prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Varför skulle det vara farligt att äta en fantastiskt läcker glass med fina färger, som dessutom visas på bilder och i filmer tillsammans med häftig musik och vackra människor? Det är väl inte ohälsosamt. Om det vore farligt eller ohälsosamt skulle det väl sitta ett farlighets- eller ohälsosamhetsmärke på det, eller? Vart vill jag komma med denna utläggning? Någonstans på vägen håller vi på att tappa bort oss. Kunskapen om hur vår mat produceras och vad vi som människor behöver är oftast inte avgörande. Det är andra saker som styr oss. Två saker är viktiga att reflektera över, nämligen hur vi producerar maten och vad vi gör med den. Tekniken är vår vän om den styrs med klokhet, men när det gäller livsmedelsproduktion och förädling har det byggts upp system som inte alltid tagit hänsyn till miljön, hälsan och människors behov inte ens till producenten. Däremot har vi skapat livsmedel som ska hålla länge så att de kan transporteras långa sträckor och dessutom se bra ut. Vi kan producera effektivt, heter det. Vi kan förse människor med nästan vad som helst och var som helst. Det kanske är där felet ligger, i alla fall om det sker på bekostnad av människors hälsa och innebär djurs lidande och utarmning av ekosystemet. Mat kanske inte ska åka mil efter mil på vägarna. Mat är livsmedel, och där kan en avståndsmärkning vara riktigt bra. Vi ska leva av maten. Det är inte meningen att maten ska göra oss sjuka, att vi ska behöva välja mellan en produkt som innehåller för mycket fett och för mycket socker eller en produkt som inte innehåller något fett alls och i stället för socker innehåller sötningsmedel som kan vara skadligt för kroppen. Undantag behövs förstås alltid. Det odlas råvaror och sedan förstörs deras näringsinnehåll genom raffinering, homogenisering, värmebehandling. Maten förstörs rent ut sagt . Dessutom tillsätts ofta smakförstärkning, konserveringsmedel, konsistensgivare, surhetsreglerande medel, klumpförebyggande medel och så vidare. Vi står inför flera utmaningar på många olika områden. Ett sådant är den mänskliga hälsan. Det handlar om en kombination av att livsmedlen förändras, att vår livsstil förändras på grund av mindre fysisk aktivitet och att vi kanske inte har tillräckliga kunskaper om hur livsmedel produceras. Då har matlagning blivit något som vi kan välja bort. Om vi i dessutom inte själva får bestämma om vi vill ha vissa produkter eller inte, eftersom vi är harmoniserade i den europeiska gemenskapen, då behöver vi informativ vägledning. Här har märkningen blivit ett instrument för alla som vill veta och påverka, för alla som vill göra medvetna val. Då är märkningen en framkomlig väg. Sedan tror jag inte att det i längden går att överösa konsumenterna med hur många märkningar som helst. Om vi ska lägga hälsan i andra aktörers händer behöver vi kunna göra en bedömning själva. Med de olika former av allergi och överkänslighet som finns på livsmedelsområdet kan det vara direkt livsavgörande att jag vet vad som ingår i det jag äter. Vi i tror också att utvecklingen av småskalig livsmedelsförädling är positiv på flera vis transportmässigt, kunskapsmässigt och för att vi ska få bra livsmedel. Den kan även tillräkna sig flera andra positiva effekter. Vi i vill att ursprungsmärkningen blir tydligare och att den också ska gälla råvaror, beredda produkter och rätter som serveras på restaurang och i storhushåll. Ur ett hälsomässigt och globalt rättviseperspektiv behöver vi också äta längre ned i näringskedjan. Därför är det av vikt att framhålla den vegetariska kosten. Detta finns med i en av våra reservationer. Vi har också en reservation om att märka produkter som är testade på djur, detta för att möjliggöra ett etiskt val. vill jag säga att jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1. I detta anförande instämde och (båda mp). 158 (): behandlar vi de motioner som kommit in till miljö- och jordbruksutskottet som handlar om livsmedelssäkerhet. Först av allt vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill dock börja med att prata om kunderna. har fantastiska konsumenter. Svenska livsmedelskunder är kräsna, otrogna och riktiga russinplockare. Det är bra. Kunderna gör att branscherna som vill göra kunderna nöjda anstränger sig mer. Livsmedelsmarknaden är spännande och består av flera branscher. En motion, som i huvudsak är tillgodosedd, handlar om den småskaliga livsmedelsverksamheten. Den växer, och vi gör vad vi kan för att minska regelbördan, förenkla kontrollen och satsa på exporten av svenska livsmedel. Alla bör ha ett enkelt och rimligt regelverk. Den moderata livsmedelspolitiken handlar om att driva en politik som är stabil och långsiktig. Vi vill göra det enklare för alla att göra miljöbra saker. Det ska vara enkelt att göra goda val. Det är människan som står i fokus för vår politik, vare sig hon är konsument eller livsmedelsföretagare som producent, importör eller handlare. Vi strävar efter tydliga och långsiktiga regler som är gemensamma för EU, och det gör vi inom hela alliansen. Vi tycker att en lagstiftning är bättre än 27 olika. Som tur är har just livsmedelsfrågorna totalharmoniserats i EU. Samma regler ska gälla i hela . Syftet är att vi ska ha säkra livsmedel. Vi vill ha större krav där riskerna är större. Det ökar konsumentskyddet allt för att medborgaren ska kunna göra medvetna val. Politiken handlar mest om hur vi ser på människan. Vi står naturligtvis för säker mat och för att människor ska må bra och ha goda matvanor, men vi tror inte att sådant med automatik går att skapa genom märkning eller lagstiftning. Det handlar om kunskap och vilja. Det handlar om att människor av egen kraft ska göra vad som är rätt för just dem. Utskottet har behandlat sex motionsförslag som berör ursprungsmärkning. Som jag sade tidigare är det viktigt med gemensamma regler, och ett intensivt arbete pågår också med att omarbeta märkningsdirektivet och näringsvärdesdirektivet. kommer förslagen gemensamt för alla EU:s länder. verkar i EU för att underlätta utvecklingen av gemensamma regler. Dessutom jobbar vi genom , och kom ett förslag från om föreskrifter för ursprungsmärkning av kött på restaurang. Det är en väldigt positiv sak som också gör att motionen om detta är tillgodosedd. I betänkandet behandlas också flera motioner som rör livsmedelsinformation, däribland 14 yrkanden med förslag om olika typer av ingrediensförteckningar och matmärkningar. Precis som var inne på blir det dock inte automatiskt enklare för kunderna med fler extra märkningar. Redan nu är det ganska svårt att veta vad mer generella märkningar som Krav, Ekologiskt, EU-blomman och Svenskt Sigill egentligen står för. Det bästa är att vi har tydliga innehållsförteckningar, och de ska vara enkla att förstå, tydliga att läsa och dessutom sanna. Dessutom gillar vi de frivilliga, positiva märkningar som uppmuntrar till bra val, till exempel nyckelhålet. Vi vill göra det enklare att välja bra saker, och därför driver vi också frågan om att förbättra innehållsförteckningarna och att göra det i hela EU. Men det är också fråga om kunskap hos kunderna, som flera andra har varit inne på, och möjligheten att enkelt hitta information. Därför ser vi fram emot informationssatsning. De gör nu en satsning med nya texter som är anpassade för konsumenter. Det har tagits fram en ny märkningsbroschyr för företag som heter märks maten samt tre märkningsfoldrar om fisk, bröd och förpackade livsmedel. drar de i gång sin nya webbsatsning där alla dessa texter finns upplagda för att det ska vara så enkelt som möjligt att hitta denna information. En av motionerna handlar om ohälsa. Motionären föreslår en lag som ska minska konsumtionen av ett slags fett, nämligen transfettsyror. Vi har stor respekt och ödmjukhet inför frågor om ohälsa, och vi tar människors oro på allvar. Transfetter har också varit ett stort problem. Jag tror dock att vi gör hälsofrågorna en otjänst om vi enbart pratar om och begränsar debatten till just transfetterna. För det första har vi redan uppnått samma resultat som har gjort har ju varit ett exempel i den här debatten. Vi har däremot inte haft någon lag. I stället har arbetat med dialog mellan aktörerna, och det är den och kundernas tryck på branscherna som har förändrat konsumtionen. För det andra är transfetter inte det enda fett som det inte är nyttigt att äta mycket av, som var inne på. Det är inte så enkelt. För det tredje tar förslaget inte hänsyn till de animaliska transfetterna, som visserligen förekommer i mindre doser men som inte heller är nyttiga. Jag delar och uppfattning att det är viktigt att sänka det totala intaget av mättade fetter. Om vi sänker det med en tredjedel, som det står i de nordiska näringsrekommendationerna, minskar vi risken för hjärt- och kärlsjukdomar . Som ni säkert har sett i betänkandet minskar en sänkning av enbart transfettsintaget denna risk . Mättat fett är alltså lika farligt, och det finns mycket mer av det i den onyttiga maten. Därför måste vi se till helheten. Det gäller att ta ansvar. Dessutom måste vi titta på ökningen av den palmolja som i många fall ersätter transfetter. Där är Världsnaturfonden orolig eftersom utvinningen av palmolja leder till att regnskogar skövlas. är dock utan lagstiftning något slags miljöcertifiering på gång även där. Jag vill återigen påpeka hur viktigt det är att vi offensivt driver frågor som underlättar handel och kundernas val i hela EU. Den svenska matmarknaden är till stor del europeisk. Producenter, leverantörer och handel är till stora delar internationella. Som vi var inne på tidigare pågår nu också arbetet med att förnya och förbättra lagstiftningen. Inom Efsa har man precis börjat arbetet med näringsdeklarationerna. Här är ståndpunkt, och har så varit även tidigare, att transfetter ska heta transfetter och att det ska stå på produkten. Det är en väldigt bra sak som vi stöder. Jag vill också påpeka att vi inte lever i laglöst land när det gäller märkningar och innehållsförteckningar. Däremot vet vi att uppföljningen alltid kan förbättras. I går kom en rapport från som visar en rad områden där märkningen kan förbättras så att vi lever efter de bestämmelser vi har. För att förtydliga just den här debatten: Vi i alliansen tror inte att vi löser ohälsan genom en enskild lag mot just transfetter. Den svenska konsumtionen av transfetter är lika låg som konsumtionen i trots att de har en lag och vi inte har det. Vi har arbetat med dialog, och framför allt har kunderna drivit på förändringen. Och det gick snabbare än någon lagstiftning hade kunnat göra. Den danska lagstiftningen är inte heller godkänd av EU, som jag vet att en debattartikel hävdade, utan granskas nu av kommissionen som tycker att en tydligare märkning hade räckt. Transfetter borde heta transfetter på europeisk basis. Det ska inte vara någon skum enskild märkning med egen plupp på paketet. Vi ser fram emot att märkningsdirektivet och näringsvärdesdirektivet omarbetas och hoppas på goda resultat. Sedan tycker jag att det är väldigt positivt, med tanke på just den vegetariska mat som nämndes, att kostrådgivningen från har utvecklats. Det är viktigt för valfriheten. 159 () replik: I den valrörelse som vi lämnat bakom oss hörde man ofta att allt vi socialdemokrater gjorde skulle den borgerliga alliansen göra mycket mer av. Då funderar man just på ursprungsmärkning, innehållsförteckning och konsumentmakt. Jag noterar att använder begreppet kunder när jag pratar om konsumenter. Du sade också inledningsvis den moderatledda livsmedelspolitiken. Jag vill fråga så här i början av en mandatperiod, för det är bra att ha med sig under en resa : Finns det någon allianspolitik på livsmedelsområdet? När det gäller nästa fråga kan man vara något besviken över att inte ha fått ett bättre bemötande utifrån de motioner som ändå är skrivna. De arbetsgrupper som arbetar inom EU behandlar just livsmedelssäkerheten. De beräknas vara färdiga 2007. Där hade det också varit bra om gjort kraftigare ställningstaganden, uttalanden och kanske till och med ett tillkännagivande. Var inte rädda för att göra ett tillkännagivande till den egna regeringen. Jag uppfattar i alla fall att det finns en väldig rädsla för att säga till sin egen regering. Det är bara ett gott råd. Vi gjorde det . Med det markerade vi också position och makt. Jag känner också att när vi i vårt utskott diskuterar EU-frågorna börjar ni väldigt högt. Men på sluttampen är det viktigast att bli överens. Har vi då synpunkter på det heter det ibland att det är bombastiska ställningstaganden, exempelvis i fiskefrågor eller när vi gör något annat ställningstagande. Men det är viktigt att ha uppfattningar, för det väcker respekt inom EU-kretsen. Jag skulle önska att ni också tog er an det på ett mer kraftfullt sätt. En avsiktsförklaring hade jag uppskattat här. 160 () replik: Du behöver inte oroa dig för alliansen. Det är ingen ko på isen. Vi är väldigt sampratade och driver de här frågorna tillsammans. Däremot kan jag tycka att det ibland är viktigt att få prata om moderatfrågor också. Men jag sade inte moderatledd. Det lade du till själv. Sedan vill vi tacka för rådet. Det var trevligt. Vi vet att bestämmer över regeringen. Det sista, att vi ska jobba mer offensivt med EU och ta tag i de här frågorna, kan jag bemöta med att det gör vi. Det är stor skillnad sedan alliansregeringen gick in. Det finns en majoritet i regeringen som vill driva EU-frågor. Så var det ju inte förra mandatperioden. 161 () replik: Det är ingen ko på isen är ett talesätt. Men det är skillnad om kon befinner sig i , för där är isarna betydligt svagare än i till exempel. Och här är det väl lite strömt. Just i Strömmen får man väl också se upp så att man inte går igenom. Frånsett den lustigheten vill jag säga att obligatorisk ursprungsmärkning inte är så dumt. I en jäktad värld där många konsumenter ska hämta på dagis, de ska förbereda morgondagens arbete, de kanske ska se till sina anhöriga och så vidare är det en väldigt viktig fråga där vi önskar att ni ska inta mycket starkare positioner och faktiskt driva de frågorna mycket skarpare. Ni kunde ha gjort det, ni bör göra det, och jag hoppas att det du säger också blir verkställighet vad gäller EU:s arbetsgrupper och livsmedelssäkerhet över huvud taget. Besvikelsen gäller också ohälsan. Man äter ju även mat på jobbet. Människan är en del av både privatlivet och arbetslivet. När ni säger att ni tar hälsofrågorna på största allvar undrar man varför ni lade ned , hela den vetenskapliga forskningen direkt kopplad till människans helhet, att se människan inte bara som att nu är du privat människa, nu är du arbetsmänniska, utan att se hela människan. Den frågan skulle jag gärna vilja inte glömdes bort utan att ni påminns om den, får ge svar och också ta emot den kritik som följer på det. Likadant är det med den svenska modellen. Där säger ni moderater vad gäller arbetslivet att ni ställer upp på det. Men ställer alliansen också upp på den svenska modell som säkrar livsmedel, miljöhänsyn och god djuromsorg? Det är det som har varit mervärdet. Det är därför vi har kunnat sälja så bra på utlandet. Hur ser ni på den svenska modellen? 162 () replik: Det är ett väldigt spännande språkbruk du har. Det är klart att vi tycker att vi ska ha en bra djurhållning, miljöhänsyn och så nämnde du en tredje sak. Vi tror naturligtvis också att det är bra. Vem skulle vara emot någonting sådant? Tror du att det är någon som är politiskt engagerad som skulle vilja ha en dålig djurhållning? Det är en fantastisk fråga att ställa. När det gäller ursprungsmärkning jobbar vi naturligtvis för att få 27 länder att göra som vi tycker och ursprungsmärka. Men det är redan så att många märker. Det är väldigt många varor som saker och ting redan står på. Det är ingenting som hindrar någon från att ursprungsmärka. För alla de duktiga producenter som finns i och som vill berätta att de har skapat de här produkterna i är det bara att märka. däremot har vi pratat om väldigt här i kammaren. Jag tror att du vet precis varför vi har lagt ned det. Jag berör inte det mer. 163 (): Först och främst har vi ju diskuterat miljöfrågor tidigare i kammaren, men jag tycker att det även här handlar om synsätt. Alliansregeringen vill förenkla regelverket vad gäller livsmedelsproduktionen. Det är viktigt att det kommer till stånd . Vi har alldeles för länge haft en alldeles för centralstyrd produktion av livsmedel. Det gäller inte bara i utan det är så i hela EU-systemet. Här finns möjligheter att påverka. Det finns möjligheter att ha mycket mer närproducerat. Men det ska inte ske genom lagstiftning utan det ska ske genom att man förenklar för företagandet i landet i första hand. Regelförenklingar och sänkta skatter stimulerar entreprenörer så att de törs satsa och törs driva på. Det är någonstans där nyckeln är till produktion av säkra och sunda lokalproducerade livsmedel. Om de ska exporteras eller inte är en annan femma. Men en sak kan konstateras och det är att är ett väldigt litet exportland vad gäller livsmedel. Vi är oerhört små på detta. Det beröm som gavs tidigare i all ära, det var fint, men vår export är en spottstyver jämfört med till exempel eller andra länders där man har en mycket lång tradition av att exportera livsmedel. Vi ska naturligtvis exportera våra livsmedel, men grunden i detta ligger i att hjälpa småföretagare i gång och sedan ge dem stimulans och förklara att vi tror på en lokal produktion. Diskussionen om de sunda livsmedlen bottnar ju i om vi ska ha märkning och hur den ska utformas. Det är viktigt att vi har en gemensam märkning i EU. Det finns varumärken i , Svenskt Sigill nämndes tidigare, och det är väl positivt att det finns initiativ från marknaden lokalt. Mycket bra, det tycker vi är positivt. Men sedan är det EU:s länder som tillsammans ska utforma den här märkningen, vad livsmedlen består av och innehåller. Sedan finns en diskussion om transfettsyror, eller transfetter som vi säger i vardagslag . Där anser vi att har dragit goda slutsatser egentligen. Det handlar om att vi får i oss ungefär per dag och svensk. Så ser siffrorna ut. Det kan jämföras med mättat fett som är per person. Vi ska inte, herr talman, bli för långrandiga med sifferexempel, men proportionerna ser ut så enligt . Då är det egentligen det totala intaget av olika beståndsdelar i livsmedlen som är intressanta. Det är inte transfetter i sig själva. Det är viktigt , men det är ungefär som när sälar dog på våra klippor. Då blev miljöfrågan viktig. Det är lurigt med dessa symbolfrågor. Vi måste vara beredda att diskutera helheten. Annars har vi ingen trovärdighet hos våra medborgare. Därför är det viktigt att inte fastna i en diskussion om transfetter. Jag skulle vilja återgå till frågan om vi ska berömma någon. Det finns många att berömma. Det finns konsumentföreningar man kan berömma. Det finns miljöorganisationer vi kan berömma också. Men jag skulle vilja berömma Centerkvinnorna, största kvinnoorganisation. Det är inget att skratta åt. De har bedrivit ett idogt upplysningsarbete över hela landet sedan de grundades . De är inte lika stora , men de har gjort ett stort arbete. Ska jag lyfta fram några väljer jag att lyfta fram dem jag känner bäst. De har fortsatt arbetet med studiecirklar och liknande på lokal nivå. Det är nyckeln, det vill säga att få ett lokalt engagemang, lokal kännedom och lokalt arbete om våra livsmedel. Det är viktigt att det fortsätter i familjen, i studiecirklar i föreningslivet och i skolan. Det har inte nämnts förut, men skolan är viktig. Vi har en jordbruksminister som har pratat om att skolbespisningen är viktig och vilken syn eleverna får på mat på grund av maten i skolan. Maten ska inte stressas in i munnen. Jag tryckte i mig en semla tidigare. Det gick kanske lite för fort, och man blir varse det . Vi måste få en annorlunda mattradition jämfört med dagens slit-och-släng. Det är inget vi ska lagstifta om utan det kan vara fråga om goda förebilder. Vi ska tala om matens mervärde, vikten av att laga mat tillsammans i familjen och mat i samhället i stort. Vi har en minister som pratar väl om detta. Jag känner att det då finns en öppning eftersom han diskuterar livsmedelsfrågor med sina ministerkolleger. Det är inte ointressant. Det är positivt med en minister som tar detta på allvar och anser att frågorna är viktiga. Han ska ha heder av det. Jag hoppas att han fullföljer detta. Vi får kontrollera att han gör det. Inget är givet i fråga om exporten. Om vi ska tro att vi ska exportera mer jag tror att det var ett sidospår från livsmedel från är det viktigt med ursprungsmärkning. Men det är också viktigt att vi kan prata väl om livsmedel. Om vi ska prata väl om svenska livsmedel ska de vara sunt producerade utifrån vår svenska lagstiftning. Det är där det haltar i till exempel skolbespisningar. Det finns inköpsregler för våra livsmedel. Vi kan gladeligen importera livsmedel som är producerade utifrån djurskyddslagar som inte alls uppfyller samma normer som den svenska djurskyddslagen. Detta är elände inget annat. Heder åt de skolbespisningar och de kommuner som har vågat göra avsteg och vågat ifrågasätta inköpsregler. Detta anförande blir långt. Jag försöker nu avrunda. Jag får svara eftersom han apostroferade mig och hänvisade till en centermotion. Visst vore det fint i all ära om denna motion kunde utgöra en förändring. Andemeningen var god givetvis. Vi förväntar oss mer. Vi förväntar oss att ministrarna är duktiga tillsammans, de två som svarar gentemot vårt utskott, och i förhandlingar med de övriga EU-länderna får igenom en märkning. Vi tror att det är rätt väg att gå. Det har visat sig att samarbete är viktigare än att sitta hemma på sin egen kammare. Då kan vi inte vare sig exportera något, sälja något eller ens få i oss egen mat för dagen. Vi väljer att vidga vyerna. Vad gäller innehållsförteckningar tror vi inte på lagstiftning, som har anförts tidigare av bland annat . Vi tror på att konsumenten väljer själv. Men då måste konsumenten ha möjlighet att se vad livsmedlet innehåller. Detta är centralt. Det ruckar vi inte på. Regeringen har anfört att man jobbar i den andan. Ohälsan är också en del i detta. Jag sade att jag slängde i mig maten lite snabbt. Det är egentligen bedrövligt att erkänna något sådant, som dessutom blir fört till protokollet. Jag kan inte ens säga att det var första gången det hände. Vi bildar norm, och vi är förebilder för våra ungdomar och barn. Vi tjatar om det här tills vi tröttnar. Men om vi ska uppnå ett något så när bättre hälsotal jag tror inte att det blir oerhört mycket bättre har vi en stor utmaning framför oss. Vi har en god möjlighet att förändra ohälsotalen. eller inte handlar det om att vi bottnar, är trygga, har arbete, utbildning och en trygg familj. Precis som jag sade i inledningen handlar det om synsättet. Det handlar om att känna sig trygg i tillvaron. Det ska inte underskattas. Mitt i allt detta är det fråga om att ha en politik som först och främst värderar arbete men även att vi har tid och råd med sunda livsmedel och att vi tar oss tid att tillaga dessa sunda livsmedel. Då kan vi få bättre ohälsotal. De ser inte bra ut . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 164 () replik: Vi får vara lite försiktiga! I ditt tal finns det en mening om respekt för miljö. Det är ett sätt att uttrycka det. Men det är också fråga om tillväxtfrågorna, som tog upp tidigare. De går att förena. Du säger att du inte tror på lagstiftning utan mer på frivillighet. Vi socialdemokrater tror på både lagstiftning och frivillighet. Anledningen till att jag har tagit till orda är den intressanta motionen som har nämnts tidigare om miljömärkning, det vill säga milmärkning. Ordföranden för Centerkvinnorna, , har skrivit den tillsammans med . Tyvärr avstyrker ni motionen. Ni skriver i utskottstexten att frågan har behandlats tidigare.