prot · GV098 · 2007-10-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till trafikutskottet vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i trafikutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald den 2 oktober31 december till suppleant i trafikutskottet () 3 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:1 Till Interpellation 2007/08:1 Ersättning till telekunder av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditionschef 2007/08:4 Till Interpellation 2007/08:4 Försvarsanslagen och insatser i utlandet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:7 Till Interpellation 200708:7 Social dumpning av konsumentregler av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:8 Till Interpellation 2007/08:8 Brister i förberedelserna till av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:9 Till Interpellation 2007/08:9 HBT-personer och utlandstjänst av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:18 Till Interpellation 2007/08:18 Uppgradering av JAS 39 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:23 Till Interpellation 2007/08:23 Rådet för utförsäljning av statliga företag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa utomlands. () Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2007/08:3 om förbud mot azofärger 1 Jordbruksminister (): har frågat äldre- och folkhälsoministern om inte EU:s skyddsklausul med hänvisning till folkhälsan bör nyttjas för att återinföra förbudet mot azofärger i eller att initiativ bör tas för att agera på annat sätt. En fråga har också ställts om vilka åtgärder som kommer att vidtas i syfte att ändra den rättsliga grunden för EG:s livsmedelslagstiftning så att det blir tydligt att den syftar till att förbättra människors hälsa och miljö och inte enbart att främja den fria rörligheten på EU:s fria marknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag börjar med att besvara din andra fråga om valet av rättslig grund för EG:s livsmedelslagstiftning. Det finns enligt min mening inte några skäl att agera eftersom det av EG:s allmänna livsmedelslag tydligt framgår att inga livsmedel som inte bedömts säkra ur hälso- och miljösynpunkt får förekomma på marknaden. Den riskvärdering som sker i den europeiska myndighetens regi, Efsa, tillsammans med den riskhantering som sker inom ramen för kommissionens genomförandekommittéer för att prövningen av azofärgämnenas säkerhet blir tillfredsställande bred och genomlyst. Som svar på din första fråga ser jag ingen anledning att återinföra förbudet mot azofärgämnen nationellt genom att nyttja skyddsklausulen i EU. Det finns inom ramen för EU en utstakad process för att pröva att de tillsatser som finns på marknaden är säkra. Prövningen är givetvis inte definitiv utan sker fortlöpande allteftersom till exempel nya vetenskapliga rön eller tekniska uppgifter som kan påverka bedömningen av ett livsmedel tas fram. Det är en process som vi har förtroende för och aktivt deltar i tillsammans med de andra medlemsstaterna. Det finns heller inget som tyder på att frågan om azofärgämnenas säkerhet inte kommer att prioriteras av alla berörda parter och slutföras inom en rimlig tidshorisont. Efsa håller, som du nämner i din interpellation, på att ompröva alla EU-godkända tillsatser. När Efsa påbörjade denna omprövning förordade att Efsa skulle börja med färgämnestillsatserna och då särskilt azofärgämnena. Så skedde, och Efsa som enligt planerna skulle ha slutfört utvärderingen kommer att behöva lite mer tid för att också kunna ta hänsyn till resultatet av den brittiska studien. har alltsedan vårt förbud mot azofärgämnen togs bort 1999 på olika sätt även bevakat och följt upp frågan om azofärger nationellt. har till exempel fortlöpande övervakat konsumenternas intag av azofärgämnen och bedömde i en rapport om livsmedelstillsatser att azofärgämnen i livsmedel inte var ett allergi- eller hälsomässigt problem. Svensk industri och handel har en restriktiv inställning till användning av azofärgämnen. Detta har till skillnad från situationen i lett till att svenska barn utsätts för förhållandevis liten exponering av azofärgämnen. Avslutningsvis vill jag betona att de övervägande som Efsa utvärdering kommer att analyseras noga i syfte att få fram ett bra underlag för de fortsatta diskussionerna fram mot ett beslut. Det är ett beslut som i enlighet med EU:s livsmedelslagstiftning ska använda sig av såväl säkerhetsmarginaler som försiktighet. 2 (): Jag ska börja med att tacka för svaret, även om jag känner att svaret är så märkligt såtillvida att hälsa alltid är lika med producentperspektiv. Det är inte första gången jag har försökt att ställa frågor till hälsoministern och det är jordbruksministern som svarar. Jag har respekt för att ni har den arbetsfördelning ni har, men jag kan tycka att det är något märkligt att perspektivet folkhälsofrågor lyfts upp på det sättet det gör. När det gäller den här sakfrågan kan man fundera över att det vid andra interpellationsdebatter i kammaren har sagts att det är viktigt att man bedömer livsmedel ur både hälso- och miljösynpunkt. Så har inte alltid skett inom EU. För inte så länge sedan diskuterade vi i kammaren sötningsmedlet sukralos. När det prövades bedömdes det ur hälsosynpunkt, men det var tveksamt vilka miljöegenskaper denna produkt har. Tyvärr utgår EU:s livsmedelslagstiftning från ett snävt synsätt när det gäller hälsoaspekter. Självklart är det bra att regeringen hyser god tro till myndigheterna, men man behöver också syna korten. Det är inte så att det finns andra azofärgämnen nu än de som fanns som hade förbjudit. Det är inte så att de har blivit mindre farliga . Snarare är det så att kunskapen ökar. Efsa har i sin ambition att gå vidare med resultaten från den brittiska studien sagt att det ska ske en förlängning. Det är bra. Regeringen säger att industri och handel generellt har en restriktiv inställning till användningen av azofärger, men det underlättar inte för oss konsumenter. Svenska barn utsätts för en förhållandevis liten exponering. Men även om det är så generellt kan det ändå innebära en risk för andra. Det framgår tyvärr tydligt i svaret att producent går före konsument. Jag undrar hur regeringens ambitioner ser ut eftersom det inte går att läsa ut av svaret. Det handlar mer om att vänta på vad EU ska göra. Som jag sade förut är det ganska tydligt att det är samma azofärgämnen vi pratar om nu som det handlade om . Den brittiska studien är en ganska stor och omfattande studie, så det är viktigt att Efsa nu går vidare. Men det skulle vara bra för till exempel de tjänstemän på som sitter i det råd som ser över tillsatsdirektiven att också ha lite stöd i ryggen från de politiska ambitionerna i . Jag tycker att det är viktigt att inför behandlingen i EU försöka skicka med vad vi i vill. Jag måste avslutningsvis fråga: Vad betyder det sista stycket i svaret? Vill man betona den övervägande utvärderingen? Jag har läst det här stycket . Vad är egentligen regeringens ambition? Det kan jag inte läsa ut av detta svar. 3 Jordbruksminister (): Låt mig betona att den rapport som har presenterat är intressant. Av det skälet håller vår svenska myndighet, , nu på att analysera den noga. har lämnat över sin rapport till den europeiska organisationen , som också håller på att analysera den. Det är på så sätt jag tycker att vi ska arbeta, fru talman. När nya rön kommer fram hos oss eller någon annanstans, inom eller kanske till och med utanför Europeiska unionen, måste vi hjälpas åt för att få fram bästa möjliga utvärdering och påföljande resultat av en sådan utvärdering. Det är så vi måste arbeta i en global värld, det vill säga att vi hjälps åt. Vi kan inte hålla på var och en för sig och alltid göra allting själva, utan vi måste som sagt hjälpas åt. Detta bygger på att vi litar på varandra. Det bygger på att vi är ärliga vid presentationen av våra resultat, att vi använder de resultat som vi får fram på olika sätt vetenskapligt och att vi inte tror utan använder vetenskapen som grund vid de bedömningar som slutligen måste göras. Låt mig också påpeka, fru talman, att min inställning vad gäller mat är att mat ska vara sund och säker. Om jag får skämta lite grann tycker jag dessutom om när mat är god. Om vi ska få de produkter som vi vill ha på vårt matbord måste vi lita på andra. Eftersom vi av naturliga skäl, klimatologiska skäl, inte kan framställa allt i vårt land måste vi ha ett utbyte med andra länder. Det i sin tur förutsätter att vi litar på andra länders myndigheter när vi gör de bedömningar som vi ska göra kring den mat som vi använder i våra hushåll och annorstädes. Därtill har vi på vår kontinent och i vårt land lagt till ett mått av försiktighet. Vi säger att även om vetenskapen säger till oss att saker och ting är sunda och säkra har vi ett försiktighetsmått. Det gör att vi sätter gränser betydligt lägre än vad vi egentligen skulle kunna göra utifrån den vetenskap som vi använder oss av vid de bedömningar som görs. Avslutningsvis, fru talman, måste jag erkänna att mitt svar i det sista stycket kanske inte är alldeles glasklart. Vi kommer alltså att använda oss av Efsas utvärdering och analysera den noga när den kommer. Det är innebörden i det stycket. 4 (): Jag delar synen att det är vetenskap som ska ligga till grund, och därför är det viktigt att man tar hänsyn till att hade gjort ett ställningstagande. Det var inte på grund av tyckande eller tro som beslutade att vi inte skulle ha azofärgämnen i vårt land. Det fanns en grund för det, och det var att det fanns hälsorisker. Därmed försökte få till stånd ett undantag. Men vi var tvungna att ge oss därför att vi inte kunde leda i bevis att det var farligt, i stället för att man från den andra sidan bevisade att det var ofarligt. Det är ett bekymmer att det är så. Jag delar ministerns syn på att mat ska vara god därom tycker vi lika. Mat är inte alltid vad man tror, tyvärr. Jag vet inte om ministern har läst , som kom ut nu . Där talas det om smöraromer, senapspulver, maltodextrin, socker, vatten och stabiliseringsmedel. Gräddvaniljglass är inte alltid det som utlovas, utan vaniljen är snarare gjord på lignin från kasserad granved än av vaniljorkidén. Det är mycket vi tror att maten är. Visst ska vi lita på andra, men vi kan inte gå på tro. Det behövs faktiskt vetenskap för att man ska kunna se vilka effekter det har när man tillsätter så mycket olika tillsatser i mat. När Efsa och andra myndigheter har prövat har man prövat utifrån varje ingrediens för sig. Om det nu är så att ett antal azofärgämnen, tillsatser i form av aromer och tillsatser i form av konserveringsmedel påverkar oss är det väl rimligt att man gör sådana tester ordentligt och har en försiktighetsprincip som innebär att det inte är fritt fram att använda tills man vet. är det i stället tvärtom, och vi får vänta och se om myndigheterna hittar något farligt. Jag tycker att det är jättebra att Efsa har sagt att man ska gå vidare. Men jag kan inte höra att man har någon ambition att se till att det är kvalitet i våra livsmedel. Det vore väl bättre att ha sådana livsmedel att vi konsumenter inte behövde läsa en innehållsförteckning som är så lång att vi inte förstår hälften, med många konstiga ord därtill. I fallet med azofärgämnen tycker jag att det är viktigt att visa att det finns ett konsumentintresse och inte bara ett producentintresse. Som konsument måste man kunna lita på producenten ja, men man ska också kunna veta att de ämnen som är farliga inte finns i vår mat. Tyvärr är inte det fallet. Det är bra att ministern erkänner att det sista stycket inte var så tydligt. Jag har läst det . Jag hade ändå hoppats att ministern inte bara ville vänta och se utan skulle uttrycka en vilja att livsmedel ska testas ordentligt, och att vi kan skicka med våra representanter som sitter i rådet och går igenom alla tillsatsämnen att de ska fasa ut dem som det finns minsta lilla misstanke om har hälsovådliga effekter. 5 Jordbruksminister (): Omprövningen av samtliga godkända färgämnestillsatser kommer att ha slutförts. Därefter, inom en lika snar framtid, ska frågan om färgämnen hanteras av ingående medlemsstater tillsammans med . Det finns, som jag ser det, ingen anledning att inte avvakta den här processen så att vi får allas bedömningar. har dessutom jag vill poängtera det i den här debatten, som jag också har nämnt aldrig släppt frågan om azofärgämnen, utan vi har haft användningen av dessa ämnen under ständig uppsikt. presenterades en rapport från som redovisades för den dåvarande regeringen, och i den gjordes en grundlig genomgång av läget. Det är alltså på detta sätt EU med gemensamma krafter kan bidra till att vi får ökad kunskap och kan fatta rätt beslut. Efter Efsas riskvärdering kommer något som heter riskhantering. I den hanteringen kommer även andra aspekter att beaktas, vilket jag måste poängtera i den här debatten eftersom interpellanten tog upp denna frågeställning. Även andra aspekter kommer alltså att analyseras och vägas in allt ifrån konsumentfördelar till mijöaspekter, märkning och sådant. Detta är en viktig princip som jag ser gagnar konsumenterna därför att vi hjälps åt, inte minst vad gäller informationsutbyte och när det gäller att med vetenskap pröva varandras slutsatser. Låt mig på nytt i denna replikomgång ta upp frågan om konsumentmakt. Det är vi konsumenter som ytterst bestämmer vad som ska framställas och tillhandahållas i olika handelsled. Finns det ingen konsumentefterfrågan vågar jag så smålänning jag är slå vad om en rätt stor peng att en sådan produkt inte tillverkas. Vi måste använda konsumentmakten om vi tycker något och också på så sätt få fram en högre kvalitet på de livsmedel vi konsumerar dagligdags. 6 (): Det är bra att man inte släpper frågan. Men att man inte släpper frågan tycks inte vara detsamma som att man håller tummen på utan snarare att man följer efter och ser vad som händer. Kunskap är makt, visst, men om man verkligen ska kunna ha en konsumentmakt och styra genom efterfrågan måste man som konsument kunna se vad en produkt innehåller. Och det är minsann inte alltid lätt. Ta till exempel bensinstationers godishyllor. Hur ska man kunna se vad de olika godissorterna där innehåller? Då måste man särskilt fråga. I vissa affärer har man på varje låda eller varje burk en innehållsförteckning med massor av olika E-nummer som man kan läsa sig till, men så är det inte överallt. Jag tycker att det är viktigt att vi som konsumenter så att säga ska kunna handla med fötterna och använda vår konsumentmakt. Men för att vi ska kunna göra det måste vi också kunna få kunskap. I frågan om azofärgämnen bygger tyvärr kunskapen på att man har prövat varje ämne för sig. Därför är det faktiskt väldigt bra att denna studie nu har kommit. Det vore viktigt att åtminstone kunde uttrycka någon form av viljeinriktning när det gäller att man ska testa på flera olika sätt för att se att ett ämne inte är farligt. I stället för att bevisa att ett ämne är farligt borde man bevisa dess ofarlighet. Hur kan jag som konsument veta att en vara innehåller azofärgämnen eller konserveringsmedel? Då måste jag läsa innehållsförteckningarna. Tyvärr har vi mycket kvar att göra även när det gäller innehållsförteckningar, som är väldigt svåra att läsa. Jag hoppas verkligen att Efsa och svenska myndigheter trots att det inte finns något politiskt tryck från regeringen ser till att de här undersökningsresultaten sprids. 7 Jordbruksminister (): Tack för interpellationen, . Detta är viktiga frågeställningar, inte minst med tanke på att vi använder livsmedel och äter . Vi ska vara aktsamma när vi väljer livsmedel eftersom vi får i oss det vi äter i vår kropp. finns elva godkända azofärgämnen. De är syntetiska. Av dessa används sju i livsmedel som färgas det kan vara drycker, godis eller sylt, för att ta några exempel. Det är inte tillåtet att använda dem i de så kallade baslivsmedlen. Här har konsumenten ett val att göra. Vid handelsplatsen bör det finnas en märkning. Gör det inte det kan ju konsumenten avstå från att handla sådant som han inte är säker på vad det innehåller. Detta är val nummer två som konsumenten kan göra. Detta säger jag apropå något som jag tycker det är viktigt att prata om, nämligen konsumentmakt. Denna makt är effektiv om en konsumentgrupp vill att någon produkt eller något ämne inte ska finnas på marknaden. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:5 om arbetslösa och långtidssjukskrivna med ärenden hos kronofogden 8 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att de människor som till följd av arbetslöshet och långtidssjukskrivning redan befinner sig i en ekonomiskt utsatt situation inte ska bli föremål för indrivning hos till följd av obetalda a-kasseavgifter. Frågan är ställd mot bakgrund av att blivit uppmärksammad på att arbetslöshetskassorna kommer att bli hårdare i sin hantering av de personer som straffat ut sig från arbetslöshetskassan genom att låta bli att betala medlemsavgiften. Regeringen genomförde förändringar av finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Syftet med reformen var att skapa motiv för arbetslöshetskassorna och fackförbunden att medverka till att arbetslösheten hålls tillbaka men även att skapa motiv för arbetslöshetskassorna att skärpa kontrollen så att ersättning inte betalas ut felaktigt. Den bestämmelse som medför att den som inte betalat sin medlemsavgift för en viss månad inte förlorar sitt medlemskap är en skyddsregel. Genom att aktivt informera arbetslöshetskassan om att man vill utträda kan medlemmen undgå att betala medlemsavgift än som önskas, men så länge man är medlem och omfattas av arbetslöshetsförsäkringen ska man betala sin medlemsavgift. I samband med förändringar av de regelverk som arbetslöshetskassorna handhar är det viktigt att arbetslöshetskassorna anpassar sina rutiner och informerar sina medlemmar om kommande förändringar samt om eventuella konsekvenser som det nya regelverket kan medföra. På så sätt kan den situation som nämner i sin interpellation undvikas. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har ställt stora krav på arbetslöshetskassorna, och regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att de ska kompenseras med för de administrativa kostnader som förändringarna medfört. Regeringen har vidare föreslagit att ytterligare en grupp, arbetslösa med sjukpenning, från ska undantas från skyldigheten att erlägga medlemsavgift som ska täcka arbetslöshetskassans kostnader för den så kallade arbetslöshetsavgiften. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta någon ytterligare åtgärd i denna fråga. 9 (): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret. Den här frågan berördes vid frågestunden av . Interpellationen var aktuell , men det fanns ingen lämplig tid för besvarandet, men det hittade vi i stället. Att regeringen inte avser att göra något mer än det förslag som ministern läste upp är ett av grundproblemen när det gäller det som tas upp i interpellationen. Det är ju ett fördelningspolitiskt perspektiv i interpellationen. Det handlar naturligtvis om hur människor drabbas av de fördelningspolitiska beslut som regeringen har fattat. Detta berör över 300 000 människor som har lämnat a-kassorna som en följd av regeringens politik. De flesta har, som arbetsmarknadsministern känner till, straffat ut sig genom bristande betalning, vilket tar . Ministern säger i svaret att kassorna ska informera sina medlemmar om att man kan lämna sitt medlemskap och på så vis förhindra att man straffar ut sig. Men vi kan nog ändå utgå från att de flesta som har lämnat a-kassorna har gjort det på grund av bristande betalning. Då har de också en rest till a-kassorna bestående av tre månadsavgifter, ca per person. Många som har de här skulderna till arbetslöshetskassan har säkert betalningsförmåga. Men vi vet också att en stor grupp består av de människor som utifrån regeringens fördelningspolitik inte har betalningsförmåga i fråga om dagliga utgifter och absolut inte när det gäller att betala a-kasseavgiften eller en skuld som förmodligen kan uppkomma på grund av detta. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, Arbetslöshetskassornas , , alla arbetslöshetskassor och naturligtvis de medlemmar som måste lämna och har lämnat på grund av att de inte har råd är mycket oroliga över vad som händer när ministern hänvisar till att regeringen inte kan göra mer och inte tänker göra mer än det som ministern läste upp i svaret. Ministern stoppar tyvärr huvudet i sanden och låtsas som att problemet inte existerar, kan jag tycka. Ministern har tidigare i en debatt, som jag också hänvisar till, jämfört situationen för en arbetstagare med att man, om man har en bilförsäkring, naturligtvis ska betala för sin försäkring. Men en arbetslöshetsförsäkring är faktiskt något helt annat än en sakförsäkring. Arbete behöver vi för vår utkomst. De orimliga kostnaderna för att vara medlem i a-kassan, som regeringen fördelningspolitiskt har beslutat om för att finansiera andra delar i statsbudgeten, bör regeringen på ett tydligare sätt ta ansvar för detta för att en så stor grupp av människor inte ska hamna hos för indrivning av skulder. 10 Arbetsmarknadsminister (): Jag vill påminna om några saker. Redan när vi tillträdde var det 700 000 löntagare på svensk arbetsmarknad som inte hade en arbetslöshetsförsäkring. Jag har sagt att jag tycker att det är en dum idé att inte ha det. Det är också därför som vi utreder ett obligatorium. Kassorna har ungefär 3 ½ miljon medlemmar som faktiskt betalar avgiften. Det är naturligtvis det vill jag också påminna om bara de som jobbar och får jobbavdraget som dessutom har fått den förhöjda avgiften. Sedan tar upp diskussionen om fördelningspolitik. Den kanske starkaste argumentationen i den frågan tycker jag handlar om att vi när parti stod bakom regeringen, den förra mandatperioden, hade 140 nya förtidspensionärer . är det 400 personer som lämnar utanförskap och kommer in på arbetsmarknaden. Där har vi en fördelningspolitisk skillnad oss emellan som är vidunderlig. En ny person på arbetsmarknaden det är inte så illa. När vi kommer till själva sakfrågan, fru talman, upprepar jag det som jag har sagt tidigare. Min grunduppfattning är att om man har omfattats av en tjänst, om man har haft den här försäkringen, bör man också betala för den på det sätt som är sagt. som det handlar om har ju den enskilde faktiskt haft tillgång till den inkomst- och trygghetsförsäkring som arbetslöshetsförsäkringen är. Man har, så att säga, haft del av försäkringsskyddet om man har blivit uppsagd. Då är det också rimligt att man betalar för den tjänst som man faktiskt har haft tillgång till. Kassorna kan naturligtvis göra en egen bedömning. De kan välja att driva in medlen eller välja att avstå. Så har redan skett . har valt att driva in pengarna medan till exempel AEA, Akademikernas erkända a-kassa, har valt att avstå.