prot · GU0988 · 2007-04-11 00:00:00 — Han sade så här: Ska yrkeselever läsa historia? Hör ni inte själva hur orimligt det låter? Vari ligger det orimliga, ? Det som du sade avslöjar bara de fördomar och den okunskap som ligger bakom högerns skolpolitik. Flera yrkesförberedande program har höga antagningspoäng, och många, till exempel omvårdnadsprogram, kräver att man går vidare för att kunna bli sjuksköterska och så vidare. Jag hoppas att det här bara var en groda som hoppade ur munnen, för det var det värsta jag har hört. 230 () replik: Då har nog inte hört särskilt mycket i den här salen tidigare. Det finns mycket mer som det kan knyta sig i magen av. Det jag sade, fru talman, var att vi inte ska tvinga dessa elever att läsa ytterligare kärnämnen. Jag kan inte riktigt förstå det förgripliga i detta. Det är en frivillig skolform, där vi tycker att eleverna ska få välja mer själva vad de vill läsa. Vill de läsa historia är det jättebra, och ska de få göra det. Men tvinga dem inte att läsa mer teoretiska ämnen. Det är det som du och ditt parti tillsammans med Socialdemokraterna vill, att göra hela gymnasiet mer och mer teoretiskt, att tona ned de yrkesförberedande kunskaperna mer och mer. Det är den exakta innebörden i och Socialdemokraternas förslag. Varför ser ni på vänsterkanten detta som en ambitionssänkning, när vi satsar på yrkeskunskaper? Varför gillar ni inte yrkeskunskaper längre? Det är det som det handlar om i grund och botten. De gamla arbetarpartierna har inte bara övergett arbetslinjen, utan de har också övergett värdet av och tilltron till yrkeskunskaper. Vi höjer kraven och ambitionen där avsevärt från vad ni lyckades med som ni var med och styrde. Det handlar inte om att tvinga eleverna att läsa utan om att ge dem möjlighet att läsa mer av det som de vill och anser sig ha nytta av . Ska det vara så svårt för en vänsterpartist att förstå det här med valfrihet? Ja, det kanske ska vara det. 231 () replik: försöker smita från det han faktiskt sade. Det han sade var ordagrant: Ska yrkeselever läsa historia? Hör ni inte själva hur orimligt det låter? Så sade , ingenting annat. Bildning handlar inte enbart om att utbilda för ett yrke. Det handlar om att skolans uppdrag också ska utbilda elever för att bli delaktiga medborgare i samhället. Där vet vi att frånvaron av kunskap om till exempel historia är farlig. Vi har här debatterat vikten av att informera om nazismens brott och olika andra brott i historien. Varför är det så viktigt? Jo, för att vi inte ska få se historien upprepa sig. Därför är historieämnet viktigt. Samhällskunskapsämnet är också viktigt för att veta hur man kan vara en del av samhället. Det här handlar inte om att nedvärdera yrkeskunskaperna tvärtom. Till skillnad från hur det var och tidigare än så, när man utbildades enbart för att hålla sig i sitt fack, till sitt yrke, och sedan hålla käften ursäkta uttrycket har vi sett till att försöka minska klassklyftorna genom att människor ska ha del av bildning för att kunna ha makt i samhället. 232 () replik: Det finns massor med viktiga saker som man ska lära sig i livet. En del av de sakerna ska man lära sig i skolan. En del av de sakerna ska man lära sig i den obligatoriska . Jag tycker att det finns ett väldigt stort ansvar och ett värde i att en stor del av bildningsidealet förvaltas där. När man kommer upp i en gymnasieskola, som är en frivillig skolform, måste man få välja mer själv. Det är innebörden i alliansens politik. Man kan välja historia, och man kan välja andra ämnen. Man kan fylla skolan med allt det som man tycker är viktigt av det som är mer och mer teoretiska kärnämnen, som ni i Vänstern vill göra. Det innebär att någonting annat måste tas bort det är en logisk konsekvens. Vad är det då som tas bort? Ja, det är yrkeskunskaper. Tiden för yrkesämnen blir mindre och mindre, och på andra sidan står arbetslivet och kräver bättre yrkeskunskaper av dem som går ut gymnasieskolan. Det går inte ihop. Ni har inget svar på vad det är ni vill ta bort. Varför vill ni minska tiden för yrkesämnen i gymnasiet? Det är precis det som blir effekten när ni vill införa mer kärnämnen. 233 (): De problem som vi i alliansen har identifierat och uppmärksammat, de grundläggande problemen i svenskt skolväsende, är att kunskapsresultaten är för låga, att ordningsproblemen är för stora, att avhoppen är för många och att lärarnas situation är för dålig. Vi har föreslagit en rad åtgärder för att komma till rätta med de problemen, och vi har fått väljarnas stöd för att genomföra dem. Det är symtomatiskt att Socialdemokraterna, är motståndare till borgerlig skolpolitik. Vi i har betonat behovet av satsningar på baskunskaper, arbetsro och förstärkt yrkesutbildning, men ofta har vi talat för döva öron på vänsterkanten. En gång i tiden var det inte riktigt så. Då förstod arbetarrörelsen att det låg i deras intresse att arbetarrörelsens barn fick goda baskunskaper, att betyg och utvärderingar hjälpte barn och ungdomar från mindre studiemotiverade eller mindre akademiska hem och att arbetsro i skolan gynnade dem som hade det svårast. Jag ska göra någonting som jag tror att jag aldrig har gjort förut, nämligen berömma en antagonist, . Han skrev i en krönika i tidningen av alla tidningar : Ditt ABC, det är inte nog, men lär det! Det han skriver tycker jag är ganska viktigt. Han skriver så här i en ganska brutal uppgörelse med Vänsterns skolpolitik: Ropen har skallat om att läraren ska vara en handledare. Det har gett förvisso billigare! lärarlösa lektioner, och ritualiserat eget arbete. Det gynnar elever som har verktygen med sig från sin uppväxtmiljö. I resonemang från vänsterhåll ställs ofta faktakunskaper mot träning i att sätta kunskaper i ett sammanhang. Men den undervisning som viker av från nödvändigheten att till eleverna lära ut sådant som de inte visste förut som kräver ansträngning skapar inga kritiskt tänkande individer, utan svårreparerade kunskapsluckor. Analyser sker inte i vakuum de kräver kognitivt material. En annan käpphäst, skriver Esbati, är att kunskap kan inte mätas. Det är slött självbedrägeri. Detta ska ses i kontrast mot det som sade i sitt tidigare inlägg. Det visar också att det bland marxister finns lite olika syn på detta. Det är inte bara en verbal uppgörelse utan också ganska kloka ord i sak, tycker jag. Vänstern borde lära lite av , som sade att förmågan att ändra åsikt är det som skiljer den vise från den envise. När vi i alliansen lägger grunden för en ny gymnasiereform som kommer att genomföras gör vi det för att vi ser ett mycket stort behov av kraftfulla förändringar för att hölja resultaten, minska avhoppen och skapa olika bildningsvägar på gymnasiet. Kritiken från Socialdemokraterna et consortes mot den nya gymnasiereformen fokuserar på att alla elever på gymnasiet ska bli behöriga till högre studier och att hälften av dem ska läsa vidare på . Det är ungefär som om kunskap och högre utbildning är en fråga om kvantitativa tal som om universitetsstudier och högre utbildning handlar om att vara en siffra i ett 50-procentsmål. Detta är ett nyttoperspektiv som i det långa loppet slår med brutal kraft mot de elever som inte känner att de är motiverade för teoretiska studier på gymnasiet utan i stället ganska snabbt vill ut i arbetslivet. Dessa elever hoppar nämligen i stor utsträckning av sina studier . Då blir de inte rustade för vare sig arbetsliv eller högre studier. Vi kan se dem i nya staplar, där de blir siffror över ungdomsarbetslöshet och ungdomsfattigdom. Den politik som har förts på det skolpolitiska området har ökat klyftorna i vårt land. Det är viktigt att vi erkänner det. Eller rättare sagt: Vi erkänner det. Vi har kritiserat denna politik . Den har nämligen glömt bort de elever som har det svårast i skolan, med resultatet att kunskap som ett verktyg för att öka jämlikheten i samhället har försvagats. Det finns inga ersättningsjobb i världen inga plusjobb, integrationssatsningar, arbetsmarknadsutbildningar eller ökade bidrag som kan kompensera den förlust som en missad skolgång innebär. Detta vet vi i alliansen, och detta vet också en stor del av den svenska väljarkåren. Det var därför en majoritet av den valde en ny regering . Det är inte bara majoriteten i utbildningsutskottet som säger nej till Socialdemokraternas, och motioner rörande och gymnasieskolan. Också en stor majoritet av svenska folket har med kraft avvisat dem. Det gjorde man långt innan majoriteten i utskottet gjorde det man gjorde det nämligen redan på valdagen . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 234 (): Timmen börjar bli sen, men vi ska hålla oss kvar vid det här betänkandet . Det handlar om den viktiga gymnasieskolan. Det är ett betänkande som pekar på regeringens ambitioner men också på det ganska begränsade beskedet om vad oppositionen vill. Bland reservationerna kan vi se att Socialdemokraterna förvisso vill en del med en yrkesutbildning, och det är bra, men det räcker inte. Därför har alliansen, precis som har nämnts, tillsatt en utredning som ska ta fram de olika programmen inom gymnasieskolan. Jag är personligen mycket glad över att det i direktiven tydligt framgår att alliansens politik när det gäller gymnasieskolan handlar om att likvärdigt värdera handens kunskap, det praktiska kunnandet, och ett teoretiskt kunnande som förbereder för högskola och universitet. Den bredden längtar många av våra ungdomar till, och det är oerhört välgörande att vi ska få se en sådan gymnasiereform presenteras framöver. Det finns en reservation från Socialdemokraterna. , min kollega i utskottet, citerade den. Jag vill också göra det. Man skriver: Ökade kunskapsklyftor i gymnasieskolan riskerar att leda till ökade klyftor i arbetslivet. Jag blev väldigt förvånad när jag läste denna reservationstext. Jag tog tillfället i akt att titta på webb och statistiken där. Där kan man se frukterna av Socialdemokraternas utbildningspolitik. Den har visat att andelen elever som går ut gymnasieskolan med slutbetyg har varit i stort sett oförändrad . Under dessa år har Socialdemokraterna styrt vårt land, och reserverar man sig mot alliansens politik och pekar på det man själv har åstadkommit. Det är ytterst häpnadsväckande! vet vi att två av tre ungdomar klarar gymnasiestudierna . Det är det som det handlar om. Ändå leder detta till en reservation där Socialdemokraterna tar upp sin egen politik och kritiserar alliansen. Hur kan Socialdemokraterna hävda, som man gjorde i valrörelsen, att alla ska med, när endast varannan elev med utländsk bakgrund klarade gymnasieskolan ? Varannan elev med utländsk bakgrund klarade gymnasieskolan . Det är faktiskt frågan om en 50-procentig utslagning. Oförmågan att svara mot gymnasieskolans ogynnsamma utveckling har sedan lett till att komvux för många har blivit ett fjärde gymnasieår. Det var ju inte detta som var tanken med komvux. Komvux, som ska vara en andra chans, har under Socialdemokraternas regeringsinnehav blivit den enda chansen. Det var inte så det skulle vara, och det är inte så vi i alliansregeringen vill se det. Jag tror att det är bra att vi friskar upp minnet även om kvällen är sen. Under /2000 fanns det enligt pedagogiskt högskoleutbildade lärare i gymnasieskolan. hade nästan lika många lärare, , en tillsvidareanställning. Fram till /06, precis före valet, har andelen pedagogiskt högskoleutbildade lärare sjunkit till inom gymnasieskolan. är andelen tillsvidareanställda lärare ungefär lika stor som . Vad säger då detta? Jo, det har i ökande utsträckning blivit okej att ute på skolorna anställa lärare utan pedagogisk högskoleutbildning. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi vänder den utvecklingen. Det är ett arbete som vi, samtliga partier i alliansen, har tagit till oss och kommer att göra. Det är en grannlaga uppgift, men den ska utföras. När jag lyssnar på vänstersidans inlägg uppfattar jag att man är mycket kritisk mot detta, men när förslagen kommer på bord hoppas jag ändå att vi ska få stöd för detta. Det måste vara en hel riksdags ambition att vi har lärare som har den pedagogiska utbildning som de ska ha för att kunna undervisa och ge våra elever den kunskap som de har rätt till. framhärdar envist i att vända sig mot betyg. Man säger att de graderade betygens informationsvärde är begränsat. I stället framhålls utvecklingssamtal, som ju redan finns inom gymnasieskolan. Som jag ser det finns det alltid ett behov av att ha en dialog om elevernas kunskapsutveckling. Därför är det bra att detta stadgas i gymnasieförordningen. Det stadgas att man ska ha utvecklingssamtal i gymnasieskolan. Vad är det då för problem med att utvecklingssamtalen leder fram till ett betyg? Där står helt utan en motivering som känns logisk och begriplig. Avslutningsvis vill jag ta upp en fråga som jag ofta tar upp när vi pratar om skolfrågor. Jag tog upp den när det gäller , och jag tar upp den nu också. Inom alliansen ser vi den som oerhört väsentlig. Det är frågan om trygghet i skolan. Den gäller också gymnasieskolan. Det får inte vara så att elever, även om de är lite äldre, går till skolan och har ont i magen. Det var också otroligt bekymmersamt när den tidigare regeringen inte lyckades leverera en skollag där den typen av frågor förhoppningsvis skulle finnas med. En tydlig värdegrund är, som jag beskrev i vår tidigare debatt jag hänvisar till den också avgörande för trygghet och arbetsro i skolan. Tillsammans med de åtgärder som regeringen har vidtagit när det gäller att ta fram vetenskapligt forskningsbaserade metoder för att komma till rätta med mobbning måste också i gymnasieskolan frågor kring värdegrundsarbetet ligga i fokus. Här kommer alliansens regering att komma med förslag i en lag där vi tar upp frågor kring diskriminering och mobbning. Jag ska inte förlänga debatten mer . Det är sent, som sagt. Jag vill yrka bifall till betänkandet i sin helhet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 22 § Lagändringar med anledning av nya EG-direktiv om avgaskrav för motorer i tunga fordon, m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU9 Lagändringar med anledning av nya EG-direktiv om avgaskrav för motorer i tunga fordon, m.m. (prop. 2006/07:39). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2006/07:110 Rapportering av händelser inom civil luftfart m.m. Motioner med anledning av skr. 2006/07:58 Migration och asylpolitik 2006/07:Sf13 av m.fl. (s) 2006/07:Sf14 av m.fl. (mp) 2006/07:Sf15 av m.fl. (s) 24 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2006/07:942 Hivpositiva flyktingars tillgång till medicin av () till statsrådet () 2006/07:962 Hyra för gemensamma utrymmen av () till socialminister () 2006/07:965 Invandring och Berlindeklarationen av () till statsminister () 2006/07:966 Jämställdhet och Berlindeklarationen av () till statsminister () 2006/07:978 Ny lag om kassaregister av () till finansminister () 2006/07:985 Uppsägning av plusjobbare av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:986 Arbetslivstolkning för personer med dövblindhet av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:993 Arbetsförmedlingens resurser av () till arbetsmarknadsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 36 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 60 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 102 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 126 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 19 § anf. 179 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 20 § anf. 218 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.