prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:465 Till Interpellation 2006/07:465 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor samt tidigare inbokade engagemang. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:110 till trafikutskottet Motioner 2006/07:Sf13Sf15 till socialförsäkringsutskottet 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter Punkt 2 (Biblioteksverksamheten) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 111 för res. 1 17 för res. 2 167 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 170 för utskottet 108 för res. 1 17 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 85 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 1: 108 s Avstod: 17 v Frånvarande: 20 s, 12 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (Stöd till litteratur och tidskrifter på invandrades och nationella minoriteters språk) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU7 Teater-, dans- och musikfrågor Punkt 1 (Icke-diskriminerande scenkonst) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 279 för utskottet 17 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 1: 17 v Frånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkterna 29 Kammaren biföll utskottets förslag. KrU8 Spel- och lotterifrågor Punkt 1 (Reglerad spelmarknad) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 110 för res. 1 17 för res. 2 168 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 167 för utskottet 111 för res. 1 18 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 85 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 15 mp För res. 1: 110 s, 1 mp Avstod: 17 v, 1 mp Frånvarande: 19 s, 12 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 2 (Annonsering och reklam för spel) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 279 för utskottet 17 för res. 3 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 86 m, 23 c, 21 fp, 21 kd, 17 v För res. 3: 17 mp Frånvarande: 19 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkterna 312 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU8 Punkt 1 (Skolplikt) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 278 för utskottet 18 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 85 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 1: 1 s, 17 v Frånvarande: 19 s, 12 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 3 (Avgiftsfria måltider) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 276 för utskottet 17 för res. 4 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 83 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 4: 17 v Frånvarande: 20 s, 14 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 10 (Fördelning av resurser) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v) Votering: Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 11 (Fristående skolor) 1. utskottet 2. res. 9 (s) Votering: 170 för utskottet 111 för res. 9 14 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 23 c, 21 fp, 21 kd, 3 v, 16 mp För res. 9: 111 s Avstod: 14 v Frånvarande: 19 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 3 mp Punkt 14 (Alternativ inom kommunala grundskolor) 1. utskottet 2. res. 12 (mp) Votering: 263 för utskottet 17 för res. 12 15 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 2 v För res. 12: 17 mp Avstod: 15 v Frånvarande: 21 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 23 (Skolbibliotek) 1. utskottet 2. res. 23 (v) Votering: 279 för utskottet 17 för res. 23 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 86 m, 24 c, 20 fp, 21 kd, 17 mp För res. 23: 17 v Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 8 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 25 (Forum för elevinflytande) 1. utskottet 2. res. 25 (s, mp) Votering: 153 för utskottet 143 för res. 25 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd För res. 25: 110 s, 16 v, 17 mp Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 6 v, 2 mp Punkt 51 (Elevskyddsombud) 1. utskottet 2. res. 52 (v) Votering: 279 för utskottet 17 för res. 52 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 52: 17 v Frånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU9 Gymnasieskolan Punkt 1 (Yrkesutbildningen) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 171 för utskottet 126 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 1: 109 s, 17 v Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 3 (Skolmåltider) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 166 för utskottet 129 för res. 2 2 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 14 mp För res. 2: 111 s, 17 v, 1 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 4 (Utvecklingssamtal) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 280 för utskottet 17 för res. 4 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 21 kd, 17 mp För res. 4: 17 v Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU9 Lagändringar med anledning av nya EG-direktiv om avgaskrav för motorer i tunga fordon, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU4 Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare (framst. 2005/06:RRS26). 1 (): Betänkande CU4, Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare, kommer från ett enigt utskott. Vad är det som gör att vi ändå är några som ställer oss i talarstolen och vill ta kammarens tid i anspråk? Det brukar inte vara vanligt när utskotten är eniga. Upprinnelsen till ärendet är en granskning utförd av , som har undersökt hur den statliga tillsynen av de kommunala överförmyndarna har utfallit. Resultatet redovisas i en rapport, och beslöt för precis om en framställning till . Bestämmelser om förmyndare, god man och förvaltare finns i . Mycket kortfattat handlar det om att förordna en god man för att företräda personer som av olika anledningar inte i full utsträckning kan företräda sig själva. Länsstyrelserna ska med lämpliga tidsmellanrum inspektera verksamheten, granska register och utvalda akter. granskning visar att verksamheten omfattade ca 90 000 personer. Det sammanlagda värdet på de förvaltade tillgångarna var 17 ½ miljarder kronor, och antalet personer som omfattades av verksamheten hade ökat med . Det är alltså en relativt stor verksamhet och en anmärkningsvärt växande verksamhet. Rapporten visade också att mycket små resurser på länsstyrelserna satsades på tillsynen och att det ofta gick mellan granskningarna. Dessutom var inspektionerna bristfälliga, och de brister man hade funnit följdes inte upp. Inte heller har länsstyrelsernas tillsyn följts upp av den föregående regeringen. pekar också på den kritik som justitieombudsmännen under en följd av år fört fram mot sättet att hantera överförmynderiet. Kort sagt: Det är fråga om en omfattande kritik, och det är särskilt allvarligt eftersom det rör sig om en mycket sårbar grupp människor. Vi brukar, som jag antydde i början, i utskotten avstå från yrkanden när vi vet att det föreligger en utredning eller att det ska komma en utredning. Det gör det i detta fall. Vi kan förvänta oss en proposition . Ett enigt civilutskott ser fram emot en proposition, men vi menar ändå att frågan om länsstyrelsernas tillsynsansvar kan brytas ut. Därför föreslår vi att beslutar om ett tillkännagivande gällande just länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare så att vi inte behöver vänta i ett eller till dess den kommande utredningen är färdig. Detta är någonting som regeringen kan ge länsstyrelserna i uppdrag att sätta i gång med . I detta anförande instämde (). 2 (): betänkande CU4, som vi nu debatterar, handlar om så mycket mer än om en stor myndighets tillsyn på ett område bland alla andra tillsynsområden. Detta betänkande handlar i grunden om alla människors rätt till rättssäkerhet och trygghet. Det handlar om små barn och gamla människor och om sjuka män och kvinnor om närmare 90 000 svenskar som av skilda skäl har en ställföreträdare i form av antingen god man, en förvaltare eller en förmyndare. Det är för alla dessa människor vi nu i ett enigt utskott gör ett tillkännagivande till regeringen. Problematiken med att en person som inte förstår eller kan bevaka sina intressen lätt blir utnyttjad av andra är uppmärksammad av lagstiftaren sedan århundraden. Genom att utöva tillsyn över ställföreträdarskapen säkerställs den enskildes rättigheter. Detta tillsynsansvar har länsstyrelserna, och det är mot denna tillsyn riktar skarp kritik. Tillsynen brister i såväl kvalitet som innehåll och omfattning. Tillsynen säkerställer inte likabehandling och rättssäkerhet. Inspektioner sker långt ifrån och är oftast bristfälliga. Detta är rent ut sagt bedrövligt! Vi delar syn att bristerna i länsstyrelsernas tillsyn är anmärkningsvärda och att åtgärder måste vidtas. Detta är en sak som måste fungera. Tack och lov finns det goda exempel runt om i landet där detta fungerar bra, men det räcker inte. Tillsynen måste fungera överallt och alltid. Länsstyrelsernas tillsynsroll måste bli mer aktiv och effektiv. Tillsynen måste vara både grundlig och återkommande och präglas av kompetens för att brister i överförmyndarnas verksamhet ska kunna upptäckas och för att olämpliga överförmyndare ska kunna identifieras. Detta är vår skyldighet mot alla de människor som behöver samhällets skydd. Jag är glad att här kunna yrka bifall till förslaget i betänkandet CU4, där ett enigt utskott gör ett tillkännagivande till regeringen att den ska vidta åtgärder för att stärka länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare. I detta anförande instämde () och (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Vissa transportpolitiska frågor m.m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2006/07:TU8 Vissa transportpolitiska frågor m.m. 3 (): Vi har här ett betänkande från trafikutskottet, nr 8, Vissa transportpolitiska frågor m.m. I betänkandet behandlas 39 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Till betänkandet har fogats åtta reservationer och två särskilda yttranden, så det finns naturligtvis frågeställningar som vi har lite delade meningar om. Jag förutsätter att dagens debatt kommer att belysa detta. En stor fråga som tas upp i betänkandet handlar om infrastrukturplanering. Utskottet välkomnar inriktningen på planeringsperioden 20102019 och att den redan har startat vad gäller investeringar för vägar och järnvägar. Vidare lyfter utskottet fram samhällsekonomiska analyser och vilken roll de ska spela vid prioriteringar av investeringar i infrastruktur. Här tas även upp frågan om underhåll och hur viktigt det är för att man inte ska riskera redan gjorda investeringar. Sedan har vi frågan om prövningsförfarandet, och den översyn som sker av och syftar till att förenkla prövningsförfarandet i allmänhet. Det kommer inte minst att gälla infrastrukturprojekt. Vi ser naturligtvis fram mot att det kommer propositioner om detta . I betänkandet behandlas också den framtida finansieringen av infrastrukturen. Här kan jag påpeka att utskottet bland annat skriver att vi har beställt en forskningsöversikt om offentlig-privat samverkan, så kallad OPS, inför det framtida ställningstagandet i den här frågan. Ytterligare en fråga som tas upp, som det definitivt finns delade meningar om, är bolagisering av kommersiella och konkurrensutsatta delar av och . Jag tror att det i stort sett är vad det handlar om, och det kanske finns ytterligare någon fråga som kommer att tas upp under debatten. 4 (): har transportpolitiken fått en hel del uppmärksamhet i medierna. och förslag till reviderade planer gav oss svart på vitt vilka infrastrukturprojekt som de vill prioritera. är det upp till kommuner och regioner att reagera på de här förslagen. Den mediala uppmärksamheten visar med all tydlighet att frågor om våra resor och transporter berör och engagerar människor. Säkert har ni andra i utskottet liksom jag blivit kontaktade av medborgare i era hemlän om att just deras väg är den viktigaste i landet eller att just deras järnvägssträckning är alldeles avgörande för tillväxten i regionen. Pengarna räcker inte, säger och i sina reviderade planer. Nog för att vi bollar med fantastiska siffror i den här sektorn, men några räcker inte långt när det handlar om att bygga ny infrastruktur. Det krävs ofta flera miljarder för varje projekt med vägar och järnvägar som behövs för att även fortsättningsvis ska vara ett attraktivt land att investera i och som möjliggör fortsatt tillväxt i landet. Därför bekymrar det mig mycket att en borgerlig, moderatledd regering sänker skatter och säljer ut statliga bolag, som de vill låta privata aktörer låna ut sina pengar till ny infrastruktur. Detta hänger inte ihop. Det går jättebra för och den svenska ekonomin, och är det guldläge för investeringar och fortsatt tillväxt. Men det har borgarna inte fattat. Att låna dyrt av privata finansiärer är inte en effektiv finansieringsform. Det är som att bita sig själv i svansen. Är det inte så, , att det är dyrare att låna på den privata marknaden än att låna i Riksgälden? Vi socialdemokrater anser att det går att använda skattemedlen mer effektivt och rättvist, så att vi även kan bygga fler broar, vägar och järnvägar. Vi är inte emot att det i vissa fall behövs lån till större projekt, men i de fall där staten behöver låna för att bygga större, angränsande infrastrukturprojekt tycker vi att Riksgälden är alternativet. Statens egen bank, Riksgälden, ger billigare och mer flexibla lån än privatbanker har möjlighet till. De fördelar som Handelskammaren lyfte fram med OPS-lösningar, där en privat entreprenör tar en stor del av risken, kan man i stället uppnå med smarta upphandlingsmetoder. Att trafik och järnvägar fungerar, att vägar och järnvägsspår underhålls och förbättras, är grundläggande för att hela landet ska få en positiv utveckling. Det handlar både om näringslivets möjligheter att växa och utvecklas och om möjligheter för personer att pendla till arbete eller till skola. Där det byggs bra och säker infrastruktur skapas det ny tillväxt. är ett exempel på det. Där har satsningen på lokaltåg överträffat alla tidigare prognoser, och resandet har ökat markant både inom regionen och över . Tågen är överfulla, och efterfrågan ökar . Därför bör staten och regionerna arbeta fram gemensamma långsiktiga trafikförsörjningsprogram som kopplas ihop med de regionala utvecklingsprogrammen. Att fler väljer tåget ger också en bättre miljö. Håller inte med om detta? Investeringar i tåg och vägar skapar tillväxt. Det ger möjlighet till både fler och andra arbetstillfällen och utjämnar skillnader mellan stadens och landsbygdens olika förutsättningar. Glesbygdens möjligheter att leva och utvecklas är viktiga, likaväl som de små och stora orternas. Kvinnor och män reser på olika sätt. Ungdomar och äldre har olika behov. Det är viktigt att man frågar sig vem som gynnas av den nya infrastrukturen, så att alla kan ha nytta av den. Hänsyn måste tas till fler saker än samhällets ekonomiska nytta när man ska prioritera vilka infrastrukturprojekt som ska komma först. Social- och regionalpolitiska skäl är lika viktiga som samhällsekonomisk nytta när prioriteringar mellan olika infrastrukturprojekt ska göras. Det som gör mig riktigt fundersam är hur de borgerliga partierna har resonerat om hur de vill bolagisera och . Det vill säga att de vill kommersialisera och konkurrensutsätta verksamheten på trafikverken. Frågan är: Ser ni inte den ekonomiska nytta som staten och vi alla har haft av och egna produktionsenheter? Inser inte från att konkurrensen har gynnats av att har fungerat som en prispressare i bygg- och anläggningsbranschen en marknad med begränsad konkurrens och stigande priser? Bara sparade man 570 miljoner genom att hade sin egen entreprenör som har kunnat pressa priserna nedåt. Vi socialdemokrater är också oroliga för att sakkunskapen går förlorad och att kostnaderna kommer att stiga om de konkurrensutsatta verksamheterna vid och säljs. Bolagisering är ingen universallösning på alla typer av problem, som de borgerliga tycks tro. Vem kommer egentligen att tjäna på det? Ja, inte är det skattebetalarna i alla fall. Vägar, tåg och järnväg är en del av välfärdssystemet. Det är en förutsättning för en positiv utveckling. Därför vill vi socialdemokrater att alla skattebetalare ska fortsätta att äga infrastrukturen gemensamt. Vi vill inte låta ett privatintresse styra vilka vägar som ska byggas. Vi vill att staten ska fortsätta att äga och för att pressa priserna. På så sätt kan vi använda våra gemensamma skattekronor så effektivt som möjligt. Jag står självklart bakom alla reservationer från oss socialdemokrater, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall endast till reservation 4. 5 (): Det här betänkandet innehåller ganska många infallsvinklar, därav beteckningen Vissa transportpolitiska frågor m.m. För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 8 under punkt 8, Luftfartens miljöpåverkan, men jag står förstås bakom också våra övriga reservationer, som kanske någon annan väljer att ta upp. När det gäller infrastrukturplanering vill vi återigen betona att vi tycker att man i huvudsak ska förvalta det kapital som finns i järnvägar och järnvägar. Man måste underhålla det vägsystem som finns. Då gäller det framför allt att man ser till att vara ute med åtgärder, så att man slipper det växande underhållsberg som det pratas om. I en reservation pekar vi också på att om man satsar på två-plus-ett-vägar i större utsträckning och i minskad omfattning bygger nya motorvägar kan man göra betydande kostnadsbesparingar. Man får alltså betydligt mer väg för pengarna om man bygger två-plus-ett-väg och utgår från befintlig väg än om man bygger en helt ny motorväg. I varje läge måste man bedöma var pengarna gör mest nytta. Vi tror att man kommer väldigt långt, inte minst med trafiksäkerhetsfrågor, om man satsar ännu mera på två-plus-ett-vägar. Vi finner det glädjande att den nuvarande regeringen fortsätter den tidigare majoritetens arbete i Moderna transporter och pekar på vikten av kombinerade intermodala transporter. Man fortsätter utredningsarbetet för att utse strategiska hamnar, kombiterminaler, runt om i landet som möjliggör intermodala transporter. Jag kan tycka att det finns en motsägelsefullhet på s. 13 i betänkandet. Under Utskottets ställningstaganden talar man mycket väl om intermodala transporter, alltså transporter där man samordnar olika transportslag, till exempel sjöfart och järnväg. Men i andra sammanhang säger man att om man gör en samhällsekonomisk analys kommer man fram till att man ska satsa mer på vägar. Vi tycker inte att det är ett speciellt logiskt resonemang. Man måste bestämma sig. Om man förespråkar mer av intermodala transporter kanske det borde få ett större genomslag också när man skriver budgetar. Vänstern har ett särskilt yttrande om finansiering av infrastruktur. Vi har vid ett flertal tillfällen, så även i det här betänkandet, markerat att vi inte ser så kallad medfinansiering och alternativ finansiering som lösningar på de problem som finns när det gäller infrastrukturen. Vi skulle hellre vilja se ett annat budgetsystem som möjliggör att man i staten, precis som i kommuner, landsting och vilken annan ekonomi som helst, delar upp utgifter i drift och investeringar, så att man kan göra samhällsekonomiskt lönsamma investeringar i stället för att behöva sprida ut dem på ett långt antal år. Det är ju sådant som tvingar fram önskemål om OPS- och PPP-lösningar, där privatkapitalet vill komma in, satsa pengar, bygga vägar och hyra ut dem till det offentliga för att sedan framstå som allas goda moder. Några av intressenterna på marknaden har trots allt erkänt att de gör detta för att tjäna pengar. Jag brukar inte citera särskilt ofta, men ska jag göra det. skriver på näringslivssidan under rubriken mot ny storindustri. I slutet av artikeln skriver han: I har frågan om privatfinansierade vägar och broar fått en tydlig politisk markör. Han konstaterar att Vänstern och inte är speciellt positiva till detta, medan Socialdemokraterna i vissa fall kan tänka sig det. Sedan skriver han: Mest positiv är man på den liberala högerkanten där allt offentligt ägande i princip anses vara fel. Jag delar den synen. På den borgerliga sidan har man väldigt svårt att acceptera att det finns offentligt ägda företag som går bra. De ska per definition säljas ut. Möjligtvis kan staten behålla de företag som inte går så bra. Det är liksom en del av ideologin. Det riktigt roliga kommer på slutet i artikeln. Där kommer han med precis den analys som Vänstern har fört fram i olika sammanhang i debattartiklar och diskussioner här i kammaren: Riktigt hur man har resonerat, skriver han och hänvisar till den borgerliga regeringen, har aldrig förklarats. Billigare pengar än de som staten kan låna kan ingen hitta och det är den typen av kapital som passar bäst för långsiktiga investeringar som i infrastrukturen. Det är alltid trevligt att få medhåll på . Jag tycker att det är svart på vitt vad detta handlar om: Man ser en marknad där man kan tjäna pengar. Argumentet att detta bara handlar om att man vill se till att staten får ut mer av pengarna faller platt, tycker jag. Jag tvivlar på den argumentationen. Det här styrker mig ytterligare. Vi har exakt samma uppfattning som Socialdemokraterna har redovisat i bolagiseringsfrågan, så jag tänker inte gå in på det temat här. De borgerliga vill inte ha offentligt ägda företag eller verksamheter som går bra, utan de ska säljas ut. Alltid är det konkurrensen som förs fram som argument. Däremot verkar man på den borgerliga kanten aldrig ha något problem med oligopolliknande marknader där privata aktörer köper upp varandra, oavsett vad som händer med priserna och hur det drabbar konsumenterna. När det gäller luftfarten har vi en reservation, nr 8. Den handlar om att det är hög tid att vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med den negativa miljöpåverkan som den alltmer växande luftfarten har i och i hela världen. Det krävs alltså ekonomiska styrmedel för att inte minst tvinga fram tekniska förbättringar och också tvinga fram att människor i ökad omfattning väljer alternativa transportmedel när det är möjligt. Vi hoppas på en teknikutveckling vad gäller drivmedel. Vi vet att det är svårt just när det gäller flygbränslet. Men vi hoppas att man kan nå fram till bättre motorer som drar mindre bränsle, så att det blir mindre utsläpp och så vidare. Vi kan inte fortsätta att se en utveckling där flyget i princip har fribrev när det gäller många typer av beskattningar som gäller för andra med hänvisning till att detta sker i internationellt luftrum och att vi då inte kan göra någonting. Vi måste hitta ett system, framför allt starkare ekonomiska styrmedel, som kan tvinga fram en förbättrad miljö och en minskad miljöpåverkan från flygets sida.