prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Det är dessa särskilda skäl som jag saknar här. Vilka är dessa skäl? 36 () replik: tar upp många aspekter i sin replik. Till att börja med kan jag säga att vi debatterar de sex bolag som finns med i detta betänkande och i denna proposition från regeringen. Vi diskuterar inte , och vi diskuterar inte . Den debatten får vi ta . Regeringen kommer att göra en genomgång av alla de bolag som staten äger. Vad man kommer fram till där finns det möjlighet att titta på . kan jag inte säga om vi ska sälja eller inte. Du tycker att underlaget är bristfälligt när det gäller de här sex bolagen. Tycker du då att jag ska uttala mig om ett bolag vars försäljning vi över huvud taget inte har berett? Det om något tycker jag är respektlöst både mot väljare och mot . kritik handlar om det underlag som vi fick i regeringens proposition. Det är det enda de har uttalat sig om. fattar vi beslut med ett annat underlag. Det är ett ganska tjockt betänkande från näringsutskottet. Precis som har gått igenom har vi haft utfrågningar, och olika utskott har yttrat sig. Vi har haft besök av olika organisationer, vi har haft besök av och vi har fått mycket information och kunskap inför beslutet. Jag vill åter hålla underlaget för börsintroduktionen av i min hand. Det var ett helt annat underlag. Jag vill hävda att har ett mycket bra underlag att fatta beslut utifrån. kommer in på att det måste finnas ett syfte med ägandet. Ja, det är precis det jag säger. Det är skönt att delar min åsikt i den frågan. Det måste finnas ett syfte med att staten ska äga bolag. Vi tycker inte att det syftet finns när de här sex bolagen. 37 () replik: vidgade diskussionen till att gälla ägandet i största allmänhet. Hon påstod att vill äga så mycket som möjligt. Det är inte en riktigt korrekt historiebeskrivning. Hon säger också att börsbolag styrda av staten fungerar illa. Det är en trög process. Men det är precis tvärtom. Staten har visat sig kunna hantera och få en god avkastning i de här företagen, med ett samhällsansvar. , , har dessa börsnoterade statens bolag haft en utdelning på . Det visar väl om något att de här bolagen är välskötta och välhanterade. Jag tycker att det är nästan oförskämt av mot styrelsen att säga att det styrs dåligt av staten. Vilka är skälen för att vi ska sälja ut dem? Kommer konkurrensen att förbättras på bolånemarknaden om en konkurrent köper upp ? Det är sådana analyser som saknas. Sådana finns inte med i det betänkande som du höll upp . Jag kan dela uppfattningen att propositionen på 916 sidor i sig är fullständigt undermålig och att utskottets arbete åtminstone i den delen har gjort att det blivit något bättre. Men analyserna saknas fortfarande. 38 () replik: säger att vi har lyckats kombinera ägandet med ett samhällsansvar. Det visas av att de här företagen har gått med en stor vinst. Jag vet inte om han tycker att samhällsansvaret verkligen har tagits när det gäller konkurrensen på telemarknaden. Är samhällsansvaret att företagen ska gå med så stor vinst om möjligt? Jag tycker att samhällsansvar är mycket bredare. När jag säger att det inte passar med en demokratisk process att äga stora börsnoterade företag handlar det inte om att man har en inkompetent företagsledare. Det handlar om att den information som finns i de här företagen är mycket känslig för att komma ut på marknaden. Det kanske inte passar så bra i en process som präglas av öppenhet och långsamhet. Vi har till exempel fått höra att man skulle vilja ha preciserade de komplikationer som gör att vissa företag väljs bort. Vi har i utskottet kunnat ställa de frågorna till statsrådet och där fått svar på frågor som inte kan redovisas här i kammaren för att det allvarligt skulle skada olika företag. Det måste man ha respekt för. Information som rör de här företagens allra innersta verksamhet kan inte debatteras hur som helst i kammaren och därmed offentliggöras. På det viset passar det väldigt illa att driva börsnoterade företag som man ska försöka ha en demokratisk process. frågar om försäljningen av kommer att öka konkurrensen på bolånemarknaden. Man kan undra om konkurrensen på bolånemarknaden kommer att försämras av att vi säljer . Det hänger naturligtvis på vem som köper . Det är inte det vi beslutar om här , utan det kommer regeringen att arbeta vidare med. Jag har fullt förtroende för att regeringen kommer att se till att konkurrensen på bolånemarknaden kommer att upprätthållas. 39 Statsrådet (): Först vill jag beklaga att jag kom sent till den här debatten och därmed missade en del av de första anförandena. Det beror på att jag deltog i regeringssammanträdet som midsommarveckan var förlagt till , i stället för . Som riksdagsledamöter har ni alla ett mandat av väljarna som kanske ibland kan vara lite svårt att tolka, vad vet jag. Så tycker jag inte fallet är när vi debatterar det här ärendet. När det gäller det bemyndigande som ni efter debatten har att ta ställning till har svenska folket, alltså våra uppdragsgivare, sagt sitt klart och tydligt. I fjolårets valrörelse var statens försäljning av aktier i sju namngivna företag ett ämne som var uppe. Det var en av de frågor som debatterades i valrörelsen och som väljarna hade att ta ställning till. Den nytillträdda regeringen beskrev i budgetpropositionen översiktligt hur man avsåg att förvalta det här mandatet fram till nästa val. Det har vi sedermera förtydligat ytterligare dels i samband med att ansvaret för försäljningarna överfördes på mitt ansvarsområde, dels genom den nu föreliggande propositionen. Vi var tydliga med att vi avsåg att minska statens ägande i de nämnda bolag som har debatterats här , med ett betydelsefullt undantag, nämligen SAS som har strukits från listan. I budgetpropositionen beräknades försäljningsinkomsterna uppgå till . Ambitionen har sedan i vårpropositionen höjts. Vi hoppas kunna sälja för totalt under innevarande mandatperiod. Försäljningsmandatet i den här propositionen innebär att om hela innehavet avyttras kan intäkterna för folkhushållet bli betydligt större än så. 50 miljarder kan vi jämföra med de 15 miljarder som den förra socialdemokratiska regeringen sade sig vilja sälja och som man budgeterade för . Jag vet inte i vilket syfte man gjorde det. Man hade kanske inte några avsikter, men man gjorde det. Det räknades in i tabellverket och fanns med spännande. I budgetpropositionen , fru talman, angav den socialdemokratiska regeringen motiv till varför man ville minska det statliga ägandet: På en väl fungerande marknad saknas det skäl för staten att agera som producent. Staten kan i de fallen ha en viktig roll i lagstiftningen och tillsynen över lagen. Det här, fru talman, och jag vänder mig till , stod alltså i budgetpropositionen 2005/06 s. 66. Motivtexten är i princip densamma som vi skriver i propositionen. Jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna inte har förmått att hålla fast vid den här linjen utan nu växlat spår till vad som tett sig som ren skräckpropaganda mot de planerade försäljningarna. På våra tillkännagivanden som vi har gjort i olika sammanhang har följt en mycket intensiv debatt, inte minst i den här kammaren. Dagens debatt är sannerligen inte något undantag. Många har med förundran kunnat lyssna till de tirader som oppositionen har riktat mot regeringen i allmänhet och mig i synnerhet. Det tillhör mitt jobb att ta det och debattera detta. Det är en spännande uppgift. I går, fru talman, gick den socialdemokratiska partisekreteraren och tre andra före detta statsråd ut på med kravet att grundlagsskydda statens egendom, inklusive de företag som de själva har begärt bemyndigande av denna kammare, och fått det, att sälja. Spännande personligheter vi har att göra med! Här är det alltså så att man avvisar försäljningen bland annat med hänvisning till riksrevisor som kritiserat regeringen för att inte ha inhämtat synpunkter från myndigheter med expertkunskap. Regeringen anser för sin del att beredningen av propositionen står i överensstämmelse med regeringsformen och dess krav och att den också uppfyller de övriga krav på dokumentation med mera som man kan ställa på beredningen av den här typen av proposition. När man läser får man intrycket att den i huvudsak tycks bygga på att man har missförstått våra avsikter vad gäller genomgången av skäl för och emot de återstående företagen. Jag har tidigare beklagat om skrivningarna i budgetpropositionen har gett en otydlig bild av regeringens avsikter beträffande de nu aktuella försäljningarna. Frågan har aldrig gällt om utan hur dessa ska säljas. I det här sammanhanget kan det också vara på sin plats att påminna kammarens ledamöter om att Socialdemokraterna under hela sin långa regeringsperiod har bundit upp av skattebetalarnas pengar, mer än 700 miljarder, i statliga eller delstatliga företag utan att vare sig eller skattebetalarna har fått något underlag i fråga om varför man gör på detta vis. Vi anser i motsats till Socialdemokraterna och deras bundsförvanter att staten i stället ska ägna sig åt att skapa trygghet och välfärd för medborgarna. Det tillhör inte statens kärnuppgifter att tillverka brännvin eller att hyra ut affärslokaler. Det kan privata företag sköta minst lika bra. Det är också vår övertygelse, för övrigt väl dokumenterad, att de nu aktuella företagen kommer att få bättre utvecklingsmöjligheter sedan staten det gäller vare sig det är eller jag som har ansvaret har avstått från sitt ägarinflytande. Det kan däremot vara på sin plats, tycker jag, att klarlägga att vi vid varje försäljning kommer att försäkra oss om att de som köper statens företag också kommer att fullgöra sina förpliktelser som ägare mot andra finansiärer, mot myndigheter och mot de anställda i företaget. Som jag var inne på har den socialdemokratiska regeringen redan begärt och fått bemyndigande att sälja hela innehavet i de tre noterade bolag som är aktuella, nämligen Sonera, Nordea och OMX. Skälet, fru talman, till att vi ändå har begärt ett förnyat bemyndigande för de här företagen är att vi vill ha utrymme för att som likvid, vid sidan av kontanter, också kunna ta emot andra värdepapper, för att kunna göra strukturaffärer. efterlyste en sådan möjlighet när det gällde Sonera till exempel. Den får han om man bifaller propositionen och majoritetens förslag i betänkandet. Ett exempel där det här kan bli aktuellt är ju den föreslagna affären mellan amerikanska och , där staten äger . Den affären visar också, fru talman, att den konsekvensutredning som görs inför varje försäljning knappast kan ske innan man har en någorlunda klar uppfattning om vilka handlingsalternativ som till exempel OMX ägare, inklusive staten, står inför. finns ett förslag på bordet, vilket kommer att prövas väldigt grundligt av regeringen innan regeringen slutligen tar ställning till om vi kan acceptera budet. Vi har också begärt bemyndigande att få avyttra aktierna i helägda , Vin & Sprit och . Vi har ganska ingående tidigare diskuterat de två förstnämnda företagen och motiven till att de, med godkännande, kommer att vara till salu. Men varför vill vi sälja som väl hyr ut lokaler till statliga myndigheter? Ja, så var det förvisso tidigare. Vi kan gå när bildades. Då hade man enbart statliga kunder och en verksamhet på ungefär 190 orter runt om i landet. är verksamheten koncentrerad till storstadsregioner, och man har enbart statliga kunder. Övriga är privata. Bland dem finns , och Hennes & , för att nämna några. hyr polisen och inte längre i första hand av statliga utan av en lång rad andra privata företag. Polishuset och häktet i , din hemstad, , ägs av . Vad sägs om det? hyr lokaler och säkerhetssal i av och samma . Vi kommer att se över om några enskilda fastigheter kommer att behöva lösgöras från och behållas i statlig ägo. Det arbetet pågår. Men jag vill påminna om att kravet på byggnadsminnesmärkta fastigheter är lika, oberoende av om de är i privat eller statlig ägo. Har det funnits motiv för statligt ägande på den kommersiella fastighetsmarknaden så saknas dessa definitivt . Jag anser att skattebetalarna vore betjänta av att det ganska betydande värde som ligger i det statliga företaget kan förvaltas minst lika framgångsrikt i andra händer medan staten då får utrymme för investeringar inom sitt egentliga ansvarsområde. Pengarna går då tills vidare till att minska statsskulden, vilket lättar räntebördan på staten och skapar utrymme för investeringar i infrastruktur och i annan välfärd och naturligtvis också för forskning. finns det många som hävdar att staten av något slags företagsekonomiska skäl bör behålla innehaven för att nyttiggöra sig de utdelningar som har varit exceptionellt höga det har varit extrema vinster och väldigt låga räntor. Vi delar inte den uppfattningen, även om vi har helt andra motiv när det gäller varför staten inte bör äga företag på fungerande konkurrensutsatta marknader. Jag menar att om företag kan utvecklas bättre i andras händer än statens kommer också statens intäkter från de här företagen att öka, helt enkelt till följd av att skatteintäkterna ökar snabbare än de annars skulle ha gjort. Enbart bolagsskatten, fru talman, gör ju i praktiken staten till 28-procentig ägare av företagen även sedan man har sålt dem. Vår uppgift är att skapa goda betingelser för företag att verka och växa i vårt land. Det är den uppgiften som den här regeringen tar på blodigt allvar. 40 () replik: och jag har debatterat frågan om utförsäljning av vissa statliga företag . återkommer ni till det valmanifest som ni gick till val med och att det klart och tydligt finns uttalat att det här ska säljas, de utpekade bolagen. Det må så vara att ni har fått mandat av väljarna att styra landet. Men vi kan också avläsa resultatet i dagens opinionsundersökning, vad svenska folket tycker om planerna på att sälja ut de statliga företagen. Den här kopplingen finns ju inte när det gäller ert regeringsinnehav och det mandat som ni säger att ni har fått. Tydligen har det svenska folket en annan uppfattning i den delen. Jag tänker inte ta upp de frågor som jag har ställt tidigare, utan jag vill i stället lite grann diskutera statsskulden och tankarna på att amortera av statsskulden med de här intäkterna. Vi är ju medvetna om de behov som finns i samhället , inte minst när det gäller infrastrukturinvesteringar. Det är investeringar som är oerhört viktiga för att näringslivet ska ges möjligheter att utvecklas positivt. Vägar behöver förbättras för att timret ska komma från skogarna till sågverken. Järnvägarna behöver förbättras för att arbetskraft ska kunna transporteras till de platser där arbetstillfällena finns. Det saknas alltså miljarder i underhåll när det gäller investeringar inom infrastrukturen. Varför inte använda de här pengarna till produktiva investeringar som skapar sysselsättning, som skapar mervärde och som skapar ytterligare ekonomisk tillväxt i stället för att bara amortera av på statsskulden? 41 Statsrådet () replik: Först ska jag ta upp frågan om vad vi sade i valrörelsen. Vi i allianspartierna har haft gemensamma reservationer . Vi hade , 2001, 2002, 2003, 2004, 2005 och 2006 gemensamma reservationer i såväl finansutskottet som näringsutskottet där vi beskrev vår avsikt att sälja de här bolagen. Vi gav motiv för detta. Under valrörelsen hade vi också en gemensam budgetmotion. Där hade vi sju bolag som vi lade fram. Det debatterades här i kammaren. Vi lade fram en rapport som arbetsgruppen Tillväxtregion lade fram där vi beskrev varför och vilka bolag det gällde. I Bankerydsöverenskommelsen presenterades dessa sju bolag, och i det Norrlandspaket som partiledarna tog fram fanns dessa bolag med. Där gjordes också klart att och icke var aktuella att röra. har vi en statsskuld på per person, från den minsta nyfödda till den äldsta medborgaren. Om vi genomför vårt program kommer den att minska till . Om vi inte gör det har vi kvar en skuld på . Det kanske inte tycker spelar någon roll, men faktum är att de statsfinansiella effekterna av det vi frigör är en oerhört viktig komponent. minskar räntekostnaderna om vi säljer och amorterar de här bolagen som är värda 250 miljoner till dagens statslåneränta. Den har för övrigt gått upp från den förra kalkylen till dagens . 11 miljarder, , frigörs när det här har genomförts. De kan användas till infrastrukturinvesteringar. De kan användas till en mängd andra saker. är det bundet i produktion av vodka och uthyrning av kontorslokaler. 42 () replik: De 11 miljarderna ska man ställa i relation till de 1617 miljarder som beräknas ge intäkter av de här sex bolagen bara under det här året. Det finns ett glapp däremellan. Det här är värt betydligt mycket mer, och intäkterna är betydligt större. De 11 miljarder som ni säger att ni vill använda till infrastruktursatsningar räcker ju inte på långa vägar till det som måste till för att industrin ska ges möjligheter att kunna växa här i . Det behövs utbyggd järnvägskapacitet, inte bara i utan även vid . behöver också byggas för att vi ska klara av den ekonomiska utveckling som behövs för att företagen ska kunna överleva. Annars är risken stor att företagen väljer att förlägga verksamheten någon annanstans. Det är lite märkligt att man hänvisar till de budgetmotioner som har väckts och de motiv och reservationer som har lagts fram. De innehåller ju inga analyser. Man väger för- och nackdelar, men det är knappast det man ställer som krav på en bra analys. Man hänvisar till Bankerydsöverenskommelsen. Jag cyklade förbi där under Vätternrundan. Jag såg inte ett spår av någon överenskommelse, att det satt några effekter där. Utan det var väl en snabb resa därigenom. Varför inte använda en större andel av just de tänkta intäkterna till att göra de nödvändiga investeringar som behöver göras för att vi ytterligare ska kunna få till stånd en ekonomisk utveckling för företagen? 43 Statsrådet () replik: Jag märker att är ute och cyklar på flera områden. Det är spännande. Han märkte inte av Bankerydsöverenskommelsen. Det är ju den budget som vi har antagit. Det var stommen till den budget som kom in i budgetpropositionen , som togs fram och som presenterades redan i . Om han inte har märkt det är det att beklaga. Varför säljer vi? Det finns fyra skäl. För det första är det för att renodla statens roll. Staten ska sätta spelreglerna. Staten ska vara domare, inte spelare . Det andra är att vi tror att det är bättre för företagen att få nya privata ägare. Det visar sig. pekar på en mängd fakta runt detta. Vi har en mängd fall vi kan peka på, bolag som och för att ta två konkursfärdiga bolag som med nya ägare har kunnat blomstra och fungera. Det tredje är att vi tror att det är bra för folkhushållet, helt enkelt för att det ger en bättre dynamik i ekonomins funktionssätt. Det är bra att staten drar sig tillbaka. Det fjärde är att vi inte vill binda i produktion av varor och tjänster som andra likaväl kan göra. Vi får ändå av den vinst som de gör. Vi vill i stället ta de gemensamma resurserna och investera dem där de gör samhällsnytta som ingen privat investerare gör. Det är den stora skillnaden, . Jag förstår inte att ni i är så fixerade vid att driva företag och att ni inte i stället vill ta pengarna och satsa dem där de gör samhällsnytta. Förklara det för mig! 44 PER () replik: Jag återvänder till frågan om beslutsunderlaget. De här debatterna får lite tendens till att bli skuggboxning, eftersom vi inte får några som helst svar på hur man har gjort urvalet av bolagen. Då är det svårt att föra en relevant debatt. Så jag skulle gärna vilja ha lite svar från ministern. hänvisar till att har haft kritik, men har går bara in på delar av den kritik som har haft mot beslutsunderlaget. De kritiserar också att det inte finns någon analys av varför just de bolag som är uppe till försäljning har valts ut. Vi har också ställt den frågan i näringsutskottet till ministern men har inte fått några relevanta svar. Vi har begärt ut underlaget skriftligt för vart och ett av de bolagen, vilket inte har kommit. Problemet för oss är att det enda som vi har att ta ställning till nu är just de här sex bolagen och inga andra som är uppe till försäljning. Det gör att man får anta att det finns en prioritering här som regeringen har gjort. Man har prioriterat att sälja ut innan man hade någon aning om hur man skulle hantera den del av som faktiskt är ett monopol. Man har valt att sälja ut som enligt alla bedömare har medverkat till att sänka räntorna på bolånemarknaden. Vi fick svar från generaldirektör att man inte kan få några garantier för att de vid en utförsäljning kommer att fortsätta att ha den profilen. Man får utgå från att det är viktigare av ideologiska skäl att minska konkurrensen på bolånemarknaden än att till exempel sälja SAS som är ett flygbolag vilket som helst som inte har några samhällsuppdrag eller någon infrastruktur. säger att staten ska vara domare och inte spelare. Svara då på frågan: Varför ska man vara spelare när det gäller flygmarknaden? Det är det som regeringen går till beslut på här. Man ska fortsätta att spela och vara domare när det gäller flygverksamhet. Det kan verka som att vi bara grälar här, men det är viktigt att få svar på frågan kring analysen. Om det är en rent ideologisk analys som ligger till bas och inte några analyser av marknaden är det en betydligt större risk att regeringen kommer att göra en dålig affär när det gäller försäljningarna. 45 Statsrådet () replik: Per har själv här gjort en analys av vilka bolag som bör säljas och vilka som kan behållas. Det är väl gott och väl. Vi har olika uppfattningar om ett bolag. Jag noterar att den enda reservation som Per stöder är den där man också ska sälja SAS. Jag kan inte uppfatta beslutsunderlaget annat än att han egentligen instämmer i det övriga. Låt mig säga när det gäller SAS att vi inte ska vara långsiktiga spelare på flygmarknaden. Men här finns ett antal konsortialavtal. Vi har en skandinavisk luftfartspolitik och andra faktorer som gör att det inte är lämpligt att nu sälja detta bolag. Det innebär inte att staten ska fortsätta att vara långsiktig ägare. Tvärtom är vår uppfattning att SAS bör få privata ägare framöver. Vi tror att det är bäst för bolaget. Vi tror att det är bäst för utvecklingen också på den skandinaviska luftfartsmarknaden. har spelat en väldigt viktig roll. Konkurrensen har hårdnat. Det har tillkommit ytterligare nya konkurrenter. Jag tog fram hur bolåneräntorna ser ut för villor: , SCB , , Bolån Direkt . Det är en stenhård konkurrens, Per . är inte längre marknadsledande. Man har en för liten portfölj av tjänster. Man behöver hitta en samarbetspartner. Vi tror att detta är bra för bolaget. Den uppfattningen delar också ledningen av . kommer inte att förändras när det gäller huvudägarskapet förrän alla frågor om accessnätet och de försvarspolitiska dimensionerna har retts ut och vi har fått en lagstiftning på plats som garanterar ett likvärdigt tillträde till accessnätet och en säker hantering av försvarsdimensionerna. 46 PER () replik: Att hänvisa till reservationer känns som ett ganska lågt argument. Jag sade väldigt tydligt i början att jag står bakom samtliga reservationer, men jag valde att hänvisa bara till en av dem. Det är ju lite av kutym i att inte belasta voteringsförfarandet med onödiga reservationer. säger här att staten inte ska vara ägare av SAS fortsättningsvis, men det har vi inte sett några som helst bevis på. Det vi har att ta ställning till här är en försäljning av sex bolag. Där finns SAS inte med. I stället har man valt att sälja ut andra bolag. Man har alltså prioriterat bort SAS och prioriterat upp andra bolag som uppenbarligen är viktigare att sälja, och det är den frågan som vi vill ha svar på. Varför har ni gjort den prioriteringen? Det får vi inga svar på. säger att även vi har gjort en prioritering av några bolag, men jag anser att regeringen har ett betydligt större ansvar, med alla de resurser man sitter på, att presentera ett relevant beslutsunderlag än vad ett oppositionsparti har.