prot · GU0980 · 2007-03-22 00:00:00 — Det är klart att enskilda personer drabbas av kriser. inträffar sådant som vi inte önskar, men vi kan ändå hantera det. Nationella kriser är däremot något helt annat. De har en helt annan dimension. Hur de ska hanteras och skötas handlar dagens betänkande om. Vi är i stort sett förskonade tack och lov från stora, nationella kriser. Vi har dock ett par som tidsmässigt ligger oss nära och som vi fortfarande har starka minnen av. Jag tänker naturligtvis på tsunamikatastrofen och på den stora stormen i . Den ena skedde i ett internationellt sammanhang men med många svenskar inblandade. Den andra, stormen , var en helt nationell historia, men icke desto mindre drabbade den många enskilda personer och var svår att hantera. Det är ingen hemlighet att det fanns en del kritiska synpunkter på hur den dåvarande regeringen hanterade de olika kriserna. Det finns säkert anledning att vara självkritisk. Det tror jag att man kan dra nytta av i det fortsatta arbetet. är det viktigt att vi vid ett sådant tillfälle, när vi har en nationell kris, också har nationell samling. Det är viktigt att vara ense om hur det hela ska lösas, vara ense om att det behöver sättas in kraftfulla åtgärder för att underlätta, hjälpa och stödja dem som är drabbade. Därför tillsatte den socialdemokratiska regeringen en utredning, alltså just för att hitta de rätta formerna för hur man hanterar nationella kriser. Det hade varit bra om den utredningen fått slutföra sitt arbete och vi hade kunnat ta en politisk diskussion om vilken som är den rätta vägen att gå, vad som är det optimala, om vi är ense om det och hur vi ska hantera sådana kriser. Det är därför med stort beklagande jag ser att den nuvarande regeringen helt enkelt kastat utredning i papperskorgen och bestämt sig för en egen modell som det inte finns samförstånd kring. Det är beklagligt. Jag hade gärna varit med och diskuterat kompromisser och försökt hitta lösningar för att uppnå enighet. är dock positionerna väldigt låsta. Det beklagar jag. Regeringen verkar tro sig klara allt, inklusive att leda en samling inför en nationell kris. Jag är inte så imponerad över regeringen på den punkten. Den har lyckats försämra för de sjuka och arbetslösa det gick ganska smärtfritt men i övrigt har den inte gjort så mycket. Skulle det hända något nu undrar jag om regeringen har förtroendet att kunna leda krishanteringen på det sätt som anges i propositionen. Mitt svar på det är nej, jag tror inte det. Det är bara att hoppas av många olika anledningar att det inte uppstår en nationell kris under den nuvarande regeringens tid, för jag skulle då inte känna mig lugn. Det är en sak att leda en regering och ett regeringskansli och reda ut de politiska kriser som då och då uppstår, och det kommer de säkert att klara av på ett eller annat sätt, men det är en helt annan sak att leda ett land i en nationell kris som vi inte vet ett dugg om . Vi vet inte vad det handlar om nästa gång, vi vet inte när det blir och vi vet inte heller var det kommer att ske, om det blir utomlands med svenskar inblandade eller nationellt i . Det enda vi vet är att vi med all sannolikhet kommer att råka ut för en sådan kris igen. Frågan är bara när, var och hur. Det vet ingen. Jag tycker därför att det hade varit bra att kunna enas om att en viss myndighet ska ha huvudansvaret om något inträffar. Jag vill inte här och peka ut någon särskild myndighet eller hur det hela ska fungera, men det hade varit bra om man klarat ut den frågan genom att någon tog täten och ledde ett samarbete så att olika myndigheter, utifrån sina professioner, också ska kunna ta ett samlat grepp om något inträffar. Jag beklagar djupt att detta inte gick att klara ut, och därför yrkar jag bifall till reservation 1. Slutligen har jag en fråga till allianspartiernas företrädare. Den socialdemokratiska regeringen inrättade en fond för nationella kriser. Vid exempelvis översvämningar eller andra olyckor skulle kommuner som med egna resurser inte klarar av att hantera sådant kunna begära pengar. Om Socialdemokraterna hade fått fortsätta regera skulle den fonden ha haft 300 miljoner. Min fråga är därför: Vilka argument fanns det för den borgerliga regeringen att ta bort dessa 300 miljoner? 22 (): Att förebygga olyckor och allvarliga händelser är den mest effektiva, skonsamma och etiskt riktiga metoden för att förhindra katastrofer. Jag menar såväl den lilla katastrofen, som kanske drabbar en eller ett par människor, som stora katastrofer i form av skogsbränder och översvämningar där många människor, stora värden, ett rikt djurliv, biologisk mångfald eller kulturarv hotas. I det betänkande som vi nu debatterar, Krishantering och skydd mot olyckor, betonar utskottet behovet och nödvändigheten av att var och en tar sitt ansvar, att både offentliga organ och myndigheter liksom fastighetsägare och markägare har en uttalad skyldighet att ta ansvar för att förebygga exempelvis skogsbränder, översvämningar och soteld. För att klara detta på det mest effektiva sättet krävs utbildning, kunskap, erfarenhet, övning och ett bra samarbete med det civila samhället. Minst lika viktigt är emellertid samordning, samverkan och gemensamma övningar mellan olika myndigheter. Det har nämligen visat sig att just kunskap och tidigt ingripande räddat många liv och hindrat katastrofer. Möjligheten för sjukvårdshuvudmän och kommuner att själva organisera sin akutsjukvård och vilka delegeringar som ska ges till exempelvis ambulans och brandpersonal är ur mitt perspektiv jag har under ett flertal år utbildat just denna personalgrupp helt nödvändig och bör finnas kvar. Behovet av insatser från akutpersonalen ser annorlunda ut i exempelvis storstaden, där ambulansen når den skadade snabbt och man bara har några minuters väg till sjukhuset, jämfört med glesbygden, där det kan vara fem, tio eller för ambulansen till sjukhuset. Inom vissa områden är det nödvändigt att ambulans-, räddningstjänst- och taxipersonal får utbildning och redskap såsom syrgas och defibrillator för att kunna göra snabba insatser. Rör inte den lokale huvudmannens rätt och ansvar att själv avgöra hur akutsjukvården ska organiseras! Skogsbrandsbevakning är en fråga som engagerar många av oss riksdagsledamöter, särskilt nu när prioriterat om i sin verksamhet och inte längre utför den tjänsten. Jag delar utskottets ställningstagande att ansvaret för att förebygga bränder ska ligga på den enskilde och markägaren. För att klara detta är det helt avgörande att man har kunskap och en hög medvetenhet om vilka risker som finns och hur man ska förebygga bränder. Självklart ska även offentliga myndigheter och räddningstjänsten aktivt delta i detta arbete genom att exempelvis göra brandriskbedömningar och hålla en hög beredskap för att släcka eld. Jag vill i detta sammanhang kommentera det utskottet skriver i betänkandet: Enligt är det svårt att göra en bedömning av effekterna av utebliven skogsbrandsbevakning eftersom det inte finns någon etablerad metod för att mäta eller värdera effekterna. Det är helt nödvändigt att analysera och forska inom detta område så att det finns vetenskaplig kunskap om hur man på bästa sätt förebygger olika orsaker till tillbud med eld i utemiljö, såsom små och stora skogsbränder. Det kan vara nödvändigt att nya resurser skapas för att göra detta viktiga analys- och forskningsarbete. Men om detta får jag återkomma i ett annat sammanhang. Stuprörstänkandet präglar offentliga sektor och dess myndigheter! Det handlar om gemensamt planeringsarbete. Bristen på samordning av resurser, okunskap om vad den ena eller andra handen gör finns även inom våra departement och hos våra högsta beslutsfattare. Visserligen har myndigheter påtalat behovet av hängrännor, men mycket återstår att göra. Det finns ett behov av en mer genomgripande förändring av hur vi ska organisera . Vid katastrofer, oavsett vilken typ av katastrof det rör sig om, är samordning, samverkan och en tydlig lednings- och beslutsfunktion något helt nödvändigt. Inom detta område är det nödvändigt att göra rätt insatser och riktiga prioriteringar, att rätt beslut fattas snabbt för att begränsa skadorna på liv och egendom. Jag var delaktig i den katastrofinsats som vi gjorde i i samband med . Där kunde jag på nära håll se hur bristen på samordning gjorde att det tog innan vi på plats samverkade och hjälptes åt med de resurser som vi hade. Varje specialist gör ett alldeles utmärkt arbete, men samordning gör att allt går snabbare och resurserna utnyttjas på det mest optimala sättet. Föregående talare, från Socialdemokraterna, redogjorde på ett riktigt och bra sätt för hur vi ser på hur det ska organiseras. I reservation 1 skriver vi bland annat att det måste finnas en nationell samordning och att ansvaret måste läggas på en myndighet samt att ansvaret bör omfatta såväl nationella som internationella katastrofinsatser. Jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkandet Krishantering och skydd mot olyckor. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi har kommit till veckans frågestund. Följande statsråd kommer att delta: arbetsmarknadsminister , försvarsminister , kulturminister , statsrådet och integrations- och jämställdhetsminister . Arbetsmarknadsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 24 (): Jag ska rikta min fråga till arbetsmarknadsministern. I gårdagens kunde man läsa rubriken till arbetslösa ryckas upp från skolan? Artikeln var skriven av en arbetslös, i . Den anspelar naturligtvis på borttagandet av 100-dagarsregeln. Jag har sett att arbetsmarknadsministern har försökt att prata bort det och sagt att det inte är så allvarligt och att man ska ta personlig hänsyn. Min tolkning måste ändå vara att motivet till borttagandet av 100-dagarsregeln är att man vill sätta ytterligare press på dem som har det svårast i samhället och är borta från arbetsmarknaden. Är det rimligt att rycka bort barn från skolan, arbetsmarknadsministern? 25 Arbetsmarknadsminister (): Vi går tillbaka till de regler som gällde . Vi ser hur vi till exempel har brist på sjuksköterskor i och , och vi har sjuksköterskor som är arbetslösa i . Det kanske inte är alldeles onaturligt att man redan från dag ett har möjligheten att se över kommungränserna när det gäller arbetslösheten. Det ska dock, som det står i de gamla förordningarna och i papperen, bedömas från individuell utgångspunkt. Är man är lite yngre och inte har ett försörjningsansvar är det inte onaturligt att man kanske pendlar över kommungränsen. Är man äldre och har ett försörjningsansvar, familj och barn, är det naturligt att den individuella hänsynen tas. 26 (): Arbetsmarknadsministern glömmer att 100-dagarsregeln uppfattades om en skärpning mot det gamla regelverket. Det går inte att säga att man går tillbaka till något som var starkare tidigare. Det är en feltolkning av det som varit. ska nu göra en förfärlig massa saker enligt den proposition som har lagts fram . Talet om det faller ganska platt när vi vet att innevarande år har en budget med 13 miljarder mindre jämfört med föregående år. Vad man gör på är att diskutera hur man ska kunna klara det besparingsförslag som ligger. Hur ska man klara en matchning för de enskilda och vara coach? Dessutom ska arbetsgivarna inte längre ha skyldighet att anmäla lediga jobb. Ska de också ut och leta efter de lediga jobben innan de kan förmedla dem? Är det vad arbetsmarknadsministern menar? 27 Arbetsmarknadsminister (): Regeln om anmälan om nya jobb är en regel som inte följs. Varför ha ett regelverk som inte följs? Det är inte där skon klämmer. Det som händer är att vi har 86 000 lediga platser anmälda hos Ams. Det är den bästa siffran . Dessutom vet vi att vi har en hög arbetslöshet som ett resultat av den politik som parti med koalitionspartier stod för under den förra mandatperioden. Det vi måste se till att göra är flera saker . Vi måste för det första se till att det lönar sig bättre att arbeta. Därför har vi infört jobbavdraget och stramat åt i a-kassan. För det andra ska vi se till att det blir lättare och billigare att anställa. Därför sänker vi arbetsgivaravgifter. För det tredje måste vi få matchningen att fungera bättre. Därför ser vi till att vi har en enhetsmyndighet. Jag noterar att både Socialdemokraternas nya partiledare liksom till exempel har välkomnat den reformen. ska vi sätta fart på det arbetet. Vi har från regeringens sida gett Ams i uppdrag att återkomma med planer på hur dess framtida organisation ska se ut. HBT-personers rättigheter i och EU 28 (): Jag vänder mig i min fråga först till EU-ministern och statsrådet . Här hemma har vi kommit en bra bit på väg då det gäller HBT-personers rättigheter, även om jag tycker att det finns mycket kvar att göra. Det är annorlunda i andra länder i EU, och då vill jag specifikt ta upp . I gick det ultrakonservativa regeringspartiet via sin utbildningsminister ut med förslag om att homosexuell propaganda ska förbjudas, om han med detta nu menar information och undervisning angående HBT-personers situation. Lärare som tar upp frågor om HBT-personer i sin undervisning eller själva vågar vara öppet homosexuella ska få sparken. Detta strider klart och tydligt mot artikel 21 i EU-stadgan om grundläggande rättigheter. Min fråga är: Finns det över huvud taget några diskussioner inom regeringen vad gäller och andra EU-medlemsstaters förtryck och diskriminering av HBT-personer? Hur avser regeringen att agera i första hand mot och i EU när det gäller förtryck, diskriminering och också hets mot homosexuella? 29 Statsrådet (): Tack för frågan. Den är oerhört angelägen. Jag hade en interpellationsdebatt med i just samma fråga. Jag har med mycket stor oro och bestörtning tagit del av det som händer i . Det är mycket bekymmersamt. Jag har också sett att har sagt att man tänker granska lagarna och också be att man från EU:s sida granskar dem för att se om det är förenligt med EU:s värderingar och det som står i fördraget om antidiskriminering och så vidare och om det inte är det att man ska dra inför domstolen. Från svensk sida följer vi detta. HBT-frågor är viktiga för regeringen. Vi kommer att verka för att den nyinrättade MR-byrån i också kommer att ha HBT-perspektivet i sin granskning. Vi försöker på olika sätt i , i EU och i verka för att HBT-frågor kommer upp på agendan i olika sammanhang. Man ordnade bland annat i regi en konferens i om HBT-frågor för sedan. 30 (): Tack för svaret. Med tanke på diskriminerande politik mot homosexuella anordnas i en stor familjekonferens. Till denna kongress väntas komma 3 500 politiker och medlemmar från olika organisationer. Det är en stor världskonferens. president inviger och står som värd för kongressen. Han är inte direkt känd för att värna om HBT-personers rättigheter. Min fråga är: Är inbjuden? Har tackat ja till denna stora familjekongress? Vad tänker i så fall med den representant man skickar till kongressen framföra vad gäller förtryck av homosexuella? 31 Statsrådet (): Jag känner inte till den här konferensen. Det är första gången jag har hört talas om den. Jag får fråga runt i regeringen om någon har blivit inbjuden och vad i så fall vårt svar har varit på det. Jag får lov att återkomma till i frågan. Vi har på olika sätt rest frågan. Det är svårt att påverka i ett land. Man kan hänvisa till lagstiftning. Det finns antidiskrimineringsparagrafer i lagstiftning. Detta kommer att förstärkas om vi får igenom det konstitutionella fördraget. Där finns ett ytterligare skydd mot diskriminering med hänvisning till sexuell läggning. Vi försöker på olika sätt att påverka med andra krafter och likasinnande. Jag nämnde vad som händer i . granskar också hur medlemsländerna följer de mänskliga rättigheterna i bred bemärkelse i diskrimineringsavseende. Det är de verktyg som finns, men vi saknar konkreta verktyg. Det är en oerhört viktig fråga. Om visar sig införa den här typen av lagstiftning som uppenbarligen strider mot EU:s grundläggande värderingar såsom de regleras i fördrag utgår jag från att alla EU-institutioner och EU-länder kommer att agera mot . Beslut om uppgradering av JAS 39 32 (): Jag har en fråga till försvarsministern, och den gäller JAS 39 . I Ekot , för snart sedan, höll du med , som är produktionschef på , om att man inte kommer att begära några extrapengar från för att uppgradera 31 från A/B-versionen till en C/D-version, för att på så vis anpassa till Nato. Jag vill bara informera försvarsministern om vad ett enigt utskott sade, och även vad beslutade: Enligt vad utskottet inhämtat finns inte några medel för denna uppgradering av JAS 39 A/B budgeterade varken i investeringsplanen eller i beställningsbemyndigandet som regeringen begär att nu ska godkänna. Ett sådant beslut är av sådan betydelse att det uppenbarligen bör godkännas av även av andra skäl än ekonomiska. Regeringen måste sålunda återkomma till i detta ärende innan ett eventuellt sådant beslut avses fattas. Då är min fråga till försvarsministern: försvarsministern låta den här frågan gå till för ett beslut, eller står han kvar vid det uttalande som han gjorde i Ekot ? Vilket behov har av 100 JAS-plan till en kostnad av ? Vi kanske kan få en motivering till att vi ska ha så många. 33 Försvarsminister (): Svaret på fråga är ja. Jag kan utveckla det ytterligare. Jag har till Ekot sagt att jag delar den bedömning som ledamoten av försvarsutskottet , , har givit uttryck för i en annan Ekosändning, nämligen att regeringen måste återkomma till om man vill gå fram med det som Försvarsmakten har framställt om, det som kallas handlingsplan Gripen. Det innebär att vi skulle få en ensad, uppgraderad och numerärt minskad flygplansflotta av JAS Gripen i den svenska försvarsmakten. Regeringen kommer att återkomma till . Det är helt korrekt att om denna handlingsplan ska genomföras krävs det ett förnyat beställningsbemyndigande från sida. 34 (): Tack för det svaret! Det var inte det du sade i Ekot, utan att de här pengarna finns i budget, underförstått att det här kommer man att fixa ändå. Då återstår fråga 2. Du kommer att begära 100 plan till en kostnad på , om man räknar med att det kostar ca 200 miljoner att göra om de här planen. Vad är motiveringen till att det ska vara så många plan som 100? Titta på och ! De har hälften, ca 50. Varför ska ha så många till en sådan här kostnad? 35 Försvarsminister (): Jag tror att en muntlig frågestund i är fel tillfälle att föregripa de propositioner som regeringen avser att lämna till . Jag kan bara försäkra att när den här beredningen är färdig kommer regeringen att återkomma till i vårpropositionen eller i höstens budgetproposition. Då kommer vi också att redovisa grunderna för den framställning som vi i sådana fall gör till . Jag har också varit tydlig i mina uttalanden, både med att ytterst äger denna fråga och att det inte är aktuellt att begära några nya anslag. Om handlingsplan Gripen kommer att genomföras är det Försvarsmaktens, men också min, uppfattning att erforderliga medel finns i de anslag som har beviljat Försvarsmakten. 36 HANS (): I förra veckans frågestund betecknades ett av regeringens statsråd såsom varande siffernissen. Jag tycker för min del att vi har duktiga ministrar, och för tydlighets skull vill jag klargöra att jag anser att den förra regeringen bestod av ministrar. Med detta sagt är det ändå ibland bra att ha så kallade siffernissar. Riksutställningar har meddelat att myndigheten som konsekvens av bland annat flytten till saknar . Min fråga till statsrådet är om det i samband med överlämnandet från den gamla regeringen till den nya regeringen gjordes några som helst ekonomiska reservationer, dispositioner eller andra utfästelser för att täcka de nästan 14 miljoner som Riksutställningar prognostiserade i möjligt och bekräftat underskott för . 37 Kulturminister (): Svaret på fråga är: Nej, det fanns inga sådana pengar reserverade. Jag kan konstatera att vi från naturligtvis har regelbundna kontakter med Riksutställningars ledning, som av naturliga skäl är bekymrad över det ekonomiska underskottet. Det får vi försöka lösa. Hela denna utflyttning har gått väldigt hastigt, får man säga. Vi har kontakter och hoppas kunna lösa det, men det blir en fråga för budgeten . 38 HANS (): Då kan jag meddela att kulturutskottet besökte , som också partiellt ska flytta till . De meddelade att de skulle behöva till omställning och därefter en nivåhöjande ökning på . Då är min följdfråga till statsrådet, i och med att hon besvarade min förra fråga med att den tidigare regeringen inte hade gjort några ekonomiska utfästelser, dispositioner eller reservationer för Riksutställningars underskott, huruvida de har gjort några dispositioner eller reservationer eller skapat ett ekonomiskt utrymme för det underskott som riskerar att få lida 2008. 39 Kulturminister (): Det fanns inte några sådana pengar i den förra regeringens alternativa budget i valet eller i den skuggbudget man lade fram. Från början var det tänkt att hela skulle flytta, men efter omfattande protester blev det inte så. Ersättningen blev då att flytta Riksutställningar. befinner sig , som sagt, i samma prekära ekonomiska situation, och det är någonting som vi i den nya regeringen får hantera så gott vi kan. Det är ett viktigt arbete som de gör i . Vi kommer att återkomma även till denna fråga. 40 (): Jag riktar min fråga till integrationsminister . sitter ungefär 300 ensamkommande flyktingbarn fast i fyra ankomstkommuner eftersom många av de övriga kommunerna i landet inte vill ta emot dem. Folkpartisterna i mitt hemlän och jag har tagit ett antal initiativ för att vi åtminstone ska börja ta emot kanske inte alla men vår andel och förhoppningsvis inspirera andra kommuner att göra detsamma. I samband med det här arbetet har jag haft många kontakter med kommunföreträdare både i kommunerna i och på andra ställen i , och då har det framkommit att en del kommunföreträdare är osäkra på vad som händer när läggs ned och ansvaret förs över till länsstyrelserna. Min fråga är: Kommer det från att vara länsstyrelserna eller som har hand om utbetalningarna av de pengar som har betalat ut? 41 Integrations- och jämställdhetsminister (): Först vill jag säga att vi inser problemet med ensamkommande barn. De har blivit många fler . Det finns två bitar i det hela. När barnen tas emot av fyra kommuner är det en fråga som finns hos , även om vi samarbetar över gränserna där. Sedan blir de mitt ansvar när de har fått uppehållstillstånd. När nu läggs ned flyttas de pengar som följer med barnet beroende på var det placeras till . Länsstyrelserna har i uppdrag att upphandla och förhandla om platser, men det är som har fått anslaget för att dela ut. Vi återkommer i vårpropositionen till de ekonomiska villkor som gäller för kommunerna. Inga andra regler ändras än att anslaget flyttas över till . 42 (): Jag tackar för det svaret. Jag undrar vad ministern avser att göra för att informera berörda parter om den nya ordningen så att de vet vad som gäller. 43 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det pågår samtal med och länsstyrelserna, som har huvuduppdraget. Sedan får Ams också regelbunden information, eftersom de kommer att vara viktiga i det framtida arbetet med introduktionen. Länsstyrelserna kommer i sin tur att informera kommunerna, som de har som motpart. Informationen är i gång, och den kommer att sippra ned. Den nya organisationen börjar först , som sagt, så det finns fortfarande tid. Just nu måste de som har fått de övergripande uppgifterna först få smälta informationen innan de sedan vet hur de i sin tur ska föra den vidare till de andra parterna, i det här fallet kommunerna. Ledarskapsutbildning för bättre arbetsmiljö 44 (): Min fråga är till , och den gäller den goda arbetsmiljöns och arbetshälsans stora betydelse för vårt välstånd och dess utveckling. Sådant där kan man säga, men ledarskap måste utvecklas.