prot · GV0944 · 2007-12-14 00:00:00 — Nej, de undersökningar som finns visar snarare att det är tvärtom. Visserligen har man högre transportkostnader i glesbygd. Man har även ett lägre löneläge än i storstäderna. Men å andra sidan är boendekostnaderna så mycket lägre att man faktiskt ändå har mer pengar i plånboken när man har betalat boende och resande. Men om man nu ändå skulle vilja kompensera glesbygden, om man kanske gör mer kraftiga koldioxidskattehöjningar än dem som vi diskuterar , undrar jag: Är det bästa sättet att göra det att höja reseavdraget till per mil? Det är kanske till och med mer än vad det kostar att köra den här sträckan, så att varje mil man kör är en ren vinst, så att det lönar sig att flytta så långt som möjligt från arbetet och sedan pendla med bil och kunna kassera in pengar på det. Det verkar kanske inte helt genomtänkt. Och när det gäller det här med att ha ett schabloniserat reseavdrag för icke-arbetsresor undrar jag: Varför är det just folks resande vi ska stödja? Skulle vi kanske ha ett schabloniserat avdrag för folks flöjtlektioner eller gympapass? Jag menar att det är mycket vi kan hitta på då. Om vi specifikt vill gynna antingen människor med låg inkomst eller människor i glesbygd eller en kombination är det väl smartare att ha ett renodlat glesbygdsavdrag eller ett höjt grundavdrag för låginkomsttagare. Vi införde ett glesbygdsavdrag förra mandatperioden som ni tog bort när ni kom till makten. Varför gjorde ni det i så fall? 32 () replik: Jag uppskattar också här att få välkomnade formuleringar om heder. Det var heder till följd av den av partiledningen sanktionerade omläggningen av bensinskattepolitiken. Jag vill ändå komma tillbaka, , till den grundläggande värdekonflikt som finns. Vi vill minska koldioxidutsläppen, men vill vi att människors vardagsliv ska fungera. I detta ligger en väldig konflikt. Jag kan vara väldigt ärlig här i kammaren. Vi talar väldigt mycket om det vi kallar för regionförstoringar och vi kristdemokrater och jag personligen är positiva till detta. Man ska kunna bo i och ha jobbet i , , eller i , 10 ½ mil bort, och så vidare. Man ska kunna arbetspendla inom allt större regioner. med bas i vet hur många Uppsalabor som jobbar här nere i . Det finns bra med tåg. Men innebär hela denna tanke med regionförstoring att människor ska lägga mer tid på att resa och att vi ska ha en större apparat för att transportera folk från bostadsort till arbete. Och de här regionerna ska bli ännu större. Jag har ingen lösning på denna problematik, men jag tycker att man ska vara uppriktig och ärlig och säga att det när vi talar om regionförstoringar kanske inte är helt i linje med de klimatmål vi har. Idealet är att kunna bo, som jag själv faktiskt har kunnat göra under , så att man kan gå till skola och att man, när det är lite stressigt, ibland får cykla för att hinna . Men frågan är alltså: Hur klarar vi hela denna problematik? Vi har skissat på de här avdragen för att fånga in den här problematiken. Jag säger inte att ert glesbygdsavdrag, som ni hade tidigare, var fel tänkt. landade alliansregeringen i att ta bort detta. Jag kan inte redogöra för de diskussioner som fanns där. Men det är ändå inte orimligt med en kompensation. 33 () replik: Det är helt korrekt att det finns en värdekonflikt eller en målkonflikt i den här frågan. Det är inte så att vi vill att människor inte ska åka bil bara för att vi är onda och tycker att folk ska ha det eländigt och jobbigt och helst behöva ta fyra matkassar, en på pakethållaren, en i cykelkorgen och en på vartdera styret. Vi försöker säga att man ändå bör se över hur man kan minska transporterna. Det är svårare i glesbygd. Så är det. Där kanske det inte handlar så mycket om att minska transporterna, även om det kanske finns visst utrymme för samåkning och planering av resorna. Där handlar det snarare om att genom bensinskatten göra det mer lönsamt att välja en mer bränslesnål bil nästa gång man byter bil, kanske rent av en som går på biobränsle. Däremot om vi pratar om där jag bor så finns ju goda möjligheter att transportera sig kollektivt eller med cykel. Där kan man stimulera det. Kanske man borde ha mer av trängselskatter som kan riktas specifikt mot de städer där man har dels större problem med trängseln, dels större möjligheter till alternativ. Jag vill ändå vända mig mot att man ska kompensera glesbygdens problematik genom avdrag som stimulerar till ökat resande. Om man ser att det finns behov av kompensation för glesbygden är det bättre att ge det på ett neutralt sätt som inte stimulerar till att resa än att ge det just till ett avdrag som man bara får om man reser. Det är ju helt mot de mål där vi faktiskt vill minska resandet i den mån det är möjligt. 34 () replik: Jag uppskattar de olika uppslag som presenterar här. Även om inte i alla stycken ens under samverkan med Socialdemokraterna och har fått hela sin politik förverkligad har ni ändå tillfört mycket till idédebatten. Det hoppas jag också att kristdemokrater och andra partier gör vilken fråga det än rör sig om. Vad gäller teknikutvecklingen med bränslesnåla bilar tycker jag att vi borde ha haft mer fokusering på morötterna i debatten , som det här trots allt är, någon form av piska. erkänner vi och det är också utifrån vår människosyn att man behöver både morötter och piskor. Vi människor gillar morötter bättre, men till syvende och sist behövs även de andra instrumenten. Det är en del av tillvaron. Att kompensera för resekostnader menar är fel. Jag vet inte om tycker att vi kraftigt ska sänka reseavdraget eller helt ta bort det, men på något sätt måste man inse att vi måste föra en politik som gör att alla människor kan klara sig så gott som möjligt. Då handlar det om avdrag på olika sätt. Vi har talat om ett höjt reseavdrag, ett schabloniserat reseavdrag för icke-arbetsresor. Det är ett sätt att ändå förstå dem som har sämst ekonomiska resurser. Deras problematik vill vi ta på allvar. Det är självklart i ett initialt skede som de här idéerna är utarbetade och föreslagna. Det kan återstå en hel del vad gäller konkretion, och det återstår en del innan det eventuellt i tiden blir eller inte blir alliansens politik. Det är ändå ett uttryck för en omsorg om de människor som har det svårt ekonomiskt. Till dem hör också pensionärskollektivet. 35 (): Punktskatterna är ett rikt smörgåsbord om man tittar på antalet punkter vi har uppe på dagens lista. Jag ska beröra en, alkohol-, vin- och ölskatten, kanske något spetsat med lite avfallsfrågor eftersom ställde en direkt fråga till mig på det området. undrar man om tesen att allt kan bevisas med siffror och statistik är riktig. Det ena upplysningsinstitutet visar sina siffror, andra visar sina, och sällan stämmer de överens. De siffror som nämns om minskningen av den illegala importen av vin, öl och sprit möts med frågande blickar från såväl tull som polis. Man undrar vad som egentligen är sanningen. Är statistikernas syn den rätta med sina uppgifter? Är det de som äger sanningen? Eller är det de som finns i verkligheten? Här måste vi nog stanna upp och fundera innan vi går vidare och gör bedömningen. Det är en fråga som är väl värd att ta med sig i den kommande debatten om konsumtion, brottslighet och folkhälsoperspektivet kring alkoholens verkningar. Tveklöst är skatteinstrumentet ett kraftfullt verktyg i arbetet med att styra konsumtionsmönstren. Som jag ser det behöver vi använda det verktyget så att konsumtionen av alkohol främst när det gäller våra ungdomar minskar. Den föreslagna höjningen av ölskatten och den sänkta skatten på vin i budgeten har två bakgrundsfaktorer. Vi ska uppfylla EU:s krav på prisrelationen mellan de två dryckerna, vilket innebär sänkt skatt på vin och höjd skatt på öl. Till en del ska vi ta in intäkter och delfinansiera det ökade jobbskatteavdraget. Den höjda ölskatten kan medföra en ökad illegal införsel, vilket gör att frågan måste bevakas extra noga. Utskottet betonar därför vikten av att regeringen följer upp effekterna av den här skattehöjningen och vid behov tillför ökade resurser till för ökad gränsbevakning. Att det här är viktigt kan vi konstatera när värdet av den illegalt införda alkoholen beräknas till . Av dem som för in alkohol illegalt lagförs . Enligt har 1,4 miljoner svenskar köpt olaglig utlandsalkohol. Samma utredare konstaterar att var tredje ungdom mellan har köpt av den alkoholen. Hur köpsituationen ser ut för barn mellan vet vi inte. De ska inte vara i kontakt med det här över huvud taget, men vi vet att de har en rätt omfattande kontakt just med de här dryckerna. Vi vet det via uppföljningar. Ofta är det via kriminella nätverk och den så kallade ölgubben på torget som köpen på gator och torg sker. Enligt toppar länen , och statistiken på det här området. Det är Mälardalslän med hög befolkningstäthet, uppbyggda kriminella nätverk och stor andel tätortsboende, alltså en perfekt marknad för den kriminella sektorn som också ligger på lämpligt avstånd från den skattemässigt billigare marknaden. Det här mönstret måste vara ett prioriterat område att förändra. Ansvaret för det ligger såväl på ett antal utskott här i som på kommuner, landsting och regering vid sidan av föräldrarna. Det är en stor framtidsfråga och fordrar en kraftsamling från alla inblandade parter. Till utskottet har det kommit motioner om skatt på alkoläsk. Alkoläsken är en blanddryck, vilket innebär att en sådan skatt som motionärerna föreslår skulle bli en extraskatt utöver den ordinarie alkoholbeskattningen. Det påstås ofta att just alkoläsken riktar sig till ungdomar. Så var det förmodligen initialt. hävdar näringen att målgruppen är föräldrar. De hävdar att det allt oftare är äldre personer som tycker att det är enkelt att ha en färdigblandad drink. Innan förändringar sker bör en djupare analys göras av hur konsumtionsmönstren ser ut. Förmodligen riktar sig alkoläsken till en bredare konsumtionsgrupp än vad den gjorde initialt. Vi kan konstatera att är beskattningen högre på den spritbaserade blanddrycken än för den vinbaserade alkoläsken och högre än för maltbaserade blanddrycker. Om man ska göra förändringar i den bör man ha ett system som blir konkurrensneutralt, ett nytt beskattningssystem baserat på alkoholstyrka på samma sätt som för övriga drycker och ett system som säkerställer en inhemsk produktion. Jag tänker då framför allt på cidertillverkningen i . bedömer utskottet att det inte är lämpligt att aktualisera en höjd skatt på alkoläsk och cider. Frågan och utvecklingen är dock väl värd att följa för att återkomma och göra en helhetsöversyn av hela alkoholbeskattningen. Jag vill återigen betona den hearing, som vi har pratat om, där socialutskottet kanske även justitieutskottet vid sidan av skatteutskottet ska diskutera de här frågorna. Jag tror att det kommer att bli en givande diskussion. Men bedömer jag att utskottets hantering av den här frågan är rimlig. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Så går jag över till kommentarer kring förbränningsskatten. Vi hade en livlig diskussion , alltså , kring det här. Den här skatten infördes . Jag kan konstatera att jag har förståelse för grundtanken i hela beskattningsproblematiken, nämligen att man ska försöka få en ökad sortering. Med den teknik som finns kan man tyvärr inte åstadkomma denna sortering. Skatten har i stället blivit en direkt fiskal skatt som drabbar de boende med en ökad kostnad på mellan . Det var inte det som var meningen. Meningen var den miljöstyrande effekten, men den finns alltså inte i systemet. Alla upplever detta som ologiskt och oförståeligt. Regeringen har också tagit upp frågan. Hur man kan få utsorterat virke att vara en oljeprodukt förstår inte jag, men så är det förslag som lades fram av den förra regeringen. Här för man diskussioner med EU. När man har infört den skatt som vi införde måste man nämligen ta upp förhandlingar med EU om man ska göra förändringar i den. Sådana förhandlingar är långdragna. har den bollen och för dessa diskussioner. Vi får alltså avvakta tills man har kommit fram till något resultat. Då kommer frågan åter till vårt bord. Matematiken i budgetarbetet är dessutom så att de skatter som är inrättade av riksdag följer utvecklingen. Därför kan det, precis som säger, bli en viss uppräkning av skatten. 36 () replik: Jag får tacka för inlägget när det gäller alkoholfrågan. Jag kommer från där man på ett ganska enkelt sätt kan följa de vägar alkoholen tar, framför allt från och upp över . Vi skåningar har alltid åkt till för att handla alkohol, dock inte i de mängder som sker , och det är naturligtvis en grannlaga uppgift att få EU att ändra sig. Det är ju där problemet hur vi ska komma till rätta med detta ligger. Den alkoholutredning som leddes av förra mandatperioden kom med ett antal förslag, och det som är mest omdebatterat är skatten på ren alkohol. Han hade också ganska mycket just kring kriminella nätverk och så vidare, och jag hoppas att man fortsätter att jobba med dessa frågor för att komma till rätta med problemet. I går såg jag ett inslag i Aktuellt från . som representerar kommer därifrån. De gjorde ett jättebra jobb när det gäller de här frågorna. Det är kanske att ta i att säga att man har kommit till rätta med problemet, men man har faktiskt börjat ta en del av dem som langar öl och alkohol till ungdomar. Jag tycker att det är värt att ta det till sig. Förbränningsskatten är svår. Jag tror inte att man kan ta bort den. Däremot hoppas jag naturligtvis att man kan få den mer pricksäker, och det är ju det som är frågan: Kommer den borgerliga majoriteten att jobba för att ta bort den eller kommer man att jobba för att förbättra den? 37 () replik: Jag är väl medveten om att problemet med alkoholinförsel är stort i . Jag nämnde , eftersom länen i har den värsta statistiken sett från ett barnperspektiv. Jag räknar faktiskt dem till barn, och det förvånar mig att de över huvud taget kommer i kontakt med alkohol. Men tyvärr ser samhället ut så , och därför måste man ta detta på allra största allvar. Just Växjömodellen som nämner har nått mycket bra resultat. Man har gått in och lagfört föräldrar, vänner och bekanta som har försett barnen med alkohol. Problemet med Växjömodellen är dock att polisen inte har resurser, utan man har koncentrerat polisskarorna fram till till residensstäderna. Det innebär att det tyvärr bara är i dessa städer man kan bedriva den här typen av jakt på illegala nätverk. Det måste bli något slags förändring, och jag betonar återigen att alla grupper i samhället har ett ansvar för detta. Vi kan inte acceptera att barn kommer i kontakt med alkohol på det sätt de gör. Ska förbränningsskatten tas bort eller förändras? Som jag sade i mitt inlägg har jag förståelse för skattens uppläggning och den miljöstyrande effekten. Det finns en fraktion i detta som man borde hitta en skatt för, och det är plasten. Frågan är bara hur man tekniskt ska klara det. Man måste tekniskt klara det och få förståelse för en sådan avgift hos människor, för det blir ju en avgift, och även logiskt föra tillbaka något till människor. De frågar sig ju: Vad vinner jag på att göra detta? Så länge vi inte har det instrumentet ska skatten bort, för då är det en fiskal skatt. Men kan vi få den miljöstyrande ska vi ompröva och göra något annat av den. 38 () replik: Vi har haft två utredningar som har tittat på detta. Förslaget från den första utredningen förkastades, och den andra utredningen kom med lite olika förslag. För att över huvud taget få till en förändring när det gäller den fraktion som faktiskt går till förbränning var vi tvungna att göra någonting som på något vis styrde om detta. Förbränningsskatten kom till genom att vi försökte hitta en generell mätning. Då fastnade vi för andelen plast, men som mycket riktigt säger slår det lite fel. Han har också gett exempel på var problemet ligger. Men det handlar också om att likställa annan energiframställning i fjärrvärmeverk och så vidare där detta hade en lägre skattesats. Då kändes det också oerhört viktigt att försöka få till att vi som individuella hushåll, men också från annat håll, kunde sortera soporna bättre. Vi måste göra någonting, och detta var ett sätt att göra detta. Renhållningsverksindustrin har sagt att detta har lett till en bättre sortering. Återvinningsindustrierna säger: Ta inte bort skatten! Utveckla den i stället! Vi inom återvinningsindustrin har allt att vinna på att den finns kvar. Det förbättrar sorteringen. Jag tycker att det är olyckligt att driva frågan att den ska bort i stället för att utvecklas. 39 () replik: Det här är en oerhört komplicerad fråga. Jag delar den uppfattningen. säger att man var tvungen att få till något över huvud taget. Det visar på bakgrunden till hela den lagstiftningen som antogs och att det inte var riktigt bra. Det skedde under bilan. Man skulle ha fram något. Det är inte så det ska gå till. Det blir helt oförståeligt. Det är 31 betalare i landet som har den här skatten, och bolagen smetar sedan ut den på konsumenterna. I min hembygd har detta lagt på på varje nota. Det blir totalt oförståeligt, särskilt när man kan gå in och se att just kostnaden för avfall har ökat mest i boendeandelen . Det kan man se i den som görs . Det är oacceptabelt att det är på det här viset när man inte kan visa på miljövinster. Jag har ett exempel: Om du i vill källsortera matavfall får du gå till kommunen för att begära tillstånd att göra det. Om du får tillstånd måste du betala en extrakostnad för att göra det. Ett sådant system blir totalt oförståeligt. Vi kan inte ha det så, utan vi måste se sambanden för människor, varför de ska miljösortera och så vidare, och på det viset också visa på vinsterna. Jag håller med om att om vi kan hitta en modell att utveckla skatten så att den blir miljöstyrande ska de delarna inte tas bort. Att däremot hänföra utsorterat virke till en oljebaserad källa som man därmed måste betala skatt för är orimligt. 40 () replik: Det är otroligt att vi i oppositionen som sitter här och förespråkar en förbränningsskatt också ska ta ansvar för vad den borgerliga majoriteten i gör vad gäller sophanteringsavgifter, särskilt för kompost. Det får den ta ansvar för själv. Jag blir också lite småless över att man inte har lyckats visa att förbränningsskatten har några miljöeffekter. Nej, men har man gjort några utvärderingar? Jag har över huvud taget inte sett några utvärderingar. Det enda jag har sett är avfallsstatistiken där det syns att förbränningen av avfall har minskat. Det är positivt eftersom det är bättre ur miljösynpunkt om avfallet går till materialåtervinning eller om organiskt avfall rötas till biogas. Innan ni vill avveckla detta vore det bättre om ni funderade på hur det här kan göras bättre, till exempel genom att å ena sidan undanta träavfall men å andra sidan att industrins avfall ska beskattas precis som annat avfall. Det är sådant som vi har motionerat om. Men om jag inte minns fel avslogs det precis som allt annat vi har föreslagit. Det vore kul att få prata lite alkoholpolitik också. Det är skönt att inte längre pratar om sänkt ölskatt utan om höjd ölskatt. Ju lägre skatt på alkohol desto mer konsumerar människor och desto större blir de alkoholrelaterade skadorna. Det känns skönt att vi ändå är överens om att vi ska höja ölskatten. Även om det är lite olika i vilken utsträckning vi konkret föreslår något tror jag att vi alla ser att det kan finnas behov av förstärkta resurser till tullen för att komma åt den illegala införseln även om det ser ut som om den minskar . Vad gäller alkoläsk ska vi inte blunda för det faktum att den lätt blir en inkörsport till alkohol för ungdomar. En ung person tycker kanske inte från början att det är så gott med öl och sprit, men när man börjar lite försiktigt med alkoläsk är det lättare att gå vidare. Att då viftar bort detta med att vi inte ska försämra för den inhemska produktionen av cider känns lite tråkigt. Borde inte våra ungdomar vara värda mer än så? 41 () replik: Jag delar uppfattningen att vi ska stimulera återvinning. Jag har framfört det. Om vi hittar de parametrar som kan göra det tydligt för befolkningen varför vi gör en sak är det inga problem. Då ska vi också använda dem. Plasten är ett problem som vi bör komma åt. Där bör ligga en avfallsskatt. Låt oss följa hur utvecklingen går. Vi får avvakta och se vad som händer. Vi har ingen motstående uppfattning i frågan. Sedan var det frågan om beskattningen av öl och så vidare. Det finns olika vägar att gå. Regeringen har valt en väg. Den accepterar vi. Sedan får vi följa utvecklingen. gäller det att komma åt de kriminella nätverken. Det är en oerhört viktig framtidsfråga. Jag sitter i en polisstyrelse. Jag ser den förändring som har skett med nya kriminella nätverk. Huvudmannen kan vara , och sedan kan åldern på övriga som arbetar i nätverken vara 1415. distribuerar de öl till ungdomar på skolor och liknande. är det andra produkter. De som har hållit på längst har ett smörgåsbord med droger att servera till ungdomarna. Vi måste komma åt detta på något sätt. Då kanske ett sätt vore att sänka den skatt vi diskuterar för att på så sätt göra det ointressant ekonomiskt. Skatteinstrumentet är oerhört effektivt i de här sammanhangen. 42 () replik: Jag håller inte med om att det som får ungdomar att köpa illegal alkohol är att den är billigare utan det är att den är tillgänglig. Är man under 18 får man inte dricka alkohol ens på restaurang och inte köpa folköl. Är man under 20 får man inte handla på Systemet. För den här åldersgruppen kommer det alltid alltid låter pessimistiskt, men under överskådlig framtid att finnas ett driv att försöka få tag på illegal alkohol. Då är den stora frågan inte hur mycket den kostar utan det faktum att man kan få den utan ålderskontroll. Att sänka skatterna skulle egentligen inte vara någon större hjälp. Här handlar det om att ge resurser till tullen att stoppa alkoholen vid gränsen eller till polisen så att de kan följa upp den. Det är i stället för att ha några förhoppningar om att sänkta alkoholskatter som har konsekvenser för alla som köper alkohol, nämligen ökad konsumtion och fler skador skulle hjälpa ungdomar som inte får tag på legal alkohol. 43 () replik: Vi är överens om problemet. Det är ett bra första steg. Sedan får vi arbeta vidare. Jag ser den lagstiftning vi har vad gäller jakt efter och spaning på den kategorin av illegala nätverk. Den är inte den allra bästa. Problemet är enormt stort. Det visade sig också när vd gick ut och krävde att polisen måste få använda provokationsmetoder för att på det sättet få bort den illegala spriten från gator och torg. Polisen ska kunna handla den illegala spriten och därefter sätta dit langarna. Samhället börjar bli mer och mer medvetet om att någonting måste göras och att vi här måste ta i med hårdhandskarna. Det är bra att vi är överens. 44 (): Jag tänkte på att det har talats mycket om tal i Andrakammarsalen. Jag önskar att högerpartierna i regeringen hade fått möjlighet att höra på före valet och tagit del av de problem som världen står inför. Då hade man kanske inte gått ut och hotat med att en socialdemokratisk regering skulle innebära fortsatt grön skatteväxling. Då hade man före valet ställt upp på hur viktigt det här är. Då hade inte kristdemokrater och moderater före valet sagt att bensinpriset måste sänkas och efter valet sagt att socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister hade rätt och att priset måste höjas. Om de hade hört före valet hade de varit lite ärligare i debatten. åker regeringen runt och talar om hur bra regeringen är för . Växthusutsläppen har sänkts med trots en tillväxt på . Alla som lyssnar på detta ska veta att för varje förslag som har lett till denna framgång har minst ett oftast två borgerligt parti röstat emot. Det gäller klimatinvesteringspengar och så vidare. Minst ett parti har röstat emot. Det hade aldrig hänt med en borgerlig regering.