prot · GU0999 · 2007-04-26 00:00:00 — Det finns omfattande kritik mot hur krigföringen har genomförts och hur förberedd man var på att återuppbygga landet efter det att de mer militära striderna hade kommit till ett slut. Om allt detta måste vi få tycka, kritisera och ifrågasätta, vilket vi också gör i olika sammanhang. Det gör inte att regeringen har haft att ta ställning till hur vi ska förhålla oss till det som den tidigare regeringen fattade beslut om där och då 2003. Det är en utveckling som har skett därefter som vi i mångt och mycket förhåller oss till. Jag vet inte exakt hur uttryckte det. Men det återspeglar det förhållande som gällde då och som förvisso finns än . Det finns skillnader i synsätt på hur folkrätten ska tolkas i just detta fall. Resurser till polisen i kampen mot människohandel 59 (): Polisen i har fått ökade resurser , och den satsningen fortsätter. Alla partier är överens om att det är bra. Men det finns ett område som har blivit lidande trots dessa satsningar, och det är kampen mot människohandel. Det beror på att just det polisarbetet är väldigt svårt att ställa mot annat polisarbete. Det medför väldigt stora personella och ekonomiska ansträngningar. Just av den anledningen öronmärktes pengar , 2005 och 2006. Detta gav resultat. Flera människohandelsoperationer kunde stoppas och personer kunde dömas. Poliser som arbetat med detta har uttryckt sin tacksamhet just för att de fick dessa pengar öronmärkta. Man skulle kunna tro att det skulle kunna fortsätta med de goda resultaten. Men till polisens och min stora förvåning har den satsningen avbrutits. Denna satsning med öronmärkta pengar , 2005 och 2006 fick ingen fortsättning. Därför vill jag ställa frågan till statsministern: fortsätter ni inte denna satsning med öronmärkning av pengar som gav så bra resultat och kunde hjälpa så många? Det gäller inte minst unga kvinnor som utsatts för denna brottslighet. 60 Statsminister (): Man får större, växande resurser, och vi hedrar det faktum att vi ska låta polisen och rättsvårdande myndigheter bedöma vad som är mest lämpligt och rimligt att rikta resurserna mot. Om de gör bedömningen att det är verkningsfullt och bra att använda resurser för detta ska ingen tro annat att de insatserna kommer att fortsätta. Jag tycker inte att vi ska falla till föga för synsättet att det som statsråd under sin ämbetstid har ringat in som särskilda satsningar med pekpinne mot en myndighet är det enda som kan ge något resultat. Jag förfasas av en utveckling där hela rättsväsendet skulle mötas av den typen av öronmärkta pengar. Det skulle betyda att man säger: För detta ska ni utbilda, för detta ska ni bekämpa snattare, för detta ska ni bekämpa människohandel och för detta ska ni bekämpa villainbrott. Vi skulle ta ifrån myndigheterna möjligheten att ha en resurseffektiv verksamhet genom att fatta beslut på politisk grund i forum där vi inte lika väl känner verksamheterna. Det tycker jag inte vore en utveckling att välkomna. Skatteamnesti vid avskaffandet av förmögenhetsskatten 61 (): De borgerliga partiledarna har i regeringen drivit igenom att förmögenhetsskatten ska avskaffas och staten därmed gå miste om . Man har varit väldigt tydlig med sina skäl till detta. Man ska på det här viset få förmögna människor med kapital utomlands att ta tillbaka kapitalet till . Det kapitalet är ofta obeskattat. Det finns en regel som säger att ska det obeskattade kapitalet som kommer tillbaka till beskattas. Det kan också om det har varit fråga om att man har försökt gömma pengar innebära att man får ett skattetillägg på . I andra länder som har avskaffat förmögenhetsskatten har det visat sig att för att få tillbaka pengarna, som man tror att man ska få när man avskaffar förmögenhetsskatten, inför man skatteamnesti. Min fråga till statsministern är: Är avsikten i det förberedelsearbete som pågår med en proposition avseende avskaffande av förmögenhetsskatten att man ska införa en skatteamnesti? 62 Statsminister (): Nej, det är inte avsikten. Jag vill till den beskrivning som gavs invända mot att politik utformas på det sätt som här beskrevs. Vi var fyra partier som hade ett fördjupat alliansarbete . Vi hade där föreslagit väljarna att rösta för en politik som bland annat skulle leda till att förmögenhetsskatten försvann. Vi lever upp till ett löfte vi ställde till väljarna. Detta grundas i en kritik mot denna skatt som hade blivit allt mer godtydlig och hade drag av frivillighet. Den tidigare vänstermajoriteten hade skattebefriat miljardärer men låtit skatten vara kvar för människor med lite mindre förmögenhet än hos dem som är allra rikast. Den typen av godtycklig skatt, som möjligen också riskerade att kapital lämnade landet, ville vi ta bort. Vi vill säkerställa att det finns mer kapital för investeringar och en bättre grund för ökad produktion och fler jobb här i . Det är förslag vi har lagt fram. Men vi har inte lagt fram förslag om någon skatteamnesti. Partirepresentation vid diskussionen om EU-konstitutionen 63 (): Jag vill fråga statsministern om den tyska aktivitet som sker med tanke på att de försöker rädda vad som räddas kan av den av holländare och fransmän nedröstade EU-konstitutionen. Det pågår nu ett arbete, och statsministern har bjudit in det oppositionsparti som håller med statsministern i sak i alla frågor till ett informellt möte. Min fråga är egentligen: Är det inte demokratiskt riktigt att bjuda in alla riksdagsparter för att diskutera hur den svenska positionen om EU-konstitutionen ska vara? Inte minst gäller det frågan om kommer att driva klimat- och energifrågorna, där vi från har varit väldigt hjälpsamma med vilka frågor som är viktiga att driva. Borde inte alla partier vara med i den diskussionen och statsministern inte bara bjuda in likasinnade? 64 Statsminister (): Detta tar sin utgångspunkt i ett fördrag som har ingåtts mellan EU:s medlemsstater och där stödet i riksdag för detta fördrag utgjordes av fem partier. När det nu ska göras förändringar, för vi har som sagt fått nej i två folkomröstningar, är det naturligt att man tar sin utgångspunkt i just detta fördrag och med de partier som har stått bakom det. De representerar dessutom tillsammans av den svenska valmanskåren. Av det skälet försöker vi i det här läget faktiskt behålla det mycket som det såg ut när diskussionerna ska föras med det tyska ordförandeskapet. Möjligheten är sedan att vi får en regeringskonferens, och naturligtvis kommer det också att finnas forum där bland annat och kan både framföra kritik och framföra andra typer av synpunkter, inte minst i sammansatta utskott här i , där vi inför EU-nämndsmöten presenterar våra positioner som regering, förhoppningsvis också samordnat med Socialdemokraterna. Men jag tycker att detta är ett sätt att vårda den majoritet som stod bakom ett fördrag som alltså är utgångspunkten för det arbete som görs. Satsning på god arbetsmiljö 65 (): Arbetsmiljön är något av det allra viktigaste för att människor ska må bra och producera bra resultat i arbetslivet. Satsar man på en bra arbetsmiljö är det ett av de mest verksamma sätten att förebygga sjukskrivningar, inte minst långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar. har regeringen gjort en kraftig nedskärning inom , som har till uppgift att kontrollera att arbetsmiljön på våra arbetsplatser är bra. Den danska borgerliga regeringen gjorde liknande nedskärningar när den tillträdde. Men de insåg att detta blev en katastrof. har de gjort kraftiga satsningar på i stället. Min fråga till statsministern är: Kan statsministern tänka sig att lära av den danska regeringen och börja satsa igen? 66 Statsminister (): Jag såg ånyo siffror på att arbetslösheten faller i . De har en väsentligt bättre situation för yngre än vi har i . Det är många ungdomar, inte minst i , som åker över och jobbar i därför att det är så svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är klart att vi ödmjukt borde säga att vi har en del att lära av och lyssna på när det gäller hur den danska regeringen utformar sin politik, för man har inriktat väldigt mycket på att jobben ska bli fler. I det specifika fallet tycker jag inte att vi ska göra bra arbetsmiljö liktydig med ett enskilt verk, en enskild myndighet, och hävda att det går att sätta likhetstecken. Bra arbetsmiljö handlar om väsentligt mycket mer än så. Insatserna för att människor ska komma tillbaka i arbete har inte ensamt haft ansvar för. Självklart kommer vi att självkritiskt granska om vägarna till arbete fungerar och blir bättre. Allt det som denna regerings existens i stor utsträckning bygger på är just ansträngningarna att fler ska få jobb, att det ska löna sig bättre att arbeta. Information om svensk abortlagstiftning vid internationella kontakter 67 (): I har vi en gemensam uppfattning om rätten till sin egen kropp, om rätten till legal och säker abort och att själv få bestämma när man vill ha barn, med vem man vill ha barn och hur många barn man vill ha. Det är väldigt viktigt såväl nationellt som internationellt. Jag har trots efterforskningar inte kunnat utröna att utrikesminister när han har varit på besök i eller annorstädes har hävdat den här svenska positionen. Det är ett skifte från hur det har varit, då olika regeringsföreträdare alltid har haft på sin agenda att hävda kvinnors rätt till legal och säker abort där det har funnits anledning att lyfta fram de frågorna. vet jag att statsministern själv är på väg till . Han ska träffa president . Det är ett utmärkt tillfälle att föra fram den svenska ståndpunkten i abortfrågan. Vi vet att president är en av världens hårdaste motståndare till kvinnors rätt att själva få bestämma när och hur de vill ha sina barn, hur många barn de vill ha och rätten till abort. Vi vet att kvinnor, inte minst i utvecklingsländerna, dör till följd av president politik. Det här är en svensk angelägenhet som jag hoppas att det fortfarande finns enighet om i den här kammaren, trots opposition även från ditt eget parti och, inte minst, inom , och där vi fortfarande ska känna att statsministern för fram den här viktiga frågan utomlands och inomlands och även till president i . 68 Statsminister (): Jag ska träffa . Det blir som alltid i sådana sammanhang en begränsad tid för detta. Jag vill gärna berätta för att min absoluta ambition är att så länge jag får påverka vad vi talar om kommer det att handla om klimat- och energifrågor, energieffektivisering och förutsättningarna för miljötekniska verksamheter att få exportera till . Jag tycker också att det är väldigt viktigt att markera vikten av frihandel och fortsatta ansträngningar för att få frihandelsavtalet enligt Doharundan att komma till ett lyckosamt slut. Jag är också övertygad om att president kommer att ha annat som han vill prata om, säkert läget i och . Jag kan försäkra att vi kommer att känna att det är väldigt mycket som vi inte hunnit prata om. Men jag vill vara tydlig med vad jag prioriterar. Att tro att man kan ta upp allt och att det ska leda till en bra diskussion tycker jag är att missutnyttja den tid som ändå skänker möjligheter. Då har jag varit öppen med vad jag kommer att prioritera. Därmed var dagens frågestund med statsministern över. Vi tackar statsministern och deltagande ledamöter. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU13 Angrepp mot informationssystem Kammaren biföll utskottets förslag. KU9 Frågor om demokrati m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då aktuell debatt om integrationspolitiken skulle äga rum. 9 § Aktuell debatt: Integrationspolitiken 70 (): riksdagsgrupp har begärt att få en aktuell debatt om integrationspolitiken. Det är av stor vikt för oss att i denna kammare diskutera denna angelägna fråga, inte bara med anledning av de senaste händelserna i men också själva sakfrågans vikt och tyngd. Vi har haft möjlighet att se på vilket sätt frågorna faktiskt betyder något och har stor vikt för framtid i och världen. Det finns en mycket intressant problemlösning som jag kommer att redogöra för senare, men framför allt handlar det här om vår vilja att faktiskt komma på lösningar till de problem som finns i vårt samhälle över partigränserna och över blockgränserna. Det kanske viktigaste av allt är också att få regeringens syn, genom integrations- och jämställdhetsminister , på frågorna. Frågorna har varit uppe tidigare i olika interpellationsdebatter, men har man gått som katten kring het gröt och inte riktigt vågat ta sig an de mer strukturella problem som finns i vårt samhälle. Det är bland annat med anledning av detta som debatten har begärts, och jag tackar så mycket för möjligheten att hålla denna debatt. 71 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vill också passa på att tacka och för denna debatt. Det är väl inte det som hände i som nödvändigtvis gör att vi behöver diskutera dessa frågor, utan det är högst aktuellt att med tanke på situationen i samhället inse att vi gång på gång behöver diskutera frågorna och se om vi kan utveckla politiken för att minska på det utanförskap som många människor befinner sig i . Förklaringen till vad som hände i är hög arbetslöshet, trångboddhet som gör att barn inte vill vara hemma och föräldrar som är så pass passiva att de inte riktigt har kontroll över vad barnen gör ute sent . Det finns mycket att göra på lokal nivå, vilket också görs i . Det finns en samverkansgrupp där olika aktörer i samhället är involverade. Det går att se en positiv utveckling. Självklart har detta sin utgångspunkt i orimligt låga siffror. av medborgarna i har kontakt med arbetsmarknaden. av barnen knappt det lämnar med godkända betyg så att de kan ta sig vidare till gymnasiet. Och andra problem kan uppstå. Trots denna förklaring till utsattheten, passivisering och så vidare menar jag att föräldrar har ett ansvar för hur vi fostrar våra barn och att vi har koll på vad våra barn gör. På nationell nivå pågår självklart mycket. Den här regeringen gick till val på att bryta utanförskapet, och det är det som hela vårt politiska arbete fokuserar på. För att bryta utanförskapet menar vi att det är centralt att det finns jobb för alla, att det finns jobb man får uppehållstillstånd. Det är något vi har pratat mycket om tidigare men där vi i reell politik inte har hunnit speciellt långt. Det är nu dags att sluta prata för mycket och i stället se till att genomföra konkreta politiska åtgärder för att stödja och hjälpa de människor som inte vill annat än ta sig ur utanförskapet, ur arbetslösheten och försörja sig själva. Låt oss se på framgångsrika invandringsländer som , och . Det är inte framför allt myndigheter och institutioner som hjälper människor in i integrationen utan det är perspektivet att jobbet är det centrala som gör att de också har lyckats bättre än vi har gjort . Det är klart att det finns vissa skillnader mellan deras invandring och vår. Vi har bara flyktinginvandring. Vi väljer inte vilka som ska komma till . De kombinerar med arbetskraftsinvandring, och då skapas möjligheter för bättre integration. Också där finns saker att göra politiskt, att se till att vi öppnar våra gränser inte bara för skyddsbehövande utan också för människor med erfarenheter, kapital och annat för att medverka till det framtida välfärdssamhället. efterfrågar i sin begäran om debatt en handlingsplan för mångfald och bättre integration. Regeringen har redan en handlingsplan, och det är den jag tänkte gå igenom här för de församlade. Det första vi gjorde var att vi i budgetpropositionen introducerade nystartsjobben. Nystartsjobben vänder sig till personer som är långtidsarbetslösa, det vill säga personer som har varit arbetslösa längre än . Det innebär att regeringen tar bort arbetsgivaravgiften för den arbetsgivare som anställer en sådan person. Det har visat sig vara framgångsrikt, och en tredjedel av jobben har gått till personer med invandrarbakgrund. I vårpropositionen kompletterade vi det hela med instegsjobben, som innebär ännu en subvention. Den här gången vänder sig instegsjobben till de nyanlända, det vill säga . Vad vi kan konstatera är att det som händer första året är avgörande för hur framtiden sedan ter sig för många människor i vårt land. Misslyckas vi med att få ut människor i arbete första året, kan vi räkna med att de kommer att befinna sig utanför arbetsmarknaden i både 10 och ända upp till . Det är den verklighet vi lever i . Alltså är det jätteviktigt att hitta sätt och möjligheter att så fort som möjligt få ut människor i arbete. Därför inför vi instegsjobben, som ska kombineras med svenska för invandrare. Jag hoppas att vi ska ha halvtid arbete och halvtid språkinriktad utbildning för att underlätta för människor att få kontaktnät och möjlighet att praktisera sina kunskaper på arbetsmarknaden. Vi har en treårig satsning på kompetensutveckling av sfi-lärare. Det är viktigt att den språkutbildning vi erbjuder till människor som kommer till håller en viss kvalitet. Vi intensifierar också inspektionerna av sfi-undervisningen. Vidare har vi arbetsförmedlingens resurser för yrkesbedömning. Det är viktigt att invandrare erbjuds bedömning tidigt garanterat efter det att de har fått uppehållstillstånd. För att arbetsförmedlingar ska kunna åstadkomma detta ser vi till att det finns resurser för det. Valideringsdelegationen har fått i uppdrag att med hjälp av branscher validera tusen personers yrkeskunskaper för att också där hitta bättre metoder för att kartlägga människors yrkeserfarenhet. På så sätt kan vi så fort som möjligt också stödja och hjälpa dem in i de branscher de har erfarenheter från. Ytterligare en viktig sak i detta är de kompletterande utbildningar som finns för till exempel jurister, lärare och människor inom sjukvården. Då kan de fortsätta inom samma bana som de hade hemifrån, åtminstone om de vill det. Då kan de få stöd och hjälp att snabbt komma in på en utbildning så att de kan bli anställningsbara. funkar inte det. Vi har visserligen haft en verksamhet där sjukvårdspersonal har fått denna möjlighet, men breddar vi detta och ser till att erbjuda fler den möjligheten. Vi sätter in kraftfulla åtgärder för att främja invandrares företagande. Vi vet att det finns problem med att få en affärsverksamhet förklarad och utvecklad på ett sätt så att bankbranschen kan förstå. Samma problem som invandrade personer möter möter också kvinnor. De kvinnor som är aktiva företagare inom branscher där de män som dominerar bankbranschen inte känner igen sig, förstår sig på och ser möjligheter har svårt att få lån, precis som invandrade som också startar nya branscher och ser nya möjligheter har lika svårt att göra sig förstådda i kontakt med bankväsendet. Där ser vi till att det finns resurser för att stödja och hjälpa till med affärsutveckling men också för att öka det anslag till som används till mikrolån av olika slag. Omläggningen av flyktingmottagningen är också viktig, att se till att föra över ansvaret till regional nivå, till länsstyrelserna, som ska förhandla med sina kommuner, att se till att arbetsmarknadsläget är kartlagt i samarbete med för att sedan kunna kommunicera med om var det är bäst att människor blir placerade. placerade vi människor där det fanns bostäder, och vi tog inte så mycket hänsyn till arbetsmöjligheterna. Men jag tror att det är viktigt nu när jobben skapas och kommer och vi sänker trösklarna att se till att människor hamnar på rätt plats. Detta kan vi få en bättre bild av när det här arbetet utförs på regional nivå. För att underlätta för kommunerna att ta emot flyktingar vi väntar ganska stora flyktingströmmar ser vi till att schablonersättningen höjs. Den kommun som tecknar treårigt avtal får ytterligare per person. För att öka incitamenten jag tror att de är viktiga för de framtida introduktionsprogrammen, det vill säga incitament hos politiker, företagare, andra aktörer och den enskilda personen ser vi nu till att i ett första steg ge ersättning till de kommuner som lyckas antingen att få nyanlända att klara sina sfi-nivåer eller att placera någon i praktik eller i arbete om än tillfälligt. Vi ser till att ersätta detta med ytterligare per varje sådan person. Vi ska återkomma med incitament som gäller den enskilda personen för att personen också ska kunna välja så rätt som möjligt utifrån arbetsmarknadsläge. En utredning är tillsatt där. Utöver detta för vi en generell utbildningspolitik. Det är viktigt hur fungerar om vi ska garantera att utanförskapet inte ärvs. Vi ska ge barnen en chans och utrusta dem med kunskap för framtiden. Den politik som förs på är precis det som behövs. Där skulle jag också vilja se intensifierade åtgärder när det gäller modersmålslärares roll, mer fokus på svenska språket och så vidare. Tryggheten är en annan viktig sak. Allra sist är det arbetet mot diskriminering som pågår. Diskrimineringslagarna sammanförs, och det blir en myndighet, detta för att underlätta för den som riskerar att bli diskriminerad men också för den som lagen riktar sig mot. Jag tror att det är A och O. Det har vi inga skilda meningar om. Det här var en del av regeringens handlingsplan, som vi kommer att fortsätta att bygga på . 72 (): Det var en intressant uppvisning i hur man kan göra en höna av en fjäder. har till sitt förfogande, och hon använder till att prata om diskriminering. Det är sanslöst, men vi hör det , 2007, i med de strukturella problem vi har inom området. Ni har en vårbudget där slopandet av förmögenhets- och fastighetsskatten kommer att ge mest till dem som har det bäst ställt. gjorde på uppdrag av en analys av vårbudgeten. Den tiondel som tjänar mest får nästan hälften, , av vårbudgetens skattelättnader. Varför tar man upp det här i en integrationsdebatt? Det tål att fundera på. Den tiondel som tjänar minst får bara en liten bråkdel, 2 ½ procent, av skattelättnaderna. Det här tål också att fundera på. Om vi ser på hur människor med utländsk härkomst bor i vårt land, vilken typ av socialgrupp de anser sig tillhöra eller är placerade i, är det väldigt enkelt att räkna ut att den vårbudget som har presenterats inte gör saken enklare, hur vackra och finstämda de intentioner som statsrådet tar upp än är. En del av förslagen har vi från sida själva lyft fram under föregående mandatperiod. Tyvärr satt vi inte i en regering och kunde inte driva igenom dem på det kraftfulla sätt som vi skulle ha önskat. Men jag är glad över att de finns bland de förslag som nu räknar upp. En viktig fråga när det gäller integration är att ju större utanförskap och ju fler arbetslösa vi har, desto större blir problemen. Det är sant att arbete kan underlätta integration, men om man bara tror att arbete löser själva frågan är man fel ute. , när bland annat mina föräldrar kom till , jobbade och förtjänade sitt uppehälle, var det kanske mycket bättre. Är det så man tänker? Eller fanns det en strukturell diskriminering även då? Det var bara det att antalet människor och de behov som då hade råkade passa ihop, och det gör de inte längre. Jag tror att majoriteten av de förslag vi har kretsar kring arbete. Det ska bli mycket intressant när vi har den här debatten , när vi har sett de förmodade effekterna av de så kallade jobbpaketen, att se om vi har lyckats komma till någon form av lösning. Jag är orolig för att vi kommer att ha samma typ av problematik. Jag tror nämligen att för att människor ska kunna komma till sin rätt, för att människor ska kunna hantera det stora och omvälvande som det är att flytta till ett nytt land, krävs det en känsla av delaktighet, krävs det något mycket mer än jobb. Jobben kan komma. Man kan vara på en arbetsplats. Vi vet, inte minst eftersom integrationsministern dessutom är jämställdhetsminister, att vi har ett jätteproblem. Det är inte så att kvinnor i vårt land inte har jobb. Det är inte därför de har lägre löner. Det är ett strukturellt problem.