prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — För våra ambassadörer på läktaren har vi också en engelsk version av denna utrikespolitiska deklaration. Jag skulle vilja uppmana allihop att läsa båda dessa utrikespolitiska deklarationer. Den ena är utarbetad av tusentals personer på , och den andra är utarbetad av sex ledamöter i utrikesutskottet. De tål att jämföras. beskrev den förändring som vi har sett i världen som: I dagens värld angår allt alla. I den globaliserade värld vi lever i är vi alla sammanvävda. Det som händer i en annan del av världen påverkar oss. Det som händer dig som granne påverkar mig. Vi är alla ömsesidigt beroende av varandra. är ett av de länder som har tjänat på den accelererande globalisering som pågår. Vi har alltid varit öppna mot omvärlden. Vi har starka exportindustrier. Vi har löntagare och tjänstemän som är öppna för strukturrationaliseringar och förstår de villkor som gäller i en konkurrensutsatt ekonomi. Det finns också kortsiktiga förlorare i denna globaliseringens tidevarv. Det är arbetare och löntagare i som på grund av strukturrationaliseringen förlorar sitt arbete. Det är länder och regioner som inte får ta del av globaliseringens fördelar och vinster. har en blind fläck här. De ser inte behovet av att skapa bryggor från det otrygga till det trygga, från det gamla till det nya jobbet. Det är därför man föreslår neddragningar på a-kassan och socialförsäkringssystem i . Det är därför man tonar ned biståndets roll och vill minska det för fattiga länder. Ska vi ha en globalisering som når ut till alla där alla tar del av fördelarna måste vi som har tur att leva här just nu och tar del av vinsterna också vara beredda att dela med oss till dem som är kortsiktiga förlorare i denna globalisering. beskrev det vackert: I dagens värld angår allt alla. I den utrikespolitiska debatten betonade här att grannskapet i den europeiska unionen står inför stora utmaningar. Det beskriver vi också i vår alternativa utrikespolitiska deklaration. Det är i grannskapet, i de olika riktningarna från den europeiska unionen, som de stora utmaningarna finns. Låt mig först börja med den historiska framgång som utvidgningen har varit i den europeiska unionen. När jag som ung åkte runt på träffade jag ungdomar i , en kuststad i , som berättade för mig hur det var man levde under . De berättade att de stod vid kusten och väntade på att de grekiska kryssningsfartygen från skulle passera så att det var säkert att simma ut i vattnet utan att sköt ihjäl dessa ungdomar. De sam kilometer ut i vattnet för att leta efter något, en tom cocacolaburk som hade kastats ut av turister på kryssningsfartyget. Om de hittade denna tomma cocacolaburk och kunde simma tillbaka till land och placera den på hyllan var det höjden av lycka i kommunismens . hade jag nöjet att tillsammans med talmannen besöka på en talmansresa. Jag satt då på en middag tillsammans med , den förre presidenten son. är nu socialdemokratisk riksdagsledamot i det estniska parlamentet. Jag berättade den här historien för honom. Då berättade han om mannen på som gick utmed stranden och plockade upp saker som hade sköljts upp. Han var ett original, och därför lät vakterna honom fortsätta med detta. Han samlade alla de produkter från väst som sköljdes iland och lade dem i ett skjul hemma hos sig. Detta skjul blev en turistattraktion. sade till mig: På det sättet bidrog han till undergång. För mig går det en röd tråd från till . Vi har ett ansvar att se till att de människor som har levt under kommunismens ok ska få ta del av våra framgångar. Den europeiska utvidgningen måste fortsätta. Den trötthet som vi ser bland europeiska länder där man kritiserar utvidgningen för allt ont som sker är förfärande. Utvidgningen måste fortsätta. Det är vårt ansvar. Öster om unionen har vi , och . Det är några länder som innefattas i något som Europeiska unionen kallar grannskapspolitik. Låt mig genast understryka att jag avskyr namnet grannskapspolitik. Skulle , och tillhöra ett grannskap till ? Dessa länder har en längre europeisk historia än . De är mer i geografiska mitt än vad är. Självklart tillhör dessa länder och har en självklar rätt att bli medlemmar i den europeiska unionen. Det vore ett misstag av historiska proportioner om vi politiker skulle sätta en yttre gräns för hur långt den europeiska unionen kan utvidgas. Därmed skulle vi sätta en gräns: Där har vi A-européer, och på andra sidan har vi B-européer. Utvidgningen måste fortsätta. Denna mjuka makt som medlemskapsperspektivet har inneburit och som har transformerat mängder av länder i vår närhet är positiv. Vi måste se till att den grannskapspolitik som EU nu utvecklar underlättar för framtida medlemskap för länder i vår närhet och inte utgör ett alternativ till ett framtida medlemskap. Söder om unionen utgör , likt floden , det vatten som fattiga människor från måste passera för att ta del av det europeiska välståndet det välstånd, den frihet och den demokrati som du och jag tar för given. Människor riskerar livet i rangliga båtar för att ta sig över det vatten som skiljer oss åt. Europeiska unionen måste se till att utveckla ett samarbete med norra . Vi måste utveckla en euroislamsk dialog. Vi måste stödja kontakter mellan kulturer och utveckla personliga utbyten. Den socialdemokratiska regeringen tog många initiativ till detta. och drev på stenhårt för en euroislamdialog. Ingenting av detta nämns i utrikespolitiska deklaration. Europeiska unionen är dock enbart långsiktigt hållbar om vi klarar av att utjämna de skillnader i levnadsvillkor som finns mellan norra och den europeiska unionen. Vi är inte långsiktigt hållbara med en sådan gigantisk välståndsklyfta vid vår gräns. är också ett område som gränsar till Europeiska unionen. I stället för den tveksamma text som finns på s. 10 i utrikespolitiska deklarationen markerar vi socialdemokrater klart och tydligt att vi gläds åt att den palestinska samlingsregeringen bildas. Vi ser det som ett positivt och välkommet steg framåt. Vi längtar till den dag då isolering och sanktion kan upphöra och det internationella samfundet kan samarbeta med denna palestinska regering när de villkor som är satta är mötta. Det är ett välkommet steg som har tagits. Läser man texten på s. 10 om just , vilket jag tror att ganska många människor kommer att göra, kommer många troligtvis att resa frågetecken. Ska jag vara ärlig förstår jag inte texten och vad man menar med de krav som här ställs från kvartetten. Man talar om terrorism för interna problem, till exempel. Den är slarvigt skriven, måste jag säga. Vad beträffar är det ett stycke i den utrikespolitiska deklarationen som inte inleder och tar avstamp i det självklara att påpeka att det amerikansk-brittiska anfallet mot var ett folkrättsbrott. Det är den viktigaste punkten på den internationella dagordningen . Vi måste naturligtvis understryka detta faktum. Men det nämns inte i utrikespolitiska deklaration. Längre ned på s. 11 kommer vi till . Ni ledamöter som var med före förra valet och deltog i den förra utrikespolitiska debatten kunde då höra den förra utrikespolitiska talesmannen för , , ägna alla sina åt att diskutera . Det var folkmordets och vi var tvungna att sända trupp , och man behövde en moralisk kompass i utrikespolitiken. Den som läser texten om ser att det inte handlar om folkmord utan om lidande. Man fullföljer bara det som den socialdemokratiska regeringen redan har gjort, nämligen förberett ett ingenjörskompani tillsammans med att sända dit när förutsättningarna finns. Det är ingen moralisk kompass i utrikespolitiken, det är en moralisk kollaps i utrikespolitiken. När det gäller öster om beskriver och de frusna konflikterna i med passiva meningar. Här står att det vore positivt om den frusna konflikten löstes och att det skulle innebära ett viktigt steg mot ökad stabilitet. Var är det svenska engagemanget? Varför står det inte rad upp och rad ned om hur vi ska samarbeta med till exempel de baltiska länderna i ett trepartssamarbete där vi bidrar med vår erfarenhet från Europeiska unionen och konflikthantering, och traditioner av nedrustning och fred, tillsammans med de baltiska ländernas kunskap om transformering och reformering av sina ekonomier? Varför ska vi inte göra det tillsammans i , , , och i de övriga kaukasiska länderna? Vi går vidare till . Jag vet knappt om det står något om i den utrikespolitiska deklarationen. Jag återkommer till det. Vi har nämligen ett antal synpunkter på den insats som vi gör under ISA:s ledning. Socialdemokraterna har presenterat en alternativ utrikespolitisk deklaration. Tack för ordet. (Applåder) I detta anförande instämde , , , och (alla s). 4 HANS (): När föll, gick mot sitt slut, apartheid i och diktaturen i föll föddes det en förhoppning och en dröm världen över om ett genombrott för demokrati och mänskliga rättigheter. Det fanns en dröm om att säkerhetspolitiska och ekonomiska intressen aldrig mer skulle överordnas alla människors grundläggande fri- och rättigheter. Den drömmen är död och begravd. Vi lever i en värld där den enda kvarvarande supermakten sätter dagordningen. Det är en dagordning där demokrati och mänskliga rättigheter har en undanskymd plats, överskuggade av säkerhetspolitik, de multinationella företagens intressen och västs aldrig sinande behov av råvaror och energi. Demokrati och mänskliga rättigheter har blivit verktyg, slagord utan innehåll, som används för att misskreditera eller legitimera. Vem som i grunden är demokrat och vem som är terrorist handlar till syvende och sist om hur man förhåller sig till den rådande världsordningen. Vi ser det kanske som tydligast i , där de hänsynslösa diktaturerna i och hålls under armarna, som man isolerar den demokratiskt valda ledningen i . Vi ser denna världsordning i , där talibanerna störtades för att ge plats åt en hyllad regim som domineras av gamla krigsherrar med grova övergrepp och brott i sina register. Vi ser det i där diktatur ersattes av en pågående rea på landets naturtillgångar och på det irakiska folkets liv. Irakiernas frihet har för länge sedan glömts bort, om den nu någonsin fanns på agendan. Men en annan politik är möjlig, en politik som tar sin utgångspunkt i varje folks frihet att avgöra sin egen framtid och välja sin egen väg. Och därför säger vi: Bryt bojkotten av den palestinska myndigheten , och dess allierade måste lämna och bör ta hem sina trupper från . Det senaste exemplet på denna världsordning har varit vinterns attack mot och ockupation av . Den odemokratiska etiopiska regimen har för att dölja sina övergrepp mot sin egen befolkning och för att förverkliga sina lokala stormaktsambitioner genomfört ett anfallskrig, ett anfallskrig som starkt stötts av . Man kallar det kamp mot terrorismen, enligt numera välkänd retorik, men det är förvillande likt just terror mot det somaliska folket. Men en annan politik är möjlig, en politik för ett fredligt , där somalierna själva avgör sin framtid. Därför säger vi att och anfallskrig måste fördömas, bör ta initiativ till en bred dialog mellan parterna utan inblandning av och grannstaterna. De svenska medborgarna som ännu sitter fast i måste få hjälp att komma hem. En annan central fråga på är situationen i . måste kraftfullt fördöma övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och kraftfullt verka för att friges. Hur mänskliga rättigheter kan ignoreras blir också tydligt när vi ser hur de konservativa krafter som har starka stöd nu tar strid mot kvinnors rätt till sin egen kropp och sin egen sexualitet. De kampanjer som ledde fram till abortförbuden i och förskräcker. Mäns våld mot kvinnor, diskriminering på grund av kön och abortförbud utgör några av de allra vanligaste kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Men om hoten mot kvinnors rätt att bestämma över sina egna kroppar säger ingenting. Homosexualitet är förbjudet i ett 70-tal länder, våld och diskriminering mot HBT-personer förekommer i alla stater. Men det är uppenbarligen ingenting som får plats i en 14-sidig utrikespolitisk deklaration. Den tumme vi fick i regeringsförklaringen bidde ingenting. Men en annan politik är möjlig. måste vara ett land som i EU, FN och andra internationella sammanhang tar strid för kvinnors och HBT-personers rättigheter, annars blir orden om frihet inte så mycket värda. Det är inte bara i och i som friheten för befolkningen får vänta när och dess allierade ska förverkliga sina ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen. Den europeiska unionen har knappats dolt vad man prioriterar. När EU:s handelskommissionär besökte sade han att ett nytt frihandelsavtal är en mer akut fråga än klimatförändringarna. Bönder i syd som har fått sina försörjningsmöjligheter söderslagna genom torka och översvämningar håller knappast med. EU:s ambitioner har även blivit tydliga genom de pågående medlemsförhandlingarna med . I begås fortfarande omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter, och tortyr är vanligt förekommande. har fortfarande inte gjort upp med sin blodiga historia. Mordet på understryker bara ytterligare den så kallade djupa statens starka ställning i . Trots detta har EU valt att fokusera på handelsfrågor, vilka hamnar som varit öppna för vilka fartyg och sina egna ekonomiska intressen i medlemskapsförhandlingarna med . Men vi säger att en annan politik är möjlig. Klimatförändringarna är långt mycket viktigare än att nya marknader ska öppnas för västs multinationella företag. Kränkningarna av oppositionen och de etniska minoriteterna i måste fördömas. Folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer, pontier med flera måste erkännas. Att västs ekonomiska intressen går före demokrati och fattigdomsbekämpning blir också tydligt inom de internationella finansinstituten IMF och . Runt om i syd ställer de hårda krav som slår sönder förutsättningarna för fattigdomsbekämpning. frös IMF utbetalningarna till på grund av den statsbudget som parlamentet i demokratisk ordning hade antagit. Man tvingade dessutom att frysa utgifterna för utbildning , trots att skulle ha behövt öka satsningarna på just utbildning för att uppnå millenniemålet om att alla barn ska ha tillgång till grundskoleutbildning . är tyvärr bara ett exempel bland många. Men det går att föra en annan politik. Ska fattigdomen halveras och demokrati kunna växa fram i syd måste IMF och demokratiseras. Här kan spela en avgörande roll. utvecklingssamarbete får aldrig villkoras med privatiseringar och handelsliberaliseringar. Vi ser även starka motrörelser till den nuvarande världsordningen, rörelser som inger hopp. Över går en våg av folklig kamp för rättvisa, jämlikhet och demokrati. Gamla korrumperade partier med kopplingar till militärdiktaturerna har svepts undan. I land efter land har demokratin befästs. Människor som varit utestängda från makten har åter fått makt över sina egna liv och sin egen utveckling. Men det här är inte en utveckling som välkomnas av och dess allierade. De upprörs över att multinationella företag inte längre tillåts plundra länderna på deras naturtillgångar. De upprörs över att länder i syd försöker formulera sina egna visioner och skriva sin egen historia. De upprörs över demokratiskt valde president som försöker skriva om avtalen med multinationella företag för att en större andel av intäkterna från landets naturtillgångar ska komma befolkningen till del. Men att av apartheid i nu går mot sitt slut och att ursprungsbefolkningen får makt över sitt eget land är inte något som är intressant för och dess allierade. som den demokratiskt valda regeringen i fördöms är tystnaden om grannlandet talande även i utrikespolitiska deklaration. toppar all statistik över brott mot de mänskliga rättigheterna i . mördades 70 fackföreningsmedlemmar och mördades 5 journalister. 20 politiska mord genomförs , och långt fler förföljs, trakasseras och fördrivs utan att den egna regeringen agerar kraftfullt. Vi ser inte heller någon upprördhet över de omfattande förföljelserna av oppositionella i . mördades minst 700 folkrörelseaktivister i , men om detta blir det inte ens notiser i väst. Den världsordning vi lever i vilar på antagandet att alla människor inte är lika värda och att miljarder människor saknar förmågan att avgöra sin egen framtid. När förre premiärminister kallade palestinierna för tvåbenta vilddjur var han en föregångare till vår tid. Hur skulle vi annars kunna acceptera att 30 000 barn dör i tredje världen på grund av att man inte har tillgång till rent vatten, mat och mediciner? Hur skulle vi kunna acceptera att hundratusentals irakier mördats under den amerikanska ockupationen? Det skulle inte gå att acceptera detta om vi också betraktade dessa människor som lika mycket värda som vi som sitter i den här kammaren. dikt om den vite mannens börda är åter skrämmande aktuell. Det har åter blivit den rika världens börda att rädda vildarna undan sig själva och att med vapen i hand lära icke-människor i , , och att de måste inordna sig i den rådande världsordningen. Vi hörde tidigare från att allt angår alla, men uppenbarligen angår vissa oss lite mer i både och värld. Jag observerade den starka fokuseringen på . Människor i tredje världen negligeras, glöms bort eller får på sin höjd parenteser. Världen är i akut behov av länder som står upp för demokrati och mänskliga rättigheter, oavsett när och hur de kränks. skulle kunna vara ett sådant land. Då, men först då, skulle kunna bli en tydlig kraft för frihet, fred och försoning. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla v). 5 (): Världen är stor. Utrikesministern valde att prata lite grann om väldigt mycket i den, men jag väljer att prata om två viktiga frågor. Det handlar om de frågor som tycker är de största hoten mot mänskligheten och freden på jorden just , det vill säga klimatpåverkan och kampen om de fossila bränslena. I senare inlägg kommer jag och flera av mina partikamrater att ta upp mer specifika frågor som till exempel bistånd, , , vapenexport med mera. Jag undrar vad det egentligen är för fel på oss människor. Hur kommer det sig att vi så ihärdigt envisas med att skynda på vår egen arts undergång och att vi dessutom så villigt drar med oss alla andra arter på köpet? Bryr vi oss inte om varandra? Bryr vi oss inte om våra egna barn och barnbarn? Eller är vi faktiskt så dumma att vi tror att det står andra planeter redo att ta emot oss när vi har förstört den vi har? Det är inte utan att man börjar fundera över om det står riktigt rätt till med djurarten homo sapiens. Utrikesministern talade om vikten av att ta rapporten från FN:s klimatpanel på allra största allvar. Elva av har varit de varmaste . Observationer visar att oceanernas medeltemperatur ökat ända ned . Det leder till att isarna smälter. Den globala höjningen av havsnivån har därför ökat snabbare . EU-länderna gör sårbarhetsanalyser. Spanjorerna räknar med att drabbas värst med en höjning av temperaturen på . De talar om varmare i ett klimat där det kan vara uppåt . Kommer vi då att fortsätta att semestra i eller kommer spanjorer att fly norrut, att bli EU:s interna klimatflyktingar? De får kanske bittert ångra att de i stället för att bara öka sina koldioxidutsläpp , som de fick enligt , faktiskt har ökat dem med . Men vilka är det då som kommer att drabbas? Det räcker att vi ser oss om i världen för att inse att klimatpåverkan rör oss alla. Inget land kan känna sig säkert, men vi vet att och tillhör de länder som kommer att drabbas hårdast. 2007, , stormarna och , skyfall, översvämningar, extrem hetta och torka med tusentals döda runt om i världen och människor på flykt, äldre som dör på grund av sträng kyla eller hetta i södra , torkan i och på många andra platser i , ökenutbredning, renar som nödutfodras i , havsnivån som höjs och som riskerar att utplåna hela länder, etcetera. Klimatpåverkan riskerar att urholka stora delar av biståndet. 182 miljoner människor söder om beräknas också dö i klimatrelaterade sjukdomar fram till slutet av detta sekel. När av befolkningen är sysselsatt inom jordbruket, som i söder om , är det uppenbart att extrem torka, hunger och ökenspridning gör det omöjligt för befolkningen att leva där, oavsett biståndsinsatser. Men inte bara jordbruket utan också fisket påverkas av klimatet. EU:s jordbrukspolitik, som leder till att ländernas egna produktioner ofta slås ut, och EU:s fiskeavtal, som ger EU-flottan rätt att rovfiska utanför bland annat , är bidragande orsaker till den fattigdom som redan lett till att många senegaleser med flera gett sig av till i bräckliga farkoster och att många dött på vägen. ser vi hur med alla medel försöker hindra dem. Röda Korset räknar med att det finns 25 miljoner klimatflyktingar och att de kan vara 150 miljoner . Klimatpåverkan är det absolut största hotet mot människans existens på jorden. Den är allas vår gemensamma fiende och borde ena alla länder om att gemensamt göra allt som står i vår makt för att hejda den och att mildra dess konsekvenser. Men så fungerar tyvärr inte det intelligentaste djuret på jorden. I stället dövar vi vårt dåliga samvete över det vi ställt till med genom att ordna konferenser. Bland annat har regeringen bjudit in till en klimatkonferens . Min uppmaning är att ni inte bara ska förhandla om klimatet: Vidta konkreta åtgärder också och förlita er inte på att EU ska lösa alla problem! Och vad säger vår statsminister? Jo, han säger att det är bättre att vi hjälper andra att få ned sina utsläpp i stället för att lägga krut på våra egna. Har statsministern totalt missat att ligger på 66:e plats per invånare i utsläppsligan när vi jämför oss med världens alla länder? I länderna i ligger de i allmänhet lägst. Men i stället för att rusta mot klimatpåverkan ägnar sig många länder åt att rusta för krig, och vissa länder, med i spetsen, agerar världspolis och tror att det går att bomba fram demokrati. Tyvärr finns det även förespråkare inom borgerligheten som tror detsamma. Vi kan nog tacka vår lyckliga stjärna att vi inte hade en borgerlig regering då inleddes, eftersom då eventuellt varit i krig. Jag utgår från att regeringen håller de folkpartistiska riksdagsledamöter kort som menar att också ska gå in i . Det räcker och blir över med och . Att vill skaffa kärnvapen är naturligtvis ett hot att ta på största allvar, precis som alla andra länder som vill ha kärnvapen är ett hot. Men det är också alla de länder som vägrar att avskaffa dem de har. Men en invasion, som det ofta talas om, skulle förvärra det redan katastrofala läget i , där särskilt civilbefolkningarna i , , , och redan är gisslan i kampen om makten, i krig som ingen kan vinna så länge parterna inte sätter sig ned och samtalar med varandra. har regerat världen i ensamt majestät sedan . Men vi är nu på väg in i ett nytt läge, där Putins börjar knorra och åter vill ta plats i solen och där president har varit på turné för att träffa andra revolutionära regimer i , det vill säga valda delar av de USA-kritiska men folkvalda socialistiska regeringarna, där han utlovat stöd av diverse slag. Vad religiösa revolution, syn på kvinnor och visat ointresse för de mänskliga rättigheterna har gemensamt med revolution för 2000-talet är för mig en gåta. Men med tanke på alltmer personfixerade ledarskap och nyinförda möjlighet att styra landet genom dekret är det lättare att förstå än samröret med de övriga länderna i . Jag har naturligtvis inget emot att hjälper med både fattigdomsbekämpning och vindkraft, men vad är motprestationen? Afrikaner uttrycker oro över uppköp av naturresurser med mera i deras länder. I stället för att ge arbetstillfällen till lokalbefolkningen tar med egen arbetskraft. lånar också lättvindigt ut pengar till samma länder som vi andra pratar om skuldavskrivningar. Det talas om rädslan för ett nytt kolonialsamhälle och nya skuldfällor för de fattiga länderna. Vad är motprestationen i det fallet? Att den bakomliggande orsaken till de allra flesta konflikter är herraväldet över de fossila bränslena vet alla som inte föredrar att blunda för det.