prot · GU0971 · 2007-03-02 00:00:00 — På det här området vill jag ändå peka på det som sker. driver nu ett särskilt projekt om diskriminering på bostadsmarknaden. Det påbörjades men drar i gång riktigt ordentligt just . Jag tycker att det finns anledning att tala om vad det handlar om. Det går i stort sett ut på att synliggöra diskriminering, både på strukturell och individuell nivå och sambandet mellan den strukturella och individuella nivån. Det ska göras genom att DO nu driver ärenden och också tar fram och sprider kunskap om det här. Man ska mobilisera och aktivera dem som har utsatts för diskriminering eller riskerar att utsättas för diskriminering. Man har ett väldigt seriöst och omfattande arbete runt detta. Om man tittar på vad som har hänt har det 2003, 2004 och 2005 inkommit drygt 700 anmälningar. var det 893 stycken. Av dem har det varit mellan 50 och 60 som har rört bostäder. Tre av anmälningarna har gått vidare till en rättslig process. Man kan se, precis som var inne på, att det som vi nu föreslår, nämligen en hyresgaranti, skulle hjälpa i väldigt många av de fallen. Det visar sig att när det gäller dem som har nekats hyra menar ombudsmannen att det i de fallen ofta handlar om personer som helt enkelt inte når upp till de krav som hyresvärden ställer i fråga om inkomst, fast anställning, betalningsanmärkningar, bosättning inom kommunen och så vidare. DO menar att för de anmälningarna är det väldigt svårt att påvisa etnisk diskriminering i det enskilda fallet. Det är ju viktigt att vi utreder och får fram det som handlar om detta. Men det som sker med den proposition som kommer, skulle jag tro, , , så skapar vi ju möjligheter för en stor grupp av dem som har blivit nekade att få en hyresgaranti. Det tror jag är en väldigt viktig sak. var inne på allmännyttan. är ju inte det här ett fullständigt statistiskt material, men tyvärr är inte allmännyttan bättre än de privata, tvärtom. Det bör vi se till ute i våra kommuner att våra kommunala representanter håller ett öga på och där, närmast människorna, tar upp och ser till att våra egna kommunala bolag i varje fall inte är sämre än de privata. 12 (): Den här diskrimineringsundersökningen visar just på den strukturella diskrimineringen. I den undersökning som är gjord via har bevisligen diskriminerats på grund av det enda kriteriet att de har ett icke-svenskt namn. Det är alltså det enda kriteriet som har prövats i den utredningen. Där har allmännyttan varit bättre än de privata hyresvärdarna. Man har inte ens fått möjlighet att prövas på de kriterier som statsrådet nämner här som vore rimligt för att det ska komma i fråga om det varit enskild diskriminering eller inte. Detta är ett bevis på en strukturell samhällelig diskriminering. Det räcker att man uttalar sitt efternamn för att få ett nej när man kontaktar en hyresvärd eller mäklare i . Vi vet att där det finns bra fungerande bostadsförmedlingar där man kan bli prövad på kriterier i form av behov utifrån kötid har detta problem förbättrats. Det är därför det är rimligt att hävda att man inte ska hänvisa hyresgäster till att pröva sin sak i rätten, utan vi från sida måste agera för att få bort den strukturella diskrimineringen och också undvika den individuella diskrimineringen i de enskilda fallen genom bra lagstiftning. Naturligtvis har diskrimineringsförbudslagen varit viktig. Det är också viktigt att alla har rätt att få sin sak prövad i rätten. Men vi måste ha bra verktyg också för att förmedla hyresrätter efter behov. En av de viktigaste kriterierna där måste vara kötiden, inte efternamnet. Det är lite insinuant som hävdar här att resultatet av undersökningen skulle vara att det var de hyresgäster med utländskt efternamn som skulle utgöra ett större problem så att jag som granne inte vill ha dem som hyresgäster och att de har fått sin sak prövad på de grunderna. Det är ju det som inte är fallet. Det här är felaktiga slutsatser. Den här diskrimineringsutredningen bevisar ju den strukturella diskrimineringen och att vi måste ta den på allvar. Det måste vara oerhört angeläget, och som driver, att vi får en bostadsanvisningsrättslag som en trygghet för människor när det gäller rätten att få en lägenhet anvisad till sig. Det handlar om att vi ska få kommunala bostadsförmedlingar som har som sin viktiga uppgift att en av de viktigaste kriterierna för att man ska ha rätten att få en lägenhet anvisad till sig är behov i form av kötid när man har anmält sitt behov av att få en lägenhet för att man vill flytta till den och den orten på grund av att man har fått det och det arbetet. Några andra saker är orimligt i det här sammanhanget och bevisar att den borgerliga regeringen tycker att det är okej med den diskriminering som sker på grund av efternamn. 13 (): Vi talar givetvis utifrån olika erfarenheter. Jag har själv varit ordförande i allmännyttan, och utifrån den erfarenheten lägger jag fram mina synpunkter. Jag känner inte igen den beskrivning som ger här. Att förneka någon en lägenhet på grund av ett utländskt efternamn är så fjärran som jag tycker att man kan komma. Jag tror inte att det finns de kommunalpolitiker eller de styrelseledamöter i kommunala bolag i alla fall som resonerar utifrån de kriterierna. Problemen har vi väl i stället i anknytning till missbruk och liknande. Där är i och för sig de sociala kontrakten och så vidare ofta en lösning. Men det finns ju andra i den grupperingen som inte kan påvisa att de passar i ett hyreskollektiv ihop med andra hyresgäster. Jag betonar alltså än en gång att man också har ett ansvar gentemot dem som redan bor i hyreskollektivet. Men det viktiga i det här sammanhanget tycker jag trots allt är det som lyfter fram vad gäller den här hyresgarantin och att man ska hjälpa de betalningsblyga personerna till ett rimligt boende. 14 Statsrådet (): Det vi nu diskuterar är en väldigt allvarlig fråga, diskriminering på grund av ett antal olika faktorer. Och det är oerhört viktigt. Jag är därför glad för den här debatten. Den är nämligen, tycker jag också, ett led i den process som vi måste ha nu i hela samhället. Det handlar om att alla deltar, att vi lyfter upp det här där det förekommer, att vi bearbetar attityder. Det är faktiskt detta som det handlar om. Vi kan ha organisationer som tar fram väldigt väl genomarbetade dokument och policyer, men det är ju människorna som svarar i telefonen. Det måste tränga ut över hela linjen. Vi måste se till att detta implementeras överallt. Det är naturligtvis en process som inte tar slut, utan vi måste hålla på med detta . Som jag nämnde har ett mycket ambitiöst projekt som pågår. Man kan titta på det och se hur pass väl strukturerat det är. Jag tycker därför att det finns anledning att låta det pågå. När det har kommit fram får vi utvärdera det. Vi har en ganska ny lag . Det vet inte jag. När vi har sett resultatet av arbete, en kartläggning av både de strukturella och de individuella fallen, finns det naturligtvis anledning att fråga sig om lagen ytterligare måste skärpas. Jag har inte svar på det , men jag tycker att vi måste vara öppna för att den kanske faktiskt måste skärpas. Det är trots allt en slutsats som vi kan dra först när vi har sett resultatet av detta. 15 (): Tack så mycket! Jag har naturligtvis också förhoppningar om att den lagstiftning vi ska ha ska vara tillräcklig. Och på diskrimineringsområdet hoppas jag naturligtvis också att den lagstiftningen ska hjälpa både mot den strukturella diskrimineringen och mot den individuella diskrimineringen på alla områden, inklusive bostadsmarknaden. Men sedan blir jag fortfarande beklämd över att hävdar att det skulle vara främmande för en ordförande i ett kommunalt bostadsbolag att säga nej till någon på grund av dennes efternamn. visar den diskrimineringsutredning som har gjort genom att diskrimineras enbart på grund av sitt efternamn, sitt icke svenskklingande efternamn. Med det som enda kriterium väljs de bort i en första kontakt med en hyresvärd eller mäklare. Detta är fruktansvärt beklämmande. Vi menar från sida starkt att den här diskrimineringen måste upphöra. och framför allt regeringen och ansvarigt statsråd, , har ett ansvar att arbeta med alla de verktyg som finns för att den nuvarande lagstiftningen ska få verka på ett bra sätt. Men det handlar också om att vi kan underlätta för hyressökande på bostadsmarknaden, så att de inte utsätts för denna diskriminering. Då menar och jag att vi måste ha en bostadsanvisningsrättslag och ha lägenheter att förmedla. Vi måste också ha kommunala bostadsförmedlingar som på ett bättre sätt och utifrån tydligare kriterier förmedlar lägenheter och stärker människors rätt till en hyresrätt. Sedan visar naturligtvis både denna interpellationsdebatt och den förra att vi måste ha en stark allmännytta med fler hyresrätter i för en bra social bostadspolitik. 16 Statsrådet (): Jag ska kommentera det krav som framför om en bostadsanvisningslag. Det är inte möjligt, enligt det regelverk som är svensk lag, att ha en sådan. Det anses inskränka äganderätten. Det går alltså inte för denna riksdag att fatta ett sådant beslut. Men vi kan då gå tillbaka till de här frågeställningarna och titta på regelverket. Jag har inför den här interpellationsdebatten tagit fram och tittat på de etiska regler som finns. Vi har lagen. Den är hur tydlig som helst. Fastighetsägarna har tagit fram ett material som heter Etik för fastighetsägare och ett annat som heter Öppen bostadsmarknad. Man har tagit fram ett antal skrifter om detta. allmännyttiga bostadsorganisation har ganska tagit fram Etik i bostadsföretag, ett studie- och diskussionsmaterial. Det arbetas för fullt med detta på lagstiftningsnivå, vad gäller uppföljning genom och ute på bostadsföretagen. Detta räcker inte. Vi måste också vara aktiva i den allmänna debatten och se till att den hålls levande och att diskriminering i alla dess former aktivt motverkas av oss alla, som medborgare. Jag kommer att följa denna fråga mycket noggrant. Vi får se vad som kommer ut av arbete. Om vi tvingas att ändra i regelverket igen är jag beredd att medverka till det. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:321 om samordning av statligt boende- och byggnationsstöd 17 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att samordna det statliga stödet till byggnation och boende för att få en effektivare verksamhet och för att få en helhetsbild av de totala anslagen. Inledningsvis vill jag påpeka att det finns en rad gränsdragningar som måste göras mellan departement och utgiftsområden. Eftersom många frågor går in i varandra kan man alltid diskutera de exakta gränsdragningarna. För att inte sakfrågorna i sig ska drabbas finns det etablerade samarbeten på tjänstemannanivå mellan departementen. När det gäller bostadsrelaterade frågor är jag medveten om att dessa finns fördelade på flera departement, och för att se till att politiken hålls samman har vi etablerat ett nära samarbete mellan berörda statssekreterare. I egenskap av bostadsminister lovar jag att göra mitt bästa för att vi fortsätter vår bana med en samordnad bostadspolitik. 18 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Det beskriver på ett bra sätt situationen som den ser ut , men jag måste erkänna att det var inte riktigt det svaret jag hade förväntat mig. är det inget mot ministern, utan det kan bero på att jag har uttryckt mig oklart i interpellationen. Min fråga grundar sig nämligen inte på att flera departement delar på bostadsfrågorna utan på de verk, myndigheter och bolag som operativt handhar desamma. Jag kan ändå börja med uppdelningen på departementen. Jag upplever som ledamot i civilutskottet att det fungerar bättre och bättre med en allt tydligare struktur. Men för att då gå över till den egentliga grunden till interpellationen kan jag beskriva det så här: handlägger bostadsbidragen. handlägger kreditgarantier och omstruktureringen av allmännyttan. Det senare görs även av . ansvarar för räntebidragen, och svarar för anslagen till fukt- och mögelskador. Härutöver finns bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, och vem som ansvarar för det kan jag faktiskt inte läsa ut i statsbudgeten. Det finns också energistöd för utbyte av fönster, uppvärmning med biobränsle med mera. Det vet jag inte heller vem som handlägger. Till detta kan läggas det nya stödet på 100 miljoner för att underlätta för enskilda att ordna bostad och även det kommande investeringsbidraget till särskilt boende. Sammantaget innebär denna struktur att det är mycket svårt eller i praktiken omöjligt att få en helhetsbild över det statliga bostadsstödet i . Jag kan se möjligheter att organisera handhavandet av stödet på ett mer rationellt sätt. Alliansen har en mycket tydlig strävan att effektivisera statens verksamhet och göra den mer transparent. Vi ska skapa enklare regelverk, och jag ser också färre statliga verk och myndigheter framför mig. Med denna beskrivning blir följdfrågan till ministern om detta kan vara ett av flera områden där det finns möjligheter att genom att se över och eventuellt förändra ansvarsområden och organisation effektivisera och höja kvaliteten till nytta för både medborgarna och oss som beslutsfattare. 19 Statsrådet (): Tack för den preciseringen av frågan, ! Då kan jag kanske vara mer optimistisk, för regeringen har på förslag från mig som ansvarig förvaltningsminister tillsatt en stor utredning av hela myndighetsstrukturen. Vi har många myndigheter en del säger att det är 250 och andra säger att det är över 500 myndigheter. beskriver här ett antal myndigheter som verkar inom bostadssektorn. Jag kan säga direkt att när det gäller radon är det som ansvarar för detta. Jag tycker att har en idé som är väl värd att ta fasta på. Vi får se vad utredaren kommer med för förslag. Jag kan dock säga redan nu att jag tror att detta kan vara ett område där man faktiskt skulle kunna ge i uppdrag till någon av våra stabsmyndigheter Statskontoret eller någon annan att titta på detta, också inom ramen för det stora e-förvaltningsprojekt som jag också driver inom staten. Vi har bildat en statssekreterargrupp som driver på detta väldigt snabbt. Vi vill tidigarelägga ett antal av de saker som har funnits inom det gamla så kallade 24-timmarsmyndighetsprojektet och se till att vi skapar möjligheter för medborgare och företag att faktiskt kunna överblicka vad som gäller inom exempelvis bostadssektorn. Man ska kunna hitta fram till rätt plats och få reda på vilka möjligheter som finns för att förbättra sin bostad med hjälp av olika stimulanser som kan förekomma när det gäller exempelvis energiomställning. Det kan alltså mycket väl vara så att någon stabsmyndighet kan få ett uppdrag på detta område. I en tidigare interpellationsdebatt nämnde jag en portal från med information om vad som finns på bostadsmarknaden. Det är möjligt att man i anslutning till att man tittar på detta också skulle lägga in information där av det slag som efterlyser i sin interpellation. 20 (): Jag vill tacka ännu mer för detta svar! Jag måste säga att det känns bra att vi har en samsyn vad gäller detta och att statsrådet också uttrycker möjligheter att fokusera på detta område och kanske ge ett separat uppdrag för att se om vi kan få en effektivare handläggning. Detta skulle kunna vara till nytta för allmänheten först och främst, men det skulle också vara till nytta för oss som beslutsfattare. En fråga till statsrådet är: Finns det någon tidsgräns för denna utredning? Jag undrar också om jag uppfattade det rätt att vi ska ha en ingång både för oss beslutsfattare och för allmänheten när det gäller att kunna få en bild av hur bostadsstödet allmänt ser ut. Jag måste säga att jag är mycket nöjd med detta svar. Tack så mycket! 21 Statsrådet (): Den utredning som jag hänvisade till, som leds av generaldirektören för , ska om jag minns rätt leverera sitt slutbetänkande . Dock är det fullt möjligt att ge ett uppdrag antingen till en stabsmyndighet eller till att titta på möjligheterna att samla information på det sätt som föreslår. 22 (): Jag glömde en sak i hastigheten. Det gäller redovisningssystemet, och eftersom nu också finansministern kommer in i plenisalen vill jag passa på att ta upp den frågan. Jag har sysslat med ekonomi, siffror och redovisning hela mitt liv, men jag måste säga att när jag började läsa statsbudgeten var det åtskilligt jag inte förstod. När jag kopplar ihop detta med den splittrade bilden i fråga om bostadsstödet skulle jag vilja framföra en vädjan eftersom statsrådet också tjänstgör på : Gick det att hitta ett annat sätt att beskriva den finansiella situationen än skulle det vara ytterst välkommet. 23 Statsrådet (): Tydlighet och enkelhet är en dygd. Vårt uppdrag är ju också inte minst pedagogiskt, att försöka förklara den ekonomiska situationen. Jag kan trösta med att den ekonomiska situationen blir allt bättre och att regeringens politik leder till en allt ljusare bild såväl på arbetsmarknaden som på många andra ställen. När det sedan gäller den pedagogiska utformningen av detta budskap får vi ta till oss alla goda förslag om hur den kan förbättras. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:299 om arbetslinjen fullt ut 24 Finansminister (): har frågat arbetsmarknadsminister dels om han avser att initiera en diskussion om generösare regler vad gäller dubbelt boende för att på så sätt underlätta arbete på ort utanför dagligt pendlingsavstånd, dels om han avser att vidta andra åtgärder i syfte att underlätta för människor att ta arbete utanför dagligt pendlingsavstånd för att på så sätt stärka arbetslinjen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag och att därigenom bryta utanförskapet. Jobbpolitiken bygger på att det ska löna sig bättre att arbeta, att det ska bli billigare och enklare att anställa och att det ska bli mer attraktivt att driva företag. Vi genomför nu en lång rad åtgärder för att detta ska bli verklighet. Det första viktiga steget är det så kallade jobbskatteavdraget. Det innebär en skattelättnad för alla personer som har inkomster av anställning och aktiv näringsverksamhet och ges i form av en skattereduktion. Jobbskatteavdraget är ett viktigt steg för att fler ska komma i arbete. Men vi är inte nöjda med det. Avsikten är att ta ytterligare steg i den riktningen framöver. Vår ambition är att genomföra ett andra steg i en större skattereform 2008. Frågan om förändrade skatteregler för dem som arbetar på annan ort har behandlats av Utredningen om dubbel bosättning i dess betänkande Dubbel bosättning för ökad rörlighet (SOU 2005:28). Utredningen har i sitt betänkande lämnat förslag på åtgärder i syfte att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen. Förslagen innebär främst att avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning får göras än och att villkoren för avdrag blir enklare att uppfylla och tillämpa. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslag bereds inom . Ytterligare skattesänkningar är villkorade av att ekonomin medger det. Utredningens förslag är intressant men måste vägas av mot andra alternativ, till exempel ett utökat jobbskatteavdrag. 25 (): Jag ber om ursäkt för att jag är sen, finansministern, men tiden går ibland så fort i . Det gjorde den . Jag vill tacka för svaret. Frågan är utomordentligt viktig. Jag kommer från län, ett glesbygdslän som på sina håll har hög arbetslöshet. Det kan gälla en familj som kanske har en villa. En av föräldrarna blir arbetslös. Barnen är etablerade i skolan, på dagis och i fotbollslaget. Sedan mitt i arbetslösheten ges möjligheten till ett jobb kanske i eller i . Familjen tänker: Visst, vi försöker ordna med veckopendling. Många av oss i veckopendlar ju, och det fungerar bra. Men sedan känner man att ekonomin kanske är ett hinder eftersom det kommer att bli dubbelt boende och långa resor. Man känner att ekonomin inte klarar det. Vad kan detta resultera i? Ja, antingen blir man permanent arbetslös, eller också söker den andra föräldern jobb på kanske samma plats. Men man har svårt att sälja villan. Det är kanske inte någon efterfrågan på just den orten. Anledningen till att jag drar det fallet är att jag vet att många är i den situationen. Redan första gången jag hörde tala om att vi till och med från dag 1 ska känna ett ansvar för att söka jobb höll jag med om det, till . Det är bara det att den ambitionen också kräver, tror jag, trygghetssystem som de facto gör det möjligt för hela att leva. När det gäller den familj i län som jag lite grann försökt att skissa kring är det faktiskt bra för länet om de kan bo kvar. Banken slipper kanske en svår ekonomisk situation med ett hus som inte blir sålt. Hela kan leva vi är rörligare. Därför framställde jag den här interpellationen. Naturligtvis håller jag med regeringen om arbetslinjen. Det är bara det att det sett till som helhet kan kännas komplicerat. Självklart tycker jag att det är bra att har en utredning att visa. Men hade det inte varit smart om man hade försökt att ta hela paketet på en gång och talat om för familjerna vad som gäller om man till exempel måste ha dubbelt boende , resor eller någonting sådant detta för att redan från första början skapa trygghet? 26 Finansminister (): I interpellation berörs en väldigt viktig fråga. Det är naturligtvis så att rörligheten på arbetsmarknaden underlättas av att det finns regler för dubbelt boende som uppfattas som rimliga. Det är många människor som lever med långa pendlingsavstånd och som i och med det så att säga gör en uppoffring för familjen, något som ändå kan vara viktigt med tanke på barnen. Familjen har kanske också en stark anknytning till regionen i övrigt som gör att man vill bo kvar. Jag har därför väldigt stor respekt för det. kan det ibland också vara nödvändigt att flytta. Jag inser att detta inte är det budskap som människor generellt vill höra. Det måste ändå sägas, för det är så svensk arbetsmarknad har fungerat bra och bättre än de flesta europeiska arbetsmarknaderna. Det är ekonomiskt nödvändigt därför att om människor fastnar i regioner där de inte kan få jobb betyder det förödande konsekvenser. Vi vet ju att arbetslöshet får sociala konsekvenser, inte minst för barnen. Sedan ska det väl också konstateras att vi även har ett ansvar för att hela ska ha en väl fungerande tillväxt och en väl fungerande arbetsmarknad. Det finns naturliga koncentrationstendenser i en marknadsekonomi där stora regioner tenderar att dra till sig flera stora företag och flera med höga inkomster och därför får en koncentration av tillväxten. Det ska vi naturligtvis inte motverka. Men ska vi också vara medvetna om att vi måste underlätta för tillväxt i hela landet så att vi kan få en bred företagspolitik som gör att alla regioner har en bra utveckling. Ofta är det en finansministers uppgift att påpeka att vi måste göra saker och ting i rätt ordning. Vår första gemensamma alliansutgångspunkt måste vara att vi först gör det vi redan har kommit överens om inom alliansen. Jag har ändå i mitt svar och i det som jag nu säger försökt att antyda att det här naturligtvis är en fråga där vi ska titta på utredningens förslag. Det kostar inte några stora belopp så det är ingenting som på det sättet ter sig oöverstigligt. I grunden är det rörlighet på arbetsmarknaden och olika åtgärder som gör att människor kan få ihop sina livspussel och ändå ha en stark förankring på arbetsmarknaden, någonting som är positivt. 27 (): Rörlighet på arbetsmarknaden är det numera möjligt att ha. var det väl nästan omöjligt att tänka sig att man skulle kunna pendla längre sträckor. Men eftersom vi nu på de allra flesta ställen har en möjlighet till pendling blir detta så mycket lättare att marknadsföra. Visst kan man behöva flytta. Men om det gäller en hel familj är det ju inte bara en person det handlar om, utan det handlar om flera personer. Jag säger inte att det är fel att flytta barn.