrationsminister prioritet under den här mandatperioden är återvändarfrågan, som alltså berör människor som har fått avslag på sin asylansökan och ska tillbaka till sitt hemland, i stället för den fråga som är så oerhört viktig . Det gemensamma asylsystemet ska ju faktiskt genomföras . Min fråga till är: Ser ni inte de risker som finns med en gemensam asyl- och flyktingpolitik, att man från svensk regering inte kommer att bry sig speciellt mycket om att försöka värna människors rätt att söka asyl i ? 14 () replik: Jag ska se om jag kan sortera ut det här på ett någorlunda begåvat sätt. Vi börjar lite grann bakifrån. När det handlar om, som jag tolkade det, att fokus från den och statsrådet i det här fallet inte skulle vara att faktiskt driva de viktiga frågor som förs fram i grönboken tror jag att kan vara helt lugn. är inte statsrådet här, vilket inte är helt onaturligt. Det kommer nämligen en skrivelse från regeringen , och där kommer statsrådet tydligt att utveckla sin syn på detta. Om vi ska försöka göra en recension av vårt statsråd på det här området vill jag ändå påstå att jag har hört honom tala om att värna asylrätten, att ha individuella prövningar, att det är viktigt med vidarebosättning och så vidare. Jag tycker nog, utan att ens darra på stämman, att vårt statsråd står bakom mer eller mindre vartenda ord som är föreslaget från utskottet. 15 () replik: När det gäller just att värna asylrätten pratar också väldigt mycket om arbetskraftsinvandring. Precis som jag sade i mitt anförande riskerar tyvärr det förslag som håller på att arbetas fram att urholka asylrätten i och med att de människor som kommer hit och söker asyl kan få möjlighet att söka arbete och på så vis få uppehållstillstånd om de får avslag. Ser inte risken med att detta urholkar asylrätten, att det kan bli på det viset att arbetsförheten avgör? En asylsökande skulle kunna få höra att skälen är vaga men att det ändå går att söka jobb och kanske på det viset få stanna. På vilka villkor kommer de ut på arbetsmarknaden om alternativet är att riskera att skickas hem till förföljelse och krig? Vilka villkor och vilka löner godtar man då inte för att kunna få stanna? Jag skulle också vilja fråga om den kritik som har framkommit gällande Frontex. Tanken med Frontex var just att värna asylrätten, att finnas vid gränser för att ge möjlighet för de människor som flyr undan förföljelse att komma till och söka asyl. visar rapporter att så inte riktigt är fallet. Vi hörde från kommissionen när vi var där att man vill hålla dem så långt utanför våra gränser som möjligt. Det var också ett inslag , där man sade att Frontex inte får rädda liv. Det finns inte i deras arbetsbeskrivning. Jag tog också upp detta i eller kanske . Den verkar inte tycka på det viset. Jag känner att man inte vågar gå ut och kritisera Frontex för att inte värna asylrätten. Detta är också något som oroar mig inför arbetet med denna grönbok. 16 () replik: Vad gäller det första arbetskraftsinvandring kontra asylrätt eller bådeoch ser jag inte det som ett problem utan som en möjlighet. Ett av de problem vi har i är just att vi bara har en dörr, och det är asyldörren. Där trängs alla som av något skäl vill komma till . Jag tror att den här tydligheten kommer att göra det både bättre för dem som kommer och lättare med integrationen i det svenska samhället. Vad gäller löner och liknande som du nämner framgår det väldigt tydligt och klart av de papper som finns under beredningsgången att det är de svenska reglerna som ska gälla för sådant. Det gäller naturligtvis att se till att det blir så, men jag ser ingen fara i det. Sedan måste jag ändå säga att jag tycker att det känns precis som att socialdemokratin i det här läget på något sätt inte gillar jobb eller arbete. Alla remissinstanser, inte minst Röda Korset, påtalar oerhört mycket både vikten av att man så fort som möjligt när man kommer hit och söker asyl ska få börja jobba redan dag ett och att det ska ges möjlighet att komma till de olika länderna med viljan att arbeta. Jag tycker nog att nämnda fara inte finns och att Socialdemokraterna med dig, , i spetsen överdriver detta. Ja, Frontex får man helt klart hålla ett vakande öga på. Men i grönboken finns också beskrivet att man ska öka utbildningen för personal som finns längst fram i systemet. Man uttalar också att tillgängligheten till asylsystemet är grundläggande i detta. Vaksamhet alltså, men jag tror att det går att hantera detta. 17 () replik: Jag tycker att vi lätt hamnar i den svenska, inhemska, arbetskraftsdebatten i stället för att prata om . Jag tänker på det du säger om att vi har lärt oss att vi i EU-länderna ska lita på varandra. Men jag upplever att det vi nu gör genom att harmonisera asyl- och migrationspolitiken är att vi försöker avhända oss vårt eget ansvar. Det är lätt när man har någon annan att skylla på i stället för att själv ta ansvar. Vi kan alltid sedan säga: Ja, men det här är EU-regler. Vi kan inte göra något åt det. Den utvecklingen vill inte jag se.