prot · GU0981 · 2007-03-26 00:00:00 — Och följaktligen har den inte heller gjorts till ett led. Däremot finns det ett mycket omfattande beredningsunderlag i form av två offentliga utredningar och en departementspromemoria. Denna departementspromemoria har dessutom inkluderat juridiska storheter som tidigare justitiekanslerer och andra. Det har alltså inte bara varit ett arbete som har bedrivits av Försvarsdepartementets tjänstemän. Det är sant att den gamla regeringen inte lyckades få frågan av bordet. Vi har lyckats få frågan av bordet. Och hela regeringen står naturligtvis bakom förslaget. Jag upprepar : Förslagen i propositionen om en anpassad försvarsunderrättelseverksamhet handlar inte om att kontrollera och övervaka svenska medborgare. Just därför är liknelserna med det regelverk som gäller för polisiär övervakning, domstolsprövning i förhand, inte relevant. Försvarsunderrättelseverksamheten riktar sig utåt mot utländska förhållanden och mot utländska hot mot och försöker att kartlägga och identifiera sådana i tillräckligt god tid. Hela propositionsarbetet har gått ut på att finna det som interpellanten efterlyser, nämligen en godtagbar avvägning mellan effektivitet i denna verksamhet å ena sidan och skydd för den personliga integriteten å den andra sidan. Vi har funnit en avvägning som Lagrådet har funnit bra och godtagbar. Jag hoppas att ska finna detsamma. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:421 om ett miljöledningssystem för hela Försvarsmakten 58 Försvarsminister (): har frågat mig 1.om jag avser att agera för att Försvarsmakten får ett miljöledningssystem som också omfattar den högsta ledningen, 2.om jag avser att verka för att Försvarsmaktens miljöledningssystem moderniseras så att det är anpassat till insatsförsvarets behov och 3.om jag kommer att ålägga Försvarsmakten en årlig redovisningsskyldighet i likhet med vad som gäller för övriga statliga myndigheter och därmed säkerställa att miljöarbetet inte åter faller i träda. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att fortsätta att genomföra sin miljöpolicy så att ett miljöledningssystem kunde vara infört i hela organisationen . I regleringsbrevet preciserades uppdraget. Miljöledningssystemet skulle uppfylla minst kraven enligt standarden ISO 14001 kompletterat med kraven på offentlig miljöredovisning enligt EU-standarden EMAS. Tidpunkten för införandet ändrades senare till 2001, och i årsredovisningen redovisade Försvarsmakten att systemet hade införts. Miljöledningssystemet omfattar hela myndigheten och undantar inte Försvarsmaktens ledning. Systemet innebär att miljöarbetet utvecklas kontinuerligt. Efter genomförd miljöutredning och en fastlagd miljöpolicy planeras mål och åtgärder. Dessa leder i sin tur till uppdrag och genomförande, varefter den genomförda verksamheten utvärderas. Med utvärderingen som grund revideras miljöpolicy, mål och åtgärder. Det sker således en sådan fortlöpande modernisering och anpassning av miljöarbetet som interpellanten efterlyser. Avslutningsvis vill jag understryka att ett miljöledningssystem är en metod för att utveckla miljöarbetet och inte ett mål. Överbefälhavaren är som myndighetschef ansvarig för att arbetet bedrivs i enlighet med regeringens anvisningar i regleringsbrev och myndighetsinstruktion. Däri ingår att Försvarsmakten återrapporterar sitt miljöarbete till regeringen i årsredovisningen. Några ytterligare ålägganden är därför inte motiverade. 59 (): Jag får tacka för svaret från försvarsministern. Jag hade faktiskt i sådana här sammanhang förväntat mig en lång lista över åtgärder som Försvarsmakten vidtagit och över vad man kommer att göra. Men det fick jag inte. Jag säger ungefär som i en debatt här för sedan, nämligen att jag kanske har lite fler frågor än de svar jag fått. Det är helt uppenbart att Försvarsmakten har en mycket lång väg att vandra för att uppfylla de krav som vi ställer på ett robust miljösystem. Min fråga 2, , gällde miljöledningssystemet och dess modernisering så att det är anpassat till insatsförsvarets behov. Att försvaret har ett miljöledningssystem innebär inte att man är bra på att driva miljöfrågor inom försvaret. Man kan ju egentligen låta försvarets bilar köra på vanlig bensin och ha som mål att bli bättre. Det räcker för att ha ett miljöledningssystem. Men jag är också lite intresserad av att höra hur långt försvaret har kommit. Jag fick själv gå in och titta lite grann på er hemsida och försöka leta fram lite fakta. Under Försvarsmakten, bil. 5, i ert regleringsbrev finns det lite intressanta saker. Det är ungefär två sidor. Där har ni ett ambitiöst mål, får jag säga, för er verksamhet. I och för sig skyller ni, till och med i det här brevet, på bristande personalresurser. Men ni säger att Försvarsmaktens arbete rörande begränsning och användning av fossila bränslen sker kontinuerligt. Vackra ord som man hör i sådana här sammanhang är att det är en kontinuerlig process. Men egentligen talar man inte om vad man har gjort. En åtgärd är den förändring av Försvarsmaktens fordonspark som har skett enligt miljöbilsförordningen, skriver ni. Det som står där är faktiskt bra, tycker jag. Ni säger också att det med befintlig teknik är möjligt att gå över till förnybara bränslen inom vissa användningsområden. Jag kan bara buga och säga att det är jättebra. Men det jag är kritisk mot är att ni inte anger några tidsramar. Ni säger bara att det här är möjligt. Jag vore tacksam om försvarsministern kunde utveckla det här lite mer. var det en övning, som säkert känner till, med över 600 militära fordon i ett område från och ned till och . Under de som övningen pågick förbrukades diesel och bensin. Men inte en enda droppe av förnybara drivmedel ingick i övningen. Inte heller fanns det någon beräkning av övningens miljö- och klimatpåverkan. En sådan lyste med sin frånvaro. De ansvariga kallar här klimatfrågan för en detalj. De har listat sin stadsjeepssatsning som en miljöåtgärd och har som enda krav på bilar som hyrts att det ska vara bilar av årsmodell eller yngre. Det här visar hur tandlöst försvarets miljökrav är när man väl kommer till skott. Jag får hoppa lite grann i texten eftersom talartiden rinner i väg. Lite längre ned i försvarsministerns svar står det att miljöarbetet utvecklas kontinuerligt, som sagts. Men , du säger ingenting om hur långt ni har kommit och om hur miljöarbetet har utvecklats. Jag skulle vilja ha ett kort svar om det. Vidare säger du i svaret: Efter genomförd miljöutredning och en fastlagd miljöpolicy planeras mål och åtgärder. Vilka är de mål som du, , pratar om, och hur ser miljöpolicyn ut? Du säger också att det sker en fortlöpande modernisering och anpassning av miljöarbetet. Jag vore tacksam om jag kunde få ett litet svar på den typen av frågor. 60 Försvarsminister (): Jag är en konstig filur som försöker svara på de frågor som jag får i interpellationer. försöker jag undvika att svara på frågor som inte är ställda. Jag har svarat på de ganska kvantitativa frågor, på de formfrågor, som interpellanten har ställt men inte gett mig in på kvalitativa bedömningar. Det beror i huvudsak på att interpellanten inte frågar om det. Däremot säger interpellanten att även han anser att Försvarsmakten har en ganska hygglig historik när det gäller miljöarbete och miljöledningsarbete och att man var tidigt ute. Om detta kan nog mycket mer än jag; det ska jag villigt erkänna. Det är också lite paradoxalt här. Skälet till att man låg så väl framme var ju att den militära enheten på Försvarsdepartementet tillsammans med det amerikanska försvarsdepartementet utarbetade en handbok med miljöriktlinjer för militärsektorn. Det skedde inom ramen för en . Syftet med den handboken var att visa hur ett strukturerat miljöarbete kan bedrivas inom det militära försvaret. Den fick stort genomslag internationellt och var på många sätt en föregångare till det militära försvarets arbete med att sedan införa ett miljöledningssystem. I svaret pekar jag på vissa felaktigheter som för fram i interpellationen, bland annat påståendet att det miljöledningssystem man har inte gäller hela Försvarsmakten, att någon del av ledningen liksom är undantagen. Så är alltså inte fallet. Det hindrar inte att väldigt mycket mer så är det säkert kan göras. Det är möjligt att Försvarsmakten inte lika tydligt som ligger i framkanten i miljöarbetet. Utvecklingen har dock väldigt lite med formen att göra, och det är formen som interpellanten har tagit upp. Inte heller är det korrekt att som, tror jag, hävdas i interpellationen Försvarsmaktens miljöpolicy inte på något sätt ändrats sedan den första gången beslutades . Tvärtom har en ny miljöutredning gjorts. Den i sin tur har lett fram till nya sektorsmål och också till en vision för försvarssektorn. Försvarsmakten har där ett samordningsansvar i förhållande till övriga militära myndigheter. Jag utesluter inte att det finns mycket mer att göra på det här området, och då får vi väl göra det. Men då blir det en annan interpellationsdebatt. 61 (): Jag kan läsa högt här när det gäller fråga 2: Avser försvarsministern att verka för att Försvarsmaktens miljöledningssystem moderniseras så att det är anpassat till insatsförsvarets behov? Lite underförstått: Vad har ni gjort när det gäller den frågan? Jag förstår att miljön inom försvaret kanske inte är bästa gren. Men försvaret har väl också att i förhållande till vårt samhälle ta sitt ansvar när det gäller att förbättra miljön. Det skulle vara väldigt bra att veta vilka miljömål som Försvarsmakten har . Det är ungefär en del av det som ligger i fråga 2. När det gäller fråga 3 säger du att återrapportering sker från Försvarsmakten till regeringen. Men i sådana här sammanhang är det ganska vanligt att återrapportera också till det är faktiskt brukligt i sådana här sammanhang och inte bara till regeringen. Det finns många olika delar inom Försvarsmakten, och ett exempel är . Skickar sin miljöpolicy till så att de kan kolla detta? Det ligger i de här frågorna. Förvarsministern gör det väldigt enkelt för sig genom att svara på detta sätt och inte gå in på en enda del av dessa viktiga frågor. Mina frågor kvarstår. Har försvarsministern några miljömål för Försvarsmakten ? Du kan väl säga någonting. Och sker återrapporteringen också till , viket är brukligt i sådana här sammanhang? 62 Försvarsminister (): Det är svårt att komma längre. Jag menar att utvecklingen av Försvarsmaktens miljöarbete har väldigt lite att göra med formen för redovisningen av arbetet. andra fråga gällde vad vi ska ta för initiativ för att anpassa miljöarbetet till det nya insatsförsvaret. Mitt svar är att miljöarbetet är en kontinuerligt pågående process där man sätter mål, anpassar sig efter dem, utvärderar och sedan sätter nya mål. Jag kan efter debatten lämna över en annan bilaga som handlar om försvarssektorns miljömål 20072011 till . Det är ett dokument som är framtaget i samarbetet mellan Försvarsmakten, FMV, Försvarshögskolan, FRA, FOI och . Man försöker där att på olika sätt bryta ned de mål som angavs i regeringens miljömålsproposition. På olika områden försöker man att sätta sektorsmål för miljöarbetet och på ett brett sätt bilda en bas för hur varje myndighet för sig kan gå vidare för att leva upp till de krav som ställs. Det sker en återrapportering. Vi gör det inte till det överordnade för Försvarsmaktens miljöarbete, men det sker en kontinuerlig återredovisning. Jag föreslår att också tar del av den årsredovisning som Försvarsmakten avgav. 63 (): Jag får tacka försvarsministern. Han verkar vara lite positiv i alla fall, och han försöker ta till sig detta stora problem som vi alla, även Försvarsmakten, delar. Jag tar den bollen och hoppas att vi kan försöka hitta någon lösning och att Försvarsmakten försöker hitta någon lösning på detta problem. Jag hittade som sagt en bil. 5 från Försvarsmakten, och där står det väldigt mycket bra saker. Jag erkänner detta. Problemet är dock att det är väldigt lätt att skriva vad man har som mål och vad man ska verka för. Jag vill se lite mer konkret vad Försvarsmakten har gjort och vilka mål ni har. Ni måste väl ha någon form av procentsatser till exempel att av fordonen ska vara miljöanpassade inom ett visst antal år så att man åtminstone kan följa utvecklingen. Det finns inte en rad om detta, utan det är bara vackra ord! Jag kan tycka att det är helt okej, men det vore väldigt bra om Försvarsmakten också tog ett lite större ansvar. Det behövs för att ni ska bli trovärdiga i denna debatt. Det är ju väldigt viktigt. Även försvaret måste bli trovärdigt i denna miljödebatt, vilket ni inte har varit globalt sett. På den punkten är ni ju en miljöförstörare. Går vi tillbaka och tittar på vad ni har släppt ut ser man att ni inte får några bra betyg. Ni har alltså mycket att bevisa. Jag tar ändå tag i bollen du skickar och hoppas att det blir något bra av detta . 64 Försvarsminister (): Jag noterar att väldigt tydligt vänder sig till Försvarsmakten. Han uttrycker vad man måste bli bättre på, och han hänvisar till det som står i bil. 5, som är en bilaga till Försvarsmaktens årsredovisning. Han säger att det är bra men att det är väldigt mycket vackra ord; han undrar hur man ska veta att det blir något av detta och vad det är Försvarsmakten vill göra. Jag vill bara påminna om att jag är försvarsminister och inte överbefälhavare. Jag är inte myndighetschef för och har inte till uppgift att svara för den. Däremot är Försvarsmakten en av elva myndigheter under det departement som jag är satt att leda. Jag vidgår gärna att Försvarsmakten naturligtvis är väldigt viktig. Om vår försvarsmakt används är verksamheten inte särskilt miljövänlig, för den handlar i huvudsak om att sprida död och förintelse omkring sig. Men jag vidgår gärna att det i fred naturligtvis är viktigt eftersom Försvarsmakten är största statliga myndighet att man tar in miljöaspekter och beaktar dem på olika sätt. Hur många fordon som ska miljöanpassas är ärligt talat mer en typ av frågor som bör riktas till Försvarsmakten som myndighet. har ju som ledamot av försvarsutskottet alla möjligheter att ställa den typen av frågor. Jag försöker inte svära mig fri från att regeringen naturligtvis också har ett ansvar för att alla myndigheter inklusive Försvarsmakten är aktiva i detta arbete och att det inte glöms bort för att annat prioriteras högre. Våra instrument för detta är budgetproposition och regleringsbrev. Jag ska se till att vi har en tydlig miljöprofil i våra regleringsbrev även framgent. Sedan får hjälpa till att ställa kontrollfrågor till Försvarsmakten i försvarsutskottets löpande arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:386 om kommunernas förutsättningar att ta emot flyktingar 65 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig om jag är beredd att höja introduktionsersättningen till de kommuner som tar emot nyanlända flyktingar. Jag utgår från att menar den statliga schablonersättningen till kommunerna för flyktingmottagande. besvarade jag tre interpellationer på motsvarande tema. Det jag tog upp i det svaret kan i stora delar gälla även för besvarandet av interpellation. Jag ger därför här ett mer kortfattat svar. Det finns skäl att anta att antalet flyktingar blir på samma nivå som 2006 eller till och med högre . Det kommer att innebära fortsatta påfrestningar när det gäller kommunernas mottagningskapacitet. Jag vill understryka igen att det är ett nationellt ansvar att de personer som på grund av skyddsbehov får uppehållstillstånd ges bra förutsättningar för en snabb etablering i det svenska samhället. Osäkra boendesituationer och koncentration till vissa områden kan försvåra etableringen. Det är därför viktigt att alla kommuner, oavsett politiskt majoritetsförhållande, medverkar till att bereda plats för asylsökande som får uppehållstillstånd. Inte minst kommuner i regioner med en bra arbetsmarknad och god efterfrågan på arbetskraft måste medverka i flyktingmottagandet. När det gäller ersättningen till kommunerna var enig om, utöver den tillfälliga ersättningen , att schablonersättningen per individ också skulle höjas med mer än vad som motsvarade kostnadsutvecklingen. Så har också skett för att i ett längre perspektiv ge kommunerna högre ersättning. bereds direktiv för en utredning om effektivare insatser och incitament för att påskynda arbetsmarknadsetableringen för nyanlända invandrare. Utgångspunkter för en sådan översyn är bland annat att individen ska ha möjlighet att göra egna val och ges incitament att snabbt etablera sig på arbetsmarknaden och lära sig det svenska språket. Inom ramen för utredningsuppdraget kommer frågan om ersättningen till kommunerna att behandlas. 66 (): Jag tackar så mycket för svaret från integrationsministern. Jag håller helt med om att vi har en unik situation. Vi kommer med största sannolikhet att ta emot väldigt många flyktingar i under detta år. Med tanke på den politiska situationen i ska vi faktiskt vara stolta över att vi kan ge skydd för människor som flyr från våld och krigstillstånd. Just därför ställer jag frågan. Som boende i kommun där vi tar emot väldigt många flyktingar från ser jag problemen framför mig. Det är naturligtvis positivt att var så enig om att höja introduktionsersättningen även permanent och inte bara tillfälligt till 2006. var ju starkt pådrivande i den frågan. Men ser vi att detta inte räcker. Utredning efter utredning visar att detta inte täcker kostnaderna. av introduktionsersättningen går till socialbidrag eller direkt introduktionsersättning till de nyanlända. Det finns inte tillräckligt med resurser kvar i kommunerna för att ge dem det positiva mottagandet, svenska kunskaper och den väg in i det svenska samhället och arbetslivet som de behöver. Det är då jag blir orolig. är jag orolig över att detta ger föga incitament för de kommuner som inte tar emot flyktingar att ändra sin hållning. Om man måste ändra sin hållning som undersökning efter undersökning visar att det kostar mer än vad man får från staten att ta emot nyanlända flyktingar ökar knappast benägenheten. Då kommer kommuner som , , och att fortsätta att vara de orter där man tar emot flest. Det kommer att belasta dessa kommuner, och det ger också en svår situation i dessa kommuner med starka risker för debatter om främlingsfientlighet och annat när olika resurser måste slåss med varandra. Ministern öppnar ändå lite grann för detta i slutet av sitt svar där hon säger att det pågår en utredning om dessa frågor. Är ministern beredd att driva frågan att kommunerna ska få en högre ersättning när de tar emot flyktingar för att klara den stora anstormningen och att klara den framöver också och skapa det incitament, den morot, som vi behöver för att fler kommuner i ska ta sitt ansvar och ta emot flyktingar? Det är inte konstigt om kommunerna nekar. Vi kan ha politiska och moraliska synpunkter på detta, och jag är den första som tycker att alla kommuner borde göra sin plikt och ta emot flyktingar, öppna sina dörrar. Tyvärr är det ofta ganska välbärgade kommuner dessutom som säger nej. Om man inte vill arbeta med tvångsåtgärder behövs det faktiskt morotssystem som fungerar. Hur långt är den nuvarande regeringen beredd att gå i denna fråga? 67 (): Under mina resor runt om i landet, inte minst i många av landets skolor, får jag ofta frågan: Varför bosätter sig invandrarna tillsammans? Blir det då inte mycket svårare att komma in i det svenska samhället? Svaret på det är egentligen tvådelat. Det första är väldigt enkelt. Det är en mänsklig drift. När man flyttar till ett annat land flyttar man ofta till det område där väldigt många människor från det egna hemlandet bor. Man har en språklig och kulturell samhörighet. Det är inte konstigare än att väldigt många människor som utvandrade från hamnade i så kallade svenskkolonier. Svenskar som flyttar till exempel till hamnar i så kallade svenskkolonier med svenska kyrkor, svenska skolor med mera. Till och med bidrar ibland till att driva skolor i andra delar av världen, så kallade svenskskolor. Det är det första skälet. Det är en naturlig mänsklig drift, man dras till varandra. Men det är tyvärr inte det enda skälet. Det andra skälet, som inte är fullt lika positivt, är naturligtvis att inte alla kommuner i vårt land tar emot flyktingar. Det finns ett antal kommuner som systematiskt har stängt dörrarna och inte alls är beredda att ta ett solidariskt ansvar för den som jag ändå tycker generösa och humana flyktingpolitik som vi ska ha. Dessa kommuner är ofta välbärgade kommuner med en borgerlig majoritet som styr. I interpellationssvaret anger regeringens företrädare att det inte handlar om politiska majoritetsförhållanden. Också i andra sammanhang för regeringens företrädare fram att det kanske framför allt handlar om den ekonomiska ersättningen, det är den man ska se över. Det är väl bra. Det är väl förtjänstfullt om man kan öka stödet till kommunerna för att möjliggöra en bättre introduktion och en bättre arbetsmarknadsintroduktion. Sanningen är den att många av de kommuner som är inte med om att ta ett solidariskt ansvar inte är fattiga kommuner. För dem kan det omöjligen vara en ekonomisk fråga. Det är landets mest välbärgade kommuner det handlar om. Det handlar om kommuner som , , , och andra som inte på något sätt kan sägas gå på knäna rent ekonomiskt. Då måste det naturligtvis vara något annat som gör att man inte känner att man vill vara med och ta ett solidariskt ansvar för den nationella flyktingpolitik som vi ändå för oavsett vilken regering vi har haft. Nej, herr talman, jag tror att det är dags att vi börjar fundera och resonera hur vi på andra sätt skulle kunna se till att få en jämnare spridning av flyktingmottagandet över våra kommuner. Jag tror att det skulle vara till stor fördel för de människor som kommer hit att faktiskt kunna bosätta sig i andra kommuner än de traditionella som räknade upp , , där jag är uppvuxen och andra kommuner som inte bara tagit sitt ansvar utan tagit mer än sitt ansvar och varit oerhört solidariska. Det har naturligtvis lett till att vi fått en del bekymmer, som i fallet där man bitvis går på knäna när det handlar om skolsituationen, bostadssituationen med mera. Är det inte dags, statsrådet, att göra något vederhäftigt, göra något ordentligt för att få en bättre spridning av flyktingmottagandet i vårt land, för att få en bättre integration och ett bättre solidariskt ansvarstagande i vårt land? Det räcker inte med att göra som statsrådets kolleger gör, dela ut flygblad på den egna kommunkonferensen. Mer handlingskraftig än så är väl den nya regeringen, hoppas jag. 68 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det går inte att understryka ofta nog att vi ska vara stolta över att vi har möjlighet att ta emot skyddsbehövande i vårt land. Det hoppas jag att vi ska fortsätta att kunna göra framöver. Jag är bekymrad över att kommunerna har det väldigt ansträngt, speciellt och som många nyanlända väljer att söka sig till. Den friheten vill jag inte begränsa, men jag inser att det blir bekymmersamt för kommunerna. Det beror på väldigt många olika saker. Det allra viktigaste är kanske att vi har haft en lågkonjunktur. Vi har haft då det inte kommit några nya jobb så att människor har kunnat söka jobb och så snabbt som möjligt fått komma ut i arbete. Vi kan nog säga att ersättningar inte räcker, men de kommer inte heller att räcka om vi inte skapar en situation där människor så snabbt som möjligt kommer ut i arbete. Oavsett hur mycket pengar vi lägger på introduktionen handlar det till syvende och sist om att fort komma ut i arbete. Regeringen är beredd att vidta olika åtgärder för att underlätta för kommunerna att ta emot men också för att underlätta för enskilda personer att så fort som möjligt etablera sig på arbetsmarknaden. Vi återkommer till vissa av åtgärderna redan i vårpropositionen som presenteras .