prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Det är mycket riktigt att vi satsar mycket på forskning i . Men det är inte så att vi ska slås oss för bröstet och säga att det är tack vare oss politiker det är så. Vi ska nog tacka , och många entreprenörer och företagare och forskningsstiftelser i för att det är så. 25 () replik: Nej, jag tycker inte att satsar tillräckligt mycket på forskning. Därför innehåller vår budget 2 miljarder mer på forskningen än den borgerliga regeringens. Det ni säger nu efter valet, att ni har gjort tillräckligt mycket och är nöjda, stämmer inte alls överens med vad ni sade före valet. Det är det ni får äta upp . Det är den svekdebatt ni möter på högskolorna . När man talar om att ni gör stora kvalitetssatsningar verkar det som att ni inte har förstått hur det ser ut på högskolor och universitet. De här kommer inte att märkas som en stor investering i kvalitet ute på högskolorna. Jo, därför att det finns en löneomräkningsklausul som gör att man räknar upp lönerna . De reella löneökningarna är ute på universitet och högskolor. De här räcker inte till löneökningarna på universitet och högskolor. Det är verkligheten. De här stora kvalitetssatsningarna ni talar om och fortfarande hävdar att ni genomför är minus ute i verkligheten. Ute på universitet och högskolor är det minus i budgeten, inte plus. sade många högskolor: Tack vare att man byggde ut högskolan, skaffade sig resurser och effektiviserade verksamheten kunde man öka budgeten ändå och därmed överleva. drar ni in på platserna plus att ni inte kompenserar för löneökningarna, och då skapas det ett budgetminus på väldigt många universitet och högskolor där kvaliteten drabbas, inte förbättras. Det är verkligheten. Jag vill avslutningsvis säga att det två gånger under debatten påståtts att vi inte satsar på studiemedel för de högskoleplatser som vi föreslår. Jo, det finns i vår budget. är det 140 miljoner, 2009, . Då har vi rett ut den frågan. 26 () replik: Det är alltid mycket lättare att sitta i opposition, vi har också gjort det . Det var roligt att reservera sig i sträck. får vi styra och ta ansvar. Då märker vi att det från Socialdemokraternas sida blir väldigt mycket mer pengar i en oppositionsbudget än vad det blev när man satt i majoritet. Vi märker att man från sida agerar så att en utgift finansieras med en utgift till. Det är möjligt att det inom matematiken är så att två minus blir ett plus, men det är väldigt svårt att få en sådan budget att i praktiken gå ihop om man ska styra. Vi satsade miljoner extra på forskningen, 300 miljoner och 400 miljoner. Det blir, om jag räknar rätt, 900 miljoner. Det kommer utöver de grundanslag och annat som vi givetvis satsar. Jag vet inte om själv har lyckats trolla bort de här satsningarna. Det hänvisas till pris- och löneomräkningen. Det är någonting som infördes , inte på lönerna utan på priserna. Det var som var finansminister. Man ville inte kompensera precis fullt ut till offentligt finansierade institutioner, myndigheter och annat av det enkla skälet att det måste finnas incitament att också effektivisera och förbättra sin verksamhet. Det har rått enighet om detta. eller 1998 rätta mig om jag har fel förstärkte den socialdemokratiska regeringen detta genom att också införa detta för lönerna. Det är egentligen parti som har infört det, och det har rått enighet om det. Det är möjligt att ni vill ta bort det nu i opposition. Men ingen verksamhet mår bra av att inte ha ett tryck på sig att förbättra och effektivisera verksamheten. 27 () replik: Jag vill kommentera det som tog upp i replikskiftet med om vår budget. Om går igenom den och läser i rutorna för totalsumma och resultat kommer han inte att hitta ett enda minustecken, utan vår budget går ihop, och dessutom får vi pengar över. Det finns inga problem med den budgeten, utan vi satsar inom det här området bland annat på fler disputerade lärare. Vi har en linje att se till att alla högskolor ska ha disputerade lärare. Det jag begärde ordet för är att talade om att man vill öka satsningarna. För att få en bättre kvalitet på studierna på högskolor ska man göra satsningar tidigare, i gymnasieskolan och ännu tidigare än så. Det finns elever som väljer att ta en yrkesexamen eller lärlingsexamen. Några av kärnämnena ska nu bort för dessa. Kan svara på vilka ämnen det är som ska bort? Det kommer kanske att bli ett eller två ämnen kvar. Vi vet i alla fall att historia är säkrad för alla. Men vilka ämnen ska bort samhällskunskap, idrott, estetisk verksamhet, religion, naturkunskap? Jag kan berätta för att jag för inte så länge sedan var i och besökte studenter som läste ett program för att bli till exempel polis eller brandman. För dem räcker inte de ämnen som ingår, utan man måste läsa vidare. Det är väl under den kategori som kommer att hamna under yrkesexamen, antar jag. Om man tar bort ännu fler kärnämnen gör man det ännu svårare för de här eleverna att gå vidare, och det är ändå deras enda möjlighet för att komma till högskolan. Vad gör man för dem? Vad gör man i verkligheten för att bredda rekryteringen, för att se till att alla faktiskt får en riktig chans och inte en chans? 28 () replik: Den viktiga fråga vi ska ställa oss, mot bakgrund av de många avhoppen i svensk skola, mot bakgrund av att många elever som har gått ut skolan inte upplever att de har de kunskaper som arbetslivet kräver om man vill ut och jobba tidigt och utifrån resonemang om att vissa ämnen kommer att försvinna, är: Hur kommer det sig att det på yrkesprogrammen saknas kunskaper hos eleverna, och hur kan vi förbättra de här utbildningarna? Då är frågan snarare vad det är som fattas, inte vad som kommer att lyftas bort. Vi har ambitionen när det gäller de poäng som krävs för att nå behörigheten alltså kärnämnesblocket på ungefär 800 poäng är att det inte ska vara hugget i sten att det ska vara precis 800 eller 900 eller 750 eller så, för det är i grunden ett politiskt beslut. Men det avgörande är att vill vi vässa yrkesutbildningarna i och ge möjligheten för den här stora gruppen ungdomar, många av dem hoppar av , att gå en yrkesinriktad gymnasieskola och därefter komma ut i arbetslivet måste vi stärka yrkesinslagen i skolan. Det är den centrala poängen. Vår uppfattning från alliansens sida vi har gett uttryck för den tidigare är att vi inte kan forma en skola utifrån att alla ska bli akademiker eller att alla ska bli behöriga till högre studier eftersom avhoppen är så många som de är. Därför är den relevanta frågan: Vad är det vi kan lyfta in i de här utbildningarna för att förbättra dem? Den frågan kan jag passa tillbaka till . Vad är du beredd att avstå från i de här utbildningarna? 29 () replik: svarade inte på min fråga. Jag hoppas att han i sin andra replik svarar: Vilka ämnen är det som ska bort? Vilka ämnen är det som inte är viktiga nog för de här eleverna som ska ut i yrkeslivet men också ska vara delaktiga samhällsmedborgare? Vilka ämnen, ? Är det samhällskunskap, naturkunskap, idrott, estetisk verksamhet, religion? Vilka ämnen ska bort? Ni har bestämt att de här eleverna ska ha bara 500 poäng i kärnämnena. Javisst, det är många elever som går på det individuella programmet, alltför många. Det är många som inte klarar av gymnasiet. Men ingenting blir bättre av att de luras, att de har klarat gymnasiet när det sedan inte finns någon annan möjlighet. Ni skär ju ned ordentligt på vuxenutbildningen, smalnar av vägarna in till den högre utbildningen, tar bort 25:4-regeln och ökar på meritpoängen. Vem gynnar detta? Inte är det de som har valt att gå ett yrkesprogram eller lärlingsprogram. Jag vill nu veta, , vilka ämnen som ska bort. Låt mig vara den som avgör om det är intressant att veta eller inte. Vi satsar på fler i personalen. Vi tror inte på att tester, nationella prov eller tidiga betyg är det som avgör om man får ökade kunskaper eller inte. Vi tror att det behövs fler välutbildade lärare i skolan. Vi vill göra en ordentlig satsning redan från förskolan, se till att det finns bra fritids och bra skolbarnomsorg. På det sättet kan vi öka kunskaperna. Vi vill se till att det finns bra, öppna skolbibliotek så att läsandet stimuleras. Det avgörs inte av en treårig satsning på att läsa, skriva och räkna. Det görs med långsiktiga och permanenta lösningar. 30 () replik: när man lyssnar på får man uppfattningen att verkligen har ett genuint konservativt parti. är den stora bevararen av den skola som svenska folket i allmänhet bedömer har misslyckats med sitt grundläggande uppdrag, nämligen att rusta den svenska unga generationen för en framtid i en globaliserad miljö som kräver mycket av dem. Kunskapsresultaten är för låga . Lärarnas situation är för dålig, ordningsproblemen är för stora och avhoppen är för många. Då kommer och säger att det viktigaste är att vi fixerar oss vid exakt den modell eller exakt den ordning som har varit tidigare och att vi inte kan genomföra några förändringar. Men då kommer problemen att bestå. Utgångspunkten för oss är hur vi kan förbättra den svenska skolan och hur vi kan ge ungdomar som snabbt vill ut i arbetslivet en chans att få en bra yrkesutbildning. Vi tycker att det är väsentligt att titta på vilka komponenter som kan föras in i utbildningen. Det är det som är utgångspunkten för vårt arbete. 31 (): Jag vill gärna börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande nr 1 och avslag på samtliga motioner. Därmed har jag sagt en viktig sak under det här anförandet. De förbättringar som vi kristdemokrater vill göra för högskolan har sin utgångspunkt i kunskap, valfrihet och trygghet. Högskoleutbildningen ska inte bara ge studenterna specifika ämneskunskaper för ett framtida yrke utan den måste också leda till personlig utveckling, samhällsengagemang och kritiskt tänkande. Törsten efter kunskap är ett av de mest framträdande dragen hos människan. Den har resulterat i att människan under historiens lopp har skaffat sig alltmer kunskap om tillvaron. Det är kunskap som ska utvecklas inom ramen för de värderingar som garanterar människovärdet och den etiska bas som samhället vilar på. Därför är det bra att fler har fått tillgång till hög utbildning. Däremot är det naturligtvis inte bra att kvaliteten har blivit lidande, att var och varannan högskola kan berätta om att grundutbildningens kritiska och utvecklande inslag har ersatts av en utbildningsfabrik som på löpande band ska klara av student efter student. ser två orsaker. Den ena orsaken är det nuvarande resursfördelningssystemet. Vi har funderat en hel del runt frågorna, och vi har presenterat olika förslag. Det har för oss varit mycket glädjande att se att problembeskrivningar och en del av tankegångarna i förslagen ligger mycket nära vad vi har fört fram. Den andra orsaken och den tas också upp av är den underfinansierade kraftiga utbyggnaden av högskoleplatser som Socialdemokraterna har stått för . Jag är lite förvånad över att Socialdemokraterna i sina budgetförslag föreslår ytterligare högskoleplatser och fortsätter att trampa på en stig som ett krympande antal anser vara rimlig. Varför anser man att det är en dålig idé att i stället fylla varje befintlig plats med akademiskt innehåll? Det kanske inte vore så dumt. Socialdemokraterna har skrivit i sin motion: Tillväxt och välfärd förutsätter en hög utbildningsnivå i hela befolkningen. Kunskapssegregation innebär att samhället inte tar vara på alla de människor och de kunskaper som finns i samhället. Ojämlikheter i tillgången till utbildning betyder dessutom ojämlikheter i makt både över det egna livet och i samhället. Men likväl vill Socialdemokraterna inte ägna den strukturella svaghet man själv byggt in speciellt stor tanke. Den akademiska högskolan har blivit allena saliggörande. Socialdemokraterna vänder sin egen arbetartradition ryggen och gör absolut inget för att förbättra den skeva balans vi ser mellan akademisk högskola och kvalificerad yrkesutbildning. Det finns inte heller förslag på hur denna kvalificerade yrkesutbildning ska ges bättre kvalitet, stabilitet eller rättssäkerhet utan överlåter detta åt den borgerliga utredningen med sikte på just en yrkeshögskola. Detta är rätt märkligt eftersom KY har visat sig ge bra resultat när det gäller anställningsbarhet efter utbildningen. KY bidrar till en hög utbildningsnivå som svarar mot de lokala företagens behov och leder till fler arbeten. Det är en mycket intressant paradox. Socialdemokraternas hejdlösa satsning på högskolan ökar i realiteten utbildningsklyftorna i . Vi får en ökad spänning mellan det stora antal som får akademisk utbildning och dem som får leva med sin gymnasiala yrkesutbildning ganska bräcklig efter de socialdemokratiska åren vid makten. har en god position . satsar en stor andel av bnp på forskning och att ska ha en plats bland de ledande nationerna. För detta har vi att tacka framstående forskares insatser . Forskningens frukter skördas på väl rotade träd av kultivering. Nobelpristagaren är en av dem som brukar påminna oss om detta. Att är den enda svensk som har fått kan för övrigt stämma till en viss eftertanke just . Forskning är en investering för framtiden, och kunskap är framtida basindustri vår mest bärkraftiga bro till framtida välstånd. Därför blir jag, liksom många med mig, bekymrad över den signal som Socialdemokraternas ordförande sände till det internationella forskarsamfundet när hon i stället för att närvara vid valde att gå på en rockkonsert. Ett sådant agerande kan uppfattas som att det ledande skiktet inom den svenska socialdemokratin inte avser att prioritera forskning eller att på bästa sätt värna om och tillvarata forskningens möjligheter. behöver en framtidsinriktad forskningspolitik som ger vårt land de bästa förutsättningarna för kunskapsutveckling och välfärd. Då är det inte minst viktigt att ta vara på den kompetens som finns i , att se till att forskare efter avlagd forskarexamen kan få möjlighet att forska vidare och meriteras ytterligare för en framtida vetenskaplig karriär. Det handlar om forskarassistenttjänster. Det handlar om olika insatser för att ta till vara dem som har doktorerat och har en kunskap som behövs för framtiden. På samma sätt som har en i förhållande till folkmängden extremt stor produktion av till exempel fordon, pappersmassa, stål, IT-system och läkemedel måste vi för framtiden ha en överandel av FoU och forskningsframsteg. Det är nödvändigt att investera i forskning för att trygga vår försörjning och för att skapa ett samhälle med god hälsa, god miljö och god livskvalitet. Forskning är långsiktigt en förutsättning för välstånd. Kunskapsutveckling är också en omistlig del av den mänskliga kulturen och har ett egenvärde. Det måste finnas gott om plats för fritt vald forskning inom en fri högskolesektor utan onödig politisk styrning. I den föreliggande budgeten tar tillsammans med ytterligare ett steg för att säkerställa en god forskning. Om man däremot tittar i Socialdemokraternas budgetalternativ och anslag till forskning kan man se att det uppstår vissa problem. Vi har tidigare hört ett antal exempel på hur man räknar hit och dit. Jag blev lite konfunderad när jag läste motion Fi277 av med flera. Där framgår det att mer ska satsas på forskning, . Under utgiftsområde 14 står det också: Vi socialdemokrater är kritiska till regeringens nedläggning av . Vidare står det: Vi vill avsätta en del av de ökade forskningsanslag som vi föreslår till just arbetslivsforskningen. Den som då tittar på utgiftsområde 16 i motionen hittar dock inte någon specificering. Den specificeringen finns inte heller i utgiftsområdesmotionen Ub556 av . En grundprincip är att förslag bör vara finansierade, oavsett om man sitter i opposition eller majoritet. Min självklara fråga till måste bli: Hur stor del av de som är Socialdemokraternas forskningssatsning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är det egentligen som ska brandskattas och övergå till utgiftsområde 14 Arbetsliv? Med tanke på att budgeten för omslöt borde det kvarstå 26 miljoner till den offensiva forskningen i Socialdemokraternas förslag. 32 () replik: Jag hade först inte tänkt begära ordet, men efter dessa rallarsvingar känner jag mig ändå föranledd att gå upp i talarstolen. Det första jag måste säga är att det kanske är ännu mer anmärkningsvärt att skolminister inte deltar i kammaren när vi diskuterar skolbudgeten än att inte är med på festen efter prisceremonin för att hon ska titta på den stora kungen . Men det kan vi kanske debattera i något annat sammanhang. Jag har ingen annan uppfattning om kvalificerad yrkesutbildning. Det är jätteviktigt att satsa på kvalificerad yrkesutbildning. Men i den här diskussionen blottläggs en väldigt ideologisk skillnad mellan höger och vänster i utbildningspolitiken. Det är inte första gången högern i svensk politik föraktfullt har talat om att alla barn och ungdomar som växer upp i det här landet inte behöver utbildning. Men att gå så långt som att säga att den hejdlösa satsningen på högre utbildning som har genomfört har ökat utbildningsklyftan i samhället är ett tämligen unikt uttalande till och med från en borgerlig politiker. Vi läser i betänkandet att andelen högskolenybörjare från arbetarhem har ökat från . Det är en framgång, i alla fall utifrån mitt perspektiv, att fler människor från arbetarhem väljer att studera vidare på högskolan. Jag är inte av den uppfattningen att alla begåvade barn är barn till akademiker eller tjänstemän. Jag tror att det finns väldigt begåvade arbetarbarn också som inte får chansen i dagens system. Därför har och svenskt utbildningsväsende en tradition av att försöka bryta social snedrekrytering och ge alla barn och ungdomar chansen att förverkliga sina utbildningsdrömmar. Men det här ligger ju i linje med högerns utbildningstradition där man motarbetade den nioåriga , motarbetade gymnasieskolan och föraktfullt avvisade där vi satsade på vuxenutbildningen. har man igen motarbetat flera utbyggnader av den högre utbildningen i . Jag tror att det är centralt för möjligheter att konkurrera , men det är också en rättvis politik. Det bra att det har blivit tydliggjort i dagens debatt att vi har helt olika syn på detta. 33 () replik: En sanning blir inte större för att man höjer rösten, . Vi kan väl i alla fall vara helt överens om att arbetarklassen har varit sviken . Den har varit sviken av socialdemokratiskt styre. Vi sviker inte. Vi tror nämligen att de barn som kommer från studieovana familjer behöver en tydligare stöttning. Den stöttningen vill vi ge direkt i . Det är att inte svika dem som har en studieovan hemmiljö. Ni har svikit, vi gör det inte. Vi gör en tydlig satsning i de tidiga åldrarna. Vi gör också en tydlig satsning på lärarutbildningens kvalitet. Det handlar om att stötta barnen från tidig ålder. Dessutom tror vi att begåvning kan ta sig olika uttryck. En del har en stark begåvning med inriktning mot forskning och högre utbildning. Andra har en handens begåvning som vi värdesätter. Vi vill också göra det möjligt för människor som har den typen av kunskap att få kvalificerade yrkesutbildningar. Vi gör rejäla satsningar för att olika typer av kunskaper ska uppvärderas från tidig ålder och genom hela livet. Dessutom har vi, till skillnad från Socialdemokraterna, beslutat att alla har rätt till gymnasiekompetens. Man ska inte bara ha en möjlighet, utan man har rätt till gymnasiekompetens. Det, , är en rejäl satsning för dem som vill göra ytterligare en prövning. 34 () replik: Det var Socialdemokraterna som byggde ut den kvalificerade yrkesutbildningen. Det är jättebra att den borgerliga regeringen gillar KY. Jag har ingenting emot det. Det är bra att vi är överens om det. Jag tror, till skillnad från , att de tidiga insatserna ska ske redan i förskolan. Det är första steget på det livslånga lärandet. Då behöver vi inte reformer som vårdnadsbidrag eller barnomsorgspeng där man tar bort kvalitetspengar från förskolan och gör någonting annat av dem. Vi kan säkert ha en debatt om detta i andra sammanhang. Låt oss gå in på de yngre åldrarna. Det behövs tidiga insatser där. Vi är tydliga med det. Vi går vidare till gymnasieskolan. Där sänker den borgerliga regeringen kunskapskraven på två av tre inriktningar i den nya gymnasieskolan. Det är helt fel väg att gå. Sedan går vi över till komvux och vuxenutbildningen där man skär ned och tar bort en tredjedel av platserna. Sedan kommer vi vidare till högskolan där man försöker minska antalet platser och framför allt ändra intagningsreglerna så att människor med arbetslivserfarenhet, som har varit ute i produktionen och vill tillbaka till högskolan eller kanske tvingas tillbaka till högskolan för att kunna behålla sitt jobb eller få sitt drömjobb, får svårare att komma in. Det är en konsekvent politik för att sortera och begränsa människor som kommer från studieovana familjer. Det är en konsekvent politik. Det ska jag ge den borgerliga regeringen rätt i, men tyvärr är det fel politik. Vi skulle behöva en helt annan inriktning. 35 () replik: Visst kan vi vara överens om att vi inte är överens. Det är alldeles tydligt. Men det är bra när vi blir tydliga i debatten, och det är bra när skillnaderna också blir tydliga. Det tycker jag är viktigt. Naturligtvis finns det stora skillnader på hur vi över huvud taget ser på människor, kanske framför allt på människors möjligheter, förutsättningar och önskemål. Den stora skillnaden kanske helt enkelt handlar om att vi tror att människor är olika. Vi tror inte att alla ska göra samma val. Vi vill inte peka med hela handen och säga: Gör så här så är ni duktiga. Ni ska alla in på högskola och universitet, oavsett om ni vill, trivs eller kan. I stället tror vi på mångsidighet. Vi tror på ett knippe av möjligheter, och vi uppvärderar all typ av kunskap. Ja, där skiljer vi oss åt. Den stora fråga som irriterar många i oppositionen gäller den, som man kallar det, nedskärning som vi gör. Man skulle också kunna formulera det på ett annat sätt och säga att det handlar om anpassning. Om man upptäcker att det står en mängd tomma platser på universitet och högskolor och ingen söker till dem kan man givetvis säga att vi ska öka antalet platser, för då kanske fler söker till platserna. Möjligen blir det ännu fler tomma platser. Vi tycker att en anpassning till efterfrågan är ett lämpligare sätt att handskas med skattemedel. 36 Statsrådet (): Vi som för den här debatten kan gratulera oss själva till att vi av våra partier fått uppdraget att ägna oss åt detta viktiga område. Man skulle önska att kammare och läktare var fyllda av människor när diskussionen förs, men riktigt så är inte fallet. Ekonomer bedömer numera att mer än hälften, kanske så mycket som , av den tillväxt som äger rum beror på ny kunskap. Den siffran påminner oss om hur avgörande det här politikområdet är. Som flera redan påpekat i debatten påmindes vi nu om hur kunskap och vetenskap också blir avgörande för mänskligheten när den ska lösa sina avgörande framtidsfrågor, till exempel frågan om klimathotet. Dessutom påmindes vi svenskar om vår lysande vetenskapstradition. nämndes som den förste som utan datorer, med hjälp av handskrivna ekvationer, räknade ut att växthuseffekten skulle komma att äga rum. Det kan även påpekas att de allra flesta forskare som mäter växthuseffekten använder temperaturskala, och även var svensk vetenskapsman. Med all rätt riktades uppmärksamheten mot , en numera åldrig men mycket framstående svensk vetenskapsman. Han var en av initiativtagarna till IPCC, som gör att vi nu har fakta att falla tillbaka på när vi diskuterar kampen mot klimathotet. Det är vår uppgift, vi som har ansvaret för det här politikområdet, att se till att den kunskapstraditionen förs vidare. Ett litet problem är att vi när vi för denna diskussion använder samma värdeord. I och för sig är det väl inte bara ett problem utan också en fördel att vi alla säger att ska ha en högskola i världsklass, att alla ska kunna förverkliga sina drömmar och så vidare.