prot · GU09108 · 2007-05-16 00:00:00 — Enligt delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark ska ytterligare skyddsvärd skogsmark undantas från skogsproduktion fram . menar att detta inte är tillräckligt. Vi vill öka arealmålet med till en miljon hektar. På den så kallade rödlistan, alltså listan över hotade djurarter, står nästan 2 000 arter. Även än så länge ganska vanliga skogsfåglar har minskat i antal väldigt kraftigt . Det håller på att hända någonting. Miljövårdsberedningens rapport av skogsmark visade att det råder brist på skogar med höga naturvärden. I rapporten sades också att det krävs att vi återskapar och restaurerar skogar med naturvärden. Det borde vara självklart att skogar med höga naturvärden inte avverkas, men det är inte självklart. För skogar som av och bedöms ha ett högt skyddsvärde, så kallade värdekärnor, tycker vi att man bör införa ett avverkningsstopp. För att nå miljömålet har vi faktiskt både formella statliga skyddsinstrument och frivilliga avsättningar. Många skogsägare tar frivilligt själva ett stort ansvar för att bevara naturvärden i sina skogar. Det gäller dock långt ifrån alla. När 2006 gjorde en inventering visade det sig att en fjärdedel av alla avverkningar inte gjordes enligt lagen. För privata skogsägare ligger andelen underkända avverkningar på . Det är uppenbart att staten måste ta ett stort ansvar. Senast i förrgår, tror jag att det var, kunde vi höra i Ekot att skyddsbehovet av den svenska skogen ökar. är det av skogen nedanför det fjällnära området som har skydd i naturreservat och liknande, medan är frivilligt avsatt. Det är långt ifrån tillräckligt, säger en forskare som har lämnat underlag till denna utvärdering. Det är väldigt oroande att vi som debatterade havet och havsmiljön alldeles tyckte att det var bra att alliansregeringen satsar en del pengar på havet och gör det till ett specifikt utgiftsområde. Men vi ser att det är förödande att man tar de pengarna från den biologiska mångfalden! Det är 450 miljoner. Man fryser det som skogen verkligen behöver för att bevara den biologiska mångfalden. När alla säger att det behövs mer ger den borgerliga regeringen mindre till detta. Det är som vanligt man tar från de fattiga och ger till de rika. Det är inom vårt miljöområde som man ska betala för det. Jag undrar om alla tycker att det är rimligt att det är skogen och den biologiska mångfalden som ska betala. Jag skulle vilja veta om allianspartierna i vårt utskott också håller med om att det är helt okej. När det gäller biologisk mångfald handlar det förstås inte bara om skog och skyddsvärda arter där som fåglar, skalbaggar och annat. När det gäller de stora rovdjuren, som vi också har diskuterat här i kammaren tidigare, beslutade regeringen om ett tillägg till 28 § i jaktförordningen som ger djurägare rätt att skjuta rovdjur även utanför inhägnat område, vilket man inte kunde göra tidigare. Den ändringen trädde i kraft och ska gälla på försök till . Vi är väldigt oroliga för att det här kan leda till att mål om en livskraftig vargstam om 200 individer inte uppnås. Därför kommer vi att väldigt noga följa utvecklingen och uppdrag att utvärdera vad förändringen får för konsekvenser för vargstammen. anser inte heller att beslut om skyddsjakt ska flyttas från nationell till lokal eller regional nivå. I syfte att förebygga rovdjursskador på tamdjur är rovdjursstängsel en åtgärd som används, men den är inte lämplig i alla sammanhang. Därför vill vi ge i uppdrag att utreda ytterligare åtgärder. Jag står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för att vinna tid yrkar jag bara bifall till reservation nr 2. 26 (): Vi debatterar nu miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 12, Biologisk mångfald. Jag kan börja med att naturligtvis ställa mig bakom alla reservationer, och jag yrkar bifall till reservation nr 9. Här tas en bred samling av frågor upp, och det tyder väl också på hur viktigt det här är och hur insyltade vi människor är i livets väv så kanske man kan uttrycka det. Vi talar om variationsrikedom, mångfald och diversitet. Bevarandet av biologisk mångfald har fått en framträdande roll i naturvårdsarbetet. blir det lätt konflikter med de ekonomiska vinstintressenas kraft. Den här balansen mellan vad som ska skyddas och vad som behöver bli befriat från sådant är allt svårare att hantera. Konkurrensen hårdnar mellan olika behov, mellan råvarutillgången och människans ökande krav på tillvaron, och mellan den ökande befolkningen och den orättvisa fördelningen av resurser. För att förstå att det inte är vissa enstaka små områden som ska vara inhägnade reservat för ett antal utrotningshotade arter behöver vi en bred förståelse för just den biologiska mångfaldens värden och dess betydelse för allt och alla, också för den som egentligen aldrig brytt sig om att lära sig namnet på en enda växt eller för den som bara gillar att sitta vid en dator och utveckla nya spel. Det handlar ändå om värden som alla behöver. Med den ökade förändringen av klimatet slår man ju också fast i IPCC:s rapport att den biologiska mångfalden är oerhört viktig som en buffert i klimatförändringarna. Skogen är en av landets viktigaste naturresurser. Det finns ett delmål om att skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion . Det kan låta som ganska mycket, men om man tar i beaktande att av vår skog är produktionsskog så är det en ganska liten del. Det krävs en del pengar för att nå det målet. I samma stund har regeringen i sitt vårbudgetförslag aviserat att man ska satsa på havet i stället för på biologisk mångfald. Det är beklagligt om det blir en försämring av satsningarna på den biologiska mångfalden jämfört med hur det var tänkt. Det man sätter sitt hopp till är att utveckla nya former av avtal. Jag tycker att det är intressant, och från ser vi med intresse på det. Men det har varit ganska tydliga signaler från olika håll om att inte röra de här pengarna, som har varit utlovade. Vi har fått det till oss i utskottet. Jag är orolig och vet att fler är det också. Det är åkte runt på sin resa i och inventerade och klassificerade växter. Det är något som har uppmärksammats mycket. Jag trodde faktiskt inte att man i samband med Linnéåret skulle föreslå neddragningar av pengarna till biologisk mångfald. Jag deltog i Flora- och faunavårdskonferensen i , som Artdatabanken hade ordnat. Det var en ganska stor uppslutning av människor som är intresserade av den biologiska mångfalden. Jag såg inte så många från alliansens partier där, men det kan ju ha olika förklaringar. Miljöministern var i alla fall där och höll ett intressant och bra tal där han lovade att vi skulle klara den biologiska mångfalden. Jag vet inte riktigt hur, men så sade han. Det är ju så att många gamla växter, som också kallas för kulturväxter, lever på marginalerna. Likadant är det med stora mängder av våra insekter. kan man gå kurser hos för att lära sig att bygga insektsmiljöer i odlingslandskapet. Man kan lära sig att bevara åkerkanter eller strängar mitt i åkrarna för att gynna vissa arter som är hotade. Deras miljöer har inte haft ett ekonomiskt värde, och har man ingen prislapp är det svårt att hävda sig i samhället. Jag var på besök i , och då fick jag uppleva olika typer av skyddade skogsområden och vissa biotopskydd i skogen. Detta bygger ju på att det finns väldigt duktiga människor som vet hur man hanterar de här frågorna och hur man kommunicerar. Det var intressant att se de här projekten. Jag fick också uppleva projekt där man bränner skog för att gynna vissa arter som har det svårt eftersom det är allt färre skogsbränder, och det är ju också någonting som vi har försökt undvika i våra produktionsskogar. Men det finns vissa arter som behöver en brand för att kunna överleva. Det råder konkurrens mellan råvarorna, och trots att är ett skogrikt land kommer det att bli än svårare att hävda de biologiska värdena, tror jag. Vi ska hitta nya bränslen, och vi sneglar väldigt mycket på skogen och råvarorna. Strandskyddet och dess framtid är en annan fråga som känns väldigt olustig. Jag skulle önska att jag bara kunde hålla med om att det bästa vore att strandskyddet sköttes av kommunerna, för visst är det en god grundinställning att människor som bor på en plats vet bäst hur det är och ser ut. Men jag är inte alls övertygad om att det är en klok och bra lösning. I alla vackra kommuner med kust och vattendrag finns det ett enormt tryck på att få äga en bit av utsikten. Vilka kommunpolitiker orkar stå emot trycket när utflyttningen accelererar och det man kan erbjuda som är mest attraktivt är att sälja läcker strandnära mark? Jag tror att det är en farlig väg att luckra upp strandskyddet, och därför föreslår vi inte det. Vi ser det som ett hot, och vi ser faran och hur de ekonomiska krafterna kan vara förödande på det här viset. Det finns även ett viktigt biologiskt värde med obebyggda och bevarade stränder. Många av våra vänner i och faunan behöver ostörda stränder för att leva. Klimatförändringarna kommer också att innebära ökade vattenflöden, och vissa strandområden är redan bebyggda, med stora risker för framtida hot. Det finns utpekade områden där man, trots risker, gett dispens för byggnader, bland annat vid . Vem tar ansvaret om det händer någonting ? Gör kommunpolitikerna det då? GMO-grödor och -djur är också någonting som kommer upp i det här betänkandet. Jag skulle vilja säga att människorna är kreativa varelser. Vi är otroligt kreativa. Helt klart kan man fundera om det alltid är nödvändigt att göra saker bara för att man kan göra någonting. Den här frågan kommer gärna upp i samband med genförändrade grödor. Jag är inte helt avståndstagande mot allt vad genteknik heter, men jag är starkt ifrågasättande. Jag tror att det pågår ett arbete som ska placera den nya regeringen på en grund i frågan, och det ska bli intressant att se var man landar framför allt hur man tänker bemöta människors skepsis. Det är inte så att jag, min granne eller de flesta människorna efterfrågar genförändrade växter och absolut tycker att det är viktigt. De här löftena om att rädda människor från världssvält genom genförändring så att vissa brister på näringsämnen kan tillsättas, de har inte blivit som det var tänkt. Att genmodifiera en nejlika för att få fram nya färger är ett högt spel för att snabbt få fram en ny färg. Man vill gärna jämställa genteknik för grödor med växtförädling, men jag delar inte den åsikten. Man har ett tidsperspektiv som inte finns med när man genmodifierar, och man flyttar mellan artbarriärer, något som aldrig skulle ske på naturlig väg. pågår försöksodling av genmodifierade växter i . Tiden kommer då kommersiell odling inträffar. Jag undrar vems önskan det är. För konsumenter driver vi frågan om märkningen och anser att konsumenten har en valfrihet, och man kan vara tillfyllest och vara nöjd. Jag tycker frågan är större än så. Om jordens jordbruk framför allt använder monokulturer och på grund av det får problem med sjukdomar och skador innebär det att man bara kan välja en väg att gå där det utvecklas system med bekämpningsmedel, den typen av brukande. Nästa steg blir att genmodifiera växter. Eller ska vi välja en väg med ekologisk inriktning där hänsyn och ansvar tas, där växeljordbruk och mångfald gynnas och där resurser används med förstånd? Jag tycker det. finns stora ekonomiska intressen för att driva på den accelererande gentekniken. Man är blind och ser endast en väg. Allt ska lösas på det sättet. Då glömmer man den artrikedom och mångfald som faktiskt finns. Hotet är större än nyttan. Om vi får resistenser i naturen, sådana som vi själva skapat och som flyttar från avsedda växter till vilda arter, vet vi inte riktigt hur vi ska hantera det hela. Jag jämför det nästan med kärnkraftssatsningarna. Vi börjar på något som vi inte kan hantera i slutändan. Jag går tillbaka till frågan om skogen. Alla säger att vi inte når målet med skyddsvärd skog. Ändå tar alliansen bort pengarna. Vi har inte nått målet, och vi måste hitta på något nytt. Jag undrar vad. Är det nya typer av överenskommelser? Det kostar väl också någonting? 27 (): Först av allt vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet, vilket naturligtvis innebär ett avstyrkande av reservationerna. Det här är kanske ett av de viktigaste betänkanden som vi beslutar om, åtminstone , eftersom det handlar om biologisk mångfald. Det handlar om vilken natur och miljö vi ska lämna efter oss till våra barn och barnbarn. Vi har ett stort ansvar för detta, men till skillnad från många på vänsterkanten ser vi från alliansen inte människan som ett hot utan som en möjlighet att just lämna någonting efter oss som är värt att fortsätta att bygga på. Om man har den inställningen har man också väsentligt mycket bättre möjligheter att hantera de problem som finns. När det gäller värdefulla områden är det ett fantastiskt land vi har att hantera, men det medför också ett stort ansvar. Det gäller inte bara i , för vi har ett stort ansvar att även i allians med andra länder skapa livsbetingelser och biologisk mångfald. Det handlar i mycket om att satsa på kvalitet i det vi gör. Min uppfattning är att det främst varit fråga om kvantitet och inte kvalitet. Därför välkomnar jag den kvalitetsutvärdering som pågår, och som ska komma , så att vi får en bättre ordning på detta. Vad gäller avsättning av produktiv skogsmark har vi inte uppnått det mål som vi satt upp i riksdag, nämligen . Låt mig vara klar och tydlig med att säga att vi innan vi diskuterar något annat mål i rimlighetens namn måste leva upp till det mål som är ställt, säkerställa det och se till att det blir bra. I detta ingår också, tycker jag, att se över skogsmarksbegreppet så att våra siffror blir jämförbara med siffrorna i andra länder, alltså att vi inte jämför äpplen och päron när vi diskuterar med andra länder. En central del i det arbetet är att respektera äganderätten och se till att ägarna till marken blir våra medspelare, inte motspelare. Där finns en hel del att göra. När man tittar på de reservationer som finns under detta avsnitt kan man se att Vänstern vill att vi ska ha minst två reservat. Jag kan glädja med att frågan just nu diskuteras, åtminstone vad gäller , och är på gång. Måhända blir de glada innan mandatperioden är över. När det gäller Vänsterns förslag om ytterligare för avsättning är det min bestämda uppfattning att förslaget ska avvisas till dess att vi säkerställt det vi redan beslutat om. Låt mig så gå över till frågan om strandskyddet. Det har varit oerhört oflexibelt. Jag vill påstå att det i stora delar av vårt land faktiskt varit utvecklingsfientligt. Storstad har ställts mot landsbygd, vilket är totalt onödigt. handlar det om att öka det lokala inflytandet över hur vi ska kunna använda attraktiv mark så att människors livskvalitet kan öka i hela landet i hela landet! och inte bara i vissa delar. Min utgångspunkt är att det är viktigt att man säkerställer detta genom att tala om vad som är skyddsvärt. Utifrån det kan man sedan ha en generösare tillståndsgivning så att människor ska kunna se en vattenspegel. Socialdemokraterna står ganska nära den uppfattningen, åtminstone i text. har de en mycket märklig inställning, nämligen att man ska släppa fram byggnation där det inte finns någon efterfrågan. Det är alltså omvända världen de vill ha. vill gå hårdare fram. Det finns således en total splittring inom oppositionen i den frågan. När det gäller rovdjursförvaltningen ska vi självklart slå vakt om de fem stora rovdjuren i landet, utöver alla andra djur och kryp som vi har att ta ansvar för. Problemet är att man fattat ett beslut som skapat konflikter. Först när konflikten är ett faktum tillsätter man en utredning som ska titta närmare på saken. Men okej, det var bra att utredningen tillsattes. Den kunde emellertid ha tillsatts eftersom vi visste att problemen fanns. Här finns ett oeftergivligt krav. Det måste finnas en accept nedifrån. Vi ska inte sitta med någon form av översittarattityd och säga: Ja, vi ska ha si och så många, och sedan får det bli hur det vill där ute. har det tydligen nått även Socialdemokraterna att problemen är större än man anade, eftersom rovdjuren är samlade på en mycket liten del av totala yta. Det är därför viktigt att detta tas på allvar. Jag hoppas att den pågående kommer fram med tydliga förvaltningsplaner som gör att vi kan hantera frågan. Socialdemokraterna har i sin reservation upptäckt att man skulle kunna börja förvalta björn och lo. Det är min bestämda uppfattning att vi kan börja förvalta väsentligt många fler rovdjur. Dessutom måste det finnas ett lämpligt rovdjurstryck hos dem som lever mitt ibland dessa i stället för att man från Stockholmshorisonten bestämmer ett antal. Inte ens här är oppositionen överens. När det gäller ersättning för rovdjursskador har staten enligt mitt sätt att se ett oeftergivligt ansvar, eftersom det är statens vilt vi talar om. Om vi överför detta till att exempelvis ha en hund som åsamkar någonting har jag som ägare ett oeftergivligt ansvar för det som hunden åsamkar. Alltså borde staten ikläda sig exakt samma roll. Det innebär att staten ger full ersättning. Som exempel kan nämnas att man får maximalt för en jakthund, trots att en jakthund kan ha ett värde på mellan 50 000 och 70 000. Man får alltså endast 10 000, vilket jag tycker är dåligt. Jag är övertygad om att rovdjursutredaren även ska kunna belysa detta. Jag noterar att oppositionen inte heller här är överens. Beträffande § 28 kan jag glädja befolkning med att det tog för alliansregeringen att rätta till det som Socialdemokraterna funderat på . kom man inte till skott. Alliansregeringen löste det . Sedan blir man lite fundersam över vad Vänstern och menar i sin reservation, för de säger inte att de är emot den förändring som skett. Är ni med eller är ni mot? Det skulle vara intressant att få veta det. När det gäller förvaltning av säl och skarv pågår det en utredning. Jag ska ge en eloge till den förutvarande regeringen som tillsatte en utredning då man insåg att vi hade passerat smärtgränsen. Även nu är Socialdemokraterna tydliga på den punkten, det vill säga att ta bort storskarven från listan över hotade arter. Vidare vill jag säga att det beträffande valfångsten är viktigt att vi har en uppfattning i frågan. Under den förra mandatperioden sjabblades det vid ett möte och detta öppnade åter upp för jakt på val. Det var sedan på miljö- och jordbruksutskottets initiativ som det skapades en valpolitik. När det gäller giftormarna tycker vi att man ska ligga kvar på den nivå man har , nämligen att det är kommunerna som bestämmer. Socialdemokraterna säger att man ska skärpa reglerna. Jag ska bara trötta er i med att läsa upp vad det är som gäller och fråga vad det är ni söker ytterligare. Så här står det: Terrariet ska vara försett med ett lås, en skylt med korrekt artnamn samt en varningsskylt med upplysning om att terrariet innehåller giftormar. Lokalen som själva terrariet förvaras i ska vara rymningssäker, vilket innebär att ventiler bör vara försedda med nät och att dörrar och fönster bör hållas stängda. Dessa regler gäller för alla kategorier av ormhållning, både yrkesmässigt och privat. Vad är det ni söker ytterligare? Ska man gräva ned rummet i underjorden, eller vad är det? Det skulle vara intressant att höra. Jag vill också säga något om helhetsgreppet över den biologiska mångfalden. Alliansen har fått ta över ett antal försummelser inom området. Vi tar oss an detta med oerhört stort allvar, eftersom vi, som jag sade inledningsvis, ser detta som livsavgörande för våra efterkommande generationer. Av det skälet anslår vi exakt lika mycket pengar 2007 som man gjorde 2006. Dessutom har vi ökat på med drygt 80 miljoner för att kunna täcka in miljöbilspremier och havsmiljöfrågor ytterligare. Alltså tar vi detta på fullt allvar. Mot detta har vi en splittrad opposition som i detta betänkande inte skulle ha kunnat få ihop en enda gemensam reservation. Jag bara noterar att detta är fallet. Alltså är det en välsignelse för den biologiska mångfalden att vi har en alliansregering som kan föra frågorna framåt och säkra efterlevnaden. Avslutningsvis vill jag säga att jag välkomnar Socialdemokraternas något mer klarsynta inställning i många praktiska frågor. Det för att vi åtminstone skulle kunna bli fem partier som är överens om detta så oändligt viktiga. 28 () replik: nämnde någonting som gjorde att jag hoppade till, nämligen att skogsmarksbegreppet skulle förändras. Jag drar öronen åt mig. Är det meningen att vi ska öka ut skogsmarksbegreppet, så att impediment ingår? Det är det vi kan anse vara något slags skyddat område . Kan du utveckla det? 29 () replik: Jag råkade vara med i referensgruppen till . Där diskuterade vi detta en hel del. Enligt FN:s skogsmarksbegrepp räknas mark som skogsmark om trädkronorna täcker av marken när solen står i zenit. I räknas det som skogsmark om det växer mer än en kubikmeter skog per hektar och år. Det är alltså en dramatisk skillnad. Andelen skyddad skog i ligger med FN:s begrepp i storleksordningen . Denna siffra är jämförbar med alla andra länders. Det finns ett värde i att vi använder samma begrepp. Det behöver inte alls innebära att vi förändrar hur mycket vi ska skydda i landet. Vi ska bara se till att vi har en jämförbar beskrivning. Annars blir det ganska hopplöst att jämföra olika länder. 30 () replik: Jag tackar för beskrivningen. Jag får fördjupa mig i detta. nämnde också strandskyddet. Han påtalade hur viktigt det är med ett generösare tillstånd så att fler kan se vattenspegeln. Men jag undrar hur de som inte har råd att bosätta sig i närheten av vattnet ska få möjlighet att se vattenspegeln om man mutar in alla strandområden med bebyggelse? Jag kan se exempel på det i områden i min hembygd. Jag ser också hur svårt det är för många kommunpolitiker att stå emot intresset av att bygga vid vattnet. Det byggs även industriområden vid vattnet, därför att de egentligen ska ha anknytning till havet. Men det har de inte längre , eftersom allting går landvägen. Fiskberedningsindustrierna kör sina transporter där med. Ändå ska de bygga vid vattnet; det är något slags varumärke man säljer då. Är det rimligt? 31 () replik: Att inte människor har råd kan möjligen bero på att utbudet är för litet. Är det brist på en vara stiger priset. Marknadsekonomin fungerar ju så. Av det skälet borde vara en oerhört stark tillskyndare till att öka antalet tomter med strandnära lägen. Det borde ni ta tag i direkt. Marknaden skulle då kunna sänka priset. Liksom funderar jag också ibland på varför man har stora industrier som ligger precis utmed havet, när det egentligen inte finns fog för det. Jag tycker personligen att det är viktigare att människor kommer nära havet än att en industri gör det. Jag ska inte missunna dem som arbetar vid en industri att ha en vacker utsikt, men i valet mellan en industri och en bostad tror jag att bostaden har större vinst av att ligga nära en vattenspegel. Vi ska dock inte ta bort denna möjlighet för industrier. Vi strävar ju efter ett ökat antal sjötransporter. Det kan vara väldigt klokt om tunga industrier etcetera ligger vid havet. Då slipper vi vägtransporter. Det går inte att säga generellt. Som sagt var välkomnar jag om verkar för att stärka möjligheten att öka antalet tomter i strandnära lägen. Då sjunker priset, och då blir det inte plånboken som avgör. 32 () replik: Biologisk mångfald handlar verkligen om många saker, men jag tänker uppehålla mig vid skogen. Jag tyckte mig höra att apropå förslag om att utöka den skyddsvärda skogen med , så att det tillsammans blir 1 miljon hektar, sade att inte ett enda hektar till ska avsättas. Det skulle jag vilja att utvecklade något. Som jag sade tidigare håller SLU i nu på och forskar om skogen och ser över detta. Jag hörde i Ekot att forskare sade att man behöver öka det nuvarande miljömålet om med . Jag undrar var har hittat sina siffror som visar att det inte behövs ett enda hektar mer än . 33 () replik: