prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Därmed borde dokumentet ha förpassats till papperskorgen. kräver ju enhällighet när det gäller fördragsändringar, precis som påpekade i ett tidigare inlägg. I stället utlystes en ettårig tankepaus för att ge möjlighet till reflexion över den uppkomna situationen. När detta år nu med råge gått visar det sig att det har inneburit väldigt mycket paus och väldigt lite tanke. Om EU:s ledare nu ignorerar och nej är man, enligt min mening, ute på farliga vägar. En del hoppas uppenbarligen kunna övertala och att säga ja till samma grundlag som deras väljare så entydigt har röstat nej till. En sådan maktarrogans fördjupar klyftan mellan medborgarna och den politiska eliten. En nystart för det europeiska samarbetet med inriktningen smalare men vassare skulle kunna läggas upp ungefär så här: 1.Dödförklara definitivt det tidigare förslaget till EU-grundlag och utlys en bred folklig ödmjuk debatt i hela om hur det framtida samarbetet bör utformas! Utarbeta därefter ett förslag till ett fördrag efter principen smalare men vassare! 2.Kraftsamla verkligen EU-samarbetet i gemensamma gränsöverskridande frågor såsom handel, miljö, mänskliga rättigheter och brottsbekämpning! Gå systematiskt igenom de ungefär 100 000 sidorna EU-lagstiftning och pröva vilka delar av regelverket som kan avskaffas och vilka delar som kan återföras till medlemsländerna! Stärk de nationella parlamentens inflytande över samarbetet, precis som vi nu håller på att göra i den svenska , så att åtminstone parlamenten känner sig ordentligt delaktiga i det här arbetet! 3.Folkomrösta om framtida fördragsändringar eller ge åtminstone frågan ett rejält utrymme i ett nationellt val, i en allmän valrörelse! Ett hållbart samarbete i måste vara förankrat i folkopinionen. Jag som EU-skeptiker är alldeles övertygad om att det hos svenska folket i grunden finns en stark sympati för ett nära och avspänt samarbete mellan folk och nationer i men också en kritisk inställning till allt större maktöverföring till . Med hänsyn till att EU-frågorna nästan inte alls berördes i den svenska valrörelsen är det rimligt att säga att om ett förslag till godkännande av en ny EU-grundlag blir aktuellt måste frågan underställas medborgarna i en folkomröstning. Alternativt kan vi skjuta på frågan till efter valet . Då kan vi göra frågan väldigt stor i valrörelsen så att folket får en chans att säga sitt och så att frågan verkligen blir föremål för en genomgripande debatt där partierna tydligt kan deklarera sin inställning. 132 () replik: Till att börja med kan jag glädja genom att säga att jag var en av dem som i valrörelsen till och med debatterade EU i EU-debatter. Jag tog också upp EU på de olika valmöten som jag deltog i och när jag på olika sätt framträdde och höll anföranden, mötte väljare och diskuterade. Jag pekade just på EU-samarbetet, på vad har gjort och på varför jag tycker att det här är viktigt. Men jag är också en av dem kanske ter sig detta lite konstigt som är besviken över att det inte blev någon diskussion och debatt om EU-konstitutionen. Jag är inte för en folkomröstning i . Däremot är jag väldigt mycket för en diskussion om vad förslaget till ett nytt konstitutionellt fördrag egentligen innehåller. Jag tycker att EU vinner på att det diskuteras och debatteras. Det finns inget i det innehållet som man behöver skämmas för, tycker jag. Däremot ska man vara öppen och ärlig och säga att det är en kompromiss. Så är det! Tror att ett bättre fördrag kan komma ur en ny fördragsprocess? 133 () replik: Det är glädjande att liksom jag i den senaste valrörelsen försökte ta upp en diskussion om EU-frågorna. Fråga vilken statsvetare som helst som iakttog valrörelsen och studerade medierna och hur debatten fördes och de kan bekräfta avsaknaden av frågorna. Jag tror inte att den diskussionen ens kommer med på tio-i-topp-listan över frågor som diskuterades intensivt i den senaste valrörelsen, utan den hamnar någonstans på kanske 20:e eller 30:e plats. Vi var några stycken som gjorde tappra försök, men vi fick inget gehör. Det fanns inget stöd i partiledningarna, och inte en enda tv-debatt fokuserade ordentligt på dessa frågor. När det sedan gäller hur en ny konstitution ska se ut försökte jag i mitt anförande slå fast några riktlinjer för hur man kan gå till väga. Jag tror att det är viktigt, inte minst från psykologisk synpunkt och särskilt vad gäller och , att göra ett rejält omtag. De länder som tydligt sagt nej till det gamla fördraget ska inte behöva ställas inför att godkänna fördraget. Det tror jag inte är en bra politik. 134 () replik: Totalt har minst 18 länder sagt sig vilja ställa sig bakom förslaget till ett nytt konstitutionellt fördrag, och några av dem, om jag minns rätt, efter folkomröstning. Menar att vissa folkomröstningar är mer värda än andra? Jag tycker att det rimligen inte kan vara så. Processen måste fortsätta, och när alla länder hanterat den får vi summera det hela och se var tyngdpunkten ligger. Förändringar kommer naturligtvis att ske. Det är alldeles nödvändigt. Men frågan är åt vilket håll. Jag tror exempelvis inte på en helt ny process där man skriver ett helt nytt fördrag. Jag tror inte att kompromisserna blir bättre än de blev . Jag tror inte att det stärker de positioner som vi i , och i denna riksdag, fastställt som viktiga i det svenska arbetet i det konvent som jobbade fram förslaget, nämligen frågorna om jobb, miljö och jämställdhet. Jag tror inte att det skulle flytta fram positionerna för de frågorna. Jag tror inte heller att det skulle ge förslag om ett EU som bättre hanterar globaliseringens både positiva och negativa sidor, vilket jag tycker är en viktig uppgift för EU. 135 () replik: Just för att ett globalt samarbete och ett Europasamarbete är så oerhört viktigt, inte minst på miljöområdet, är det angeläget att vi lyckas klara utmaningen och får fram ett fördrag som kan få acceptans hos en bred majoritet. När undrar om vissa folkomröstningar är viktigare än andra vill jag påminna om att det är EU:s eget regelverk som slår fast att enhällighet måste råda när det gäller fördragsändringar. Det räcker med att ett land säger nej. var det två länder som sade nej. Ett av dem, , hör dessutom till EU:s grundarländer. Då kan man inte bara springa ifrån frågan och låtsas som om ingenting hänt. Fördragsändringar kräver enhällighet, och det kan man inte bortse från. Ett nytt fördrag, ett minimifördrag som tar fasta på smalare men vassare, tror jag kan utgå från gränsöverskridande frågor. Inte minst gäller det miljö, handel, mänskliga rättigheter och brottsbekämpning. Det finns en folklig acceptans för att det är angeläget och rätt att samarbeta över gränserna i just sådana frågor. Ta den utgångspunkten för ett nytt fördrag! 136 (): Det är egentligen inget konstigt med EU-frågor. De är inga egna frågor, utan hör till vardagspolitiken. Men ännu efter EU:s bildande diskuterar vi dem som om de vore en onödig del av politiken. En del skyller också på EU när någonting verkar svårt att förstå eller förklara. Här har vi som valda till riksdag, liksom regeringen, ett stort ansvar för att ge en mer nyanserad bild av EU. Vi måste belysa svåra frågeställningar om hur framtidens ska se ut men också våga peka på orimligheter som EU-samarbetet medför. Kommuner och Landsting visade att EU:s lagstiftning till exempel har stor betydelse för de flesta frågor som behandlas vid fullmäktigemöten runt om i landet. Därför är det viktigt att vi får fler diskussioner om EU:s politik och fler som är med och påverkar EU-politiken. Fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och invånare innebär ett ökat utrymme för konsumtion. Konsumentperspektivet i unionens politik blir mer och mer viktigt. Det är också ett sätt att närma sig medborgarna i det fortsatta praktiska arbetet med EU. Konsumentpolitiken innefattar numera många olika områden. Det gäller allt från nödvändiga livsmedel och rent vatten till tjänster, service, kollektivtrafik, post och tele. Ytterst är konsumentpolitik en viktig del av vår välfärd och en viktig demokratifråga inom unionen. Utredningen konsumenter i en gränslös värld, som presenterades , pekade på konsumentfrågorna som en välfärdsfråga och tog upp konsumentperspektivet på miljö och hälsa. Redan titeln anger att konsumenternas rättigheter behöver belysas både nationellt, inom EU och globalt. Genom tillräcklig information om varors och tjänsters innehåll, exempelvis hur och var de är producerade, kan vi konsumenter välja varor pris- och kvalitetsmässigt men även välja sådana varor som tär mindre på jordens ändliga resurser och är framställda av fria arbetare med schysta avtal. Konsumenternas rättigheter och konsumentskydd inom EU fick en tydlig plattform i Amsterdamfördraget, och konsumenterna har numera också en plats i den ekonomiska och sociala kommittén. Visst kan vi konsumenter önska oss mer inflytande, och jag kan bara konstatera att konsumentintresset har svårigheter att hävda sig mot näringslivsintressen. Engagemanget kommer dock nedifrån, och vi konsumenter måste själva bedriva opinion och se till att de möjligheter som vi får nyttjas rätt så att fler får del av dem. Men då behöver vi hjälp med resurser. EU bidrar finansiellt både till den europeiska konsumentorganisationen och till dess systerorganisation för standardisering. Det är en önskan att konsumentorganisationerna också i får bidrag som innebär att konsumenterna i högre grad kan företrädas av sina egna organisationer. Även om frivilligorganisationer nu efterfrågas i EU-sammanhang har de inte alltid resurser att leva upp till det annat än till en mycket begränsad del. Det är inte konsumentpolitiskt hållbart att resurserna till de frivilliga konsumentorganisationerna stryps. Det vore intressant att få veta hur mycket den borgerliga regeringen egentligen satsar på näringslivet, alltså på producenterna och handeln inom EU, i form av exportråd, transportstöd, exportstöd med mera och hur lite som satsas på konsumenterna genom konsumentverk och bidrag till frivilligorganisationer. Vi har i vårt riksdagsarbete i utskotten nu börjat inlemma EU-frågorna på ett mer naturligt sätt. För att vi ledamöter verkligen ska kunna sätta oss in i frågorna måste emellertid underlagen finnas på svenska. Ett problem blir annars att alla ledamöter inte ges samma förutsättningar att sätta sig in i ärendena. Det får exempelvis inte ta över innan vi får en grönbok översatt, särskilt inte när remisstiden tar slut som vi får den svenska översättningen. Så var fallet med grönboken om havspolitik. kommer den svenska versionen , och remisstiden går ut . Det tycker jag är bra. Däremot är det dåligt för alla de frivilligorganisationer som var beredda och villiga att diskutera frågan och även avge ett yttrande. Att få handlingarna översatta är en demokratifråga. Man kan önska sig mycket om framtiden och hoppas att allt ska bli bättre. Jag tycker att vi i har mycket att vinna på att arbeta mer med EU. Det gäller exempelvis miljön i , arbetstagarnas rättigheter och konsumentinformation. har jag dock, med den nya regeringen, inte sett särskilt mycket av hur vi kan göra det. 137 (): Det har sagts många kloka ord och det har varit en intressant debatt . Jag har följt en del av den från mitt rum. Jag har dock inte hört allt, så risken är att jag kanske upprepar någonting. Det är enormt viktigt med medlemsperspektivet. Det har vi sett inte minst när det gäller föreberedelser inför medlemskap. Där är vi alla partier i denna kammare alldeles överens om att ska kunna bli medlem när man uppfyller kraven. Det behövs stort stöd och stora insatser från sida, från alla partier, för att i föra ut den debatten. Det är i och för sig bra för att bli medlem, men det är alldeles nödvändigt för oss i resten av att vi får denna brygga mellan den muslimska kulturen och den kristna delen av och att ha ett demokratiskt som medlem i Europeiska unionen. Demokrati och mänskliga rättigheter är inte förbehållet ett antal kristna nationer i en liten klubb, utan det ska kunna tillämpas överallt i hela världen. Mänskliga rättigheter är individuella och universella. Jag skulle också vilja att man på ett tydligare sätt gav ett medlemskapsperspektiv. , som är ett jättestort land centralt i , strategiskt placerat, har stora utvecklingsmöjligheter och skulle kunna tillföra Europeiska unionen en hel del. Men det förefaller som att det i många europeiska länder, kanske framför allt i och , är omöjligt att tala om det. Jag tycker att kraftfullare ska driva linjen att måste ha medlemskapsperspektivet. Det är också viktigt att Europeiska unionen har en tydlig politik när det gäller och förstås även när det gäller . Men när det gäller är det mycket som vi kan göra, och vi kan vara närvarande. Vi ska naturligtvis inte ha något utbyte på högsta nivå. Men vi ska ha en närvaro och ett utbyte, och det är hög tid att vi har representation i . Ett viktigt närområde är naturligtvis också . Vi har i ett krig som pågår mellan och . En del medlingsförsök pågår, men fortfarande talar man i de här länderna mest illa om varandra. Även om statsledningarna försökt att nå en överenskommelse, stämmer det inte med den retorik man för i medierna. Här har vi inom den europeiska unionen en stor uppgift att driva fredsfrågan vidare. Jag är lite oroad över det institut som har invigts i , inom Europeiska unionen. Här blir det en dubblering gentemot verksamhet. är verksamheten i mycket snävare, för den gäller i första hand inom den europeiska unionen. Vi måste vinna debatten om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat , i varje land, . Men det är olyckligt att dubblera resurserna gentemot . Jag tror att vi behöver ha en viktig debatt om hur relationerna och rollen ska vara mellan det som sker i och det som sker inom EU. Det viktigaste skälet för det är att ett antal länder, som kanske inte ens har för avsikt att försöka bli medlemmar i , är medlemmar i . Till exempel är det viktigt att , som det är viktigt att vi har en bra relation med men också en tydlig hållning till, inte uppfattar som ett slags förskola till Europeiska unionen och att man där kvalificerar sig för att sedan gå vidare. Då är det stor risk att lämnar samarbetet i , och det är viktigt att vi har med dem. Det märktes inte minst i den debatt om energin som vi hade i , där det naturligtvis var känsligt att diskutera huruvida man kan använda kranen som politisk påtryckning. Det är viktigt att alla medlemsländer inom Europeiska unionen driver på för att den pipeline genom som är planerad verkligen blir av. Den kan byggas på ett sådant sätt att man , när det blir en fredlig utveckling i , kan haka på iranska energiresurser. Har vi inte pipelinen från blir det ett monopol för , bortsett från den norska gas som vi kanske kan få till . Det är av stor betydelse att vi har en fri marknad när det gäller energiförsörjningen, så att vi inte råkar i en politisk utpressningssituation i utan har alla möjligheter öppna. Jag skulle avslutningsvis, herr talman, vilja poängtera det betydelsefulla i att har ordförandeskapet i och 2010 i Europeiska unionen. Därigenom har en viktig roll att spela i Europasamarbetet . 138 (): har vi kunnat höra på nyheterna att det finns en ökad risk för byggnadsarbetare att dö av hjärtinfarkt, beroende på de luftburna partiklar som de andas in när de kommer i kontakt med damm från byggnadsmaterial som cement, betong, fiber och sten eller med lösningsmedel, lacker, asfaltsrök, dieselångor med mera. Vad har då detta med dagens EU-debatt att göra? Jo, vi har talat om att miljöföroreningar inte känner några gränser, eftersom de ofta finns i och förs vidare genom luft och vatten. Vi vet också att varor som byggnadsmaterial inte heller känner några gränser inom EU. Detsamma kan vi säga om kemikalielagstiftningen som kommer att träda i kraft i EU:s alla länder. Det är en lagstiftning som är efterlängtad och bra även med svenska mått mätt, även om substitutionsprincipen hade kunnat vara tydligare i förslaget. Vad har då detta med byggnadsarbetarna att göra? Jo, för deras situation kommer bland annat denna lagstiftning att ha betydelse och även för människor som bor i bostäder byggda av byggnadsarbetare. EU:s beslut påverkar även lokalt. Den svenska socialdemokratiska regeringen var mycket aktiv och delaktig i framtagandet av Reach, bland annat genom att lyfta fram kemikaliefrågorna under det svenska ordförandeskapet. Detta kunde göras på ett tydligt sätt därför att haft kemikaliefrågorna på den politiska dagordningen. har också spelat stor roll inom forskningen. Kemikalieinspektionen är en myndighet som också har jobbat aktivt med frågorna. Jag vill här också nämna kemiföretagen och kemibranschen. Vi hade under ordförandeskapet också en tydlig proposition att lyfta fram, skriven utifrån miljömålet Giftfri miljö. Vi kunde höra EU-ministern lyfta fram Reach och klimathotet som exempel på viktiga miljöfrågor inom EU. Jag håller helt med ministern i det fallet. Det som jag däremot inte märkt ännu är det hon fortsatte med att säga, att dessa frågor nu kommer att drivas med en starkare svensk röst. Jag har uppfattningen att den starka rösten nu låter lite ihålig. sägs det att man höjer rösten när man inte har så mycket att säga. För att vara trovärdig måste regeringen visa att de vill något själva i de här frågorna. Det är bra men räcker inte att sätta målet högt för utsläppsminskningar inom EU och globalt om det inte följs upp med konkreta förslag och åtgärder såväl lokalt som nationellt. Likaväl som EU-lagstiftningen, som jag tidigare sade, påverkar byggnadsarbetare lokalt, påverkar lokala och nationella beslut länderna inom EU och globalt. Därför har de lokala besluten betydelse. Som vi nu har hört kommer trängselavgifterna inte att användas till kollektivtrafik och till sänkta biljettpriser för resor. Vi kan se att biljettpriserna redan har höjts. Dessa beslut går på tvärs mot en aktiv klimatpolitik. Det räcker inte att motivera de svenska ställningstagandena inom EU med historiska bedrifter. Sänkningen av utsläppen av växthusgaser , om man jämför med nivå kombinerat med en hög tillväxt, har bland annat uppnåtts genom att den svenska klimatpolitiken bygger på en bred mobilisering av alla samhällsaktörer. Just den goda samverkan mellan regering, kommuner, organisationer och näringsliv är en viktig förklaring till att ligger främst i världen i kampen mot klimatförändringar. har staten tillsammans med kommuner och företag satsat 30 miljarder på miljöinvesteringsprogram. Mer än hälften av de pengarna har gällt klimatåtgärder. Vi har tyvärr inte sett några konkreta förslag på klimatområdet från den borgerliga alliansen. Åtgärder krävs på hemmaplan om vi ska klara miljöproblemen. Detta gäller naturligtvis också . Jag hoppas att vi kommer att få se skarpa förslag på klimatområdet. Det räcker alltså inte med en stark röst. Då finns det risk för att byggnadsstenar som har lagts ramlar ihop. Ett raserat byggnadsverk är inte mycket att visa upp som ett gott exempel. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Anmälan om val av vice ordförande i Talmannen anmälde att () valts till vice ordförande i den 1 januari31 mars under ledighet. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:314 Till Interpellation 2006/07:314 Blodgivning och regler för att motverka överföring av smittsamma sjukdomar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det inte finns plats för mer interpellationssvar som tidigare meddelats kammarkansliet som svarsdatum. Ett alternativt svarsdatum fick vi presenterat av kammarkansliet , att besvara interpellationer även . Eftersom statsrådet har andra åtaganden denna dag, kan han således inte besvara några interpellationer. Delningstiderna måste hållas och därav kan inte interpellationen besvaras förrän . () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:327 Till Interpellation 2006/07:327 En nationell strategi för läsning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbörda. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2006/07:329 Till Interpellation 2006/07:329 Gränsen för kultur- och yttrandefriheten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbörda. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2006/07:334 Till Interpellation 2006/07:334 Framtiden för av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2006/07:337 Styrmedel för att minska flygets klimatpåverkan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag 2006/07:341 Till Interpellation 2006/07:341 Sjöfylleri av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. () Enligt uppdrag 2006/07:350 Till Interpellation 2006/07:350 Soneras kopparnät av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag expeditionschef 2006/07:352 Till Interpellation 2006/07:352 Ökande inkomstskillnader mellan kvinnor och män av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 7 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 8 § Landsbygdsutveckling m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU7 Landsbygdsutveckling m.m. 139 (): Det finns folk i som vet mera om livet på nedre än om livet i Kråkemåla. Det finns folk i Gumparp söder om landsvägen som inte ens kan föreställa sig livet i Ruskseleträsk . Landet är mycket avlångt. Så skriver i kapitlet Sanningar och myter om landsbygden från betänkande. Om ni inte har läst det betänkandet kan jag rekommendera er att göra det. Var och en av oss här i kammaren och var och en av er som lyssnar har en egen bild av vad landsbygden står för. Det kan vara bilden av betande djur, hagar med blommor, någon som rider på en häst genom landskapet och tät granskog med små sjöar. Men det kan också vara bilden av nedlagda skolor och lanthandlar och ungdomar som flyttar därifrån. Bilden varierar beroende på varifrån vi kommer och vilken anknytning vi har till landsbygden. har beslutat att målet för landsbygdspolitiken är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. slutbetänkande som lades fram är en bra ingång för att nå dit. Jag förutsätter att regeringen kommer med förslag på en sammanhållen landsbygdspolitik, för det brådskar. Jag har åkt runt och träffat eldsjälar i byalag och utvecklingsgrupper och företagare som efterlyser en kraftfull nationell sammanhållen landsbygdspolitik som driver på och stimulerar innovativa utvecklingsprojekt. Hela måste delta i att skapa ett både uthålligt och tillväxtvänligt land med goda boendemiljöer och arbete åt alla. I slutbetänkande skrevs bland annat: För att kunna försörja sig på landsbygden är det nödvändigt att kunna anpassa sig till de lokala förutsättningarna och resurserna. Tidsbegränsade anställningsförhållanden och deltidssysselsättning har ökat i hela . Mångsysslare, kombinationssysselsatta och egenföretagare har visserligen alltid varit mer eller mindre typiska inslag på landsbygden, men dessa försörjningsformer utgör en större andel av arbetskraften och har på så sätt blivit en erkänd del av landsbygdens arbetsliv och arbetsmarknad. Kommitténs tydliga uppfattning var att man för att underlätta säsongsföretagande och kombinationssysselsättning måste ha trygghetssystem, arbetslöshetsförsäkringar och socialförsäkringar som är anpassade efter förutsättningarna på landsbygden. Jag vill fråga er på den borgerliga kanten hur den försämrade arbetslöshetsförsäkringen ska göra det lättare för den gröna sektorn att anställa kvalificerad arbetskraft. En annan viktig fråga som många landsbygdsföretag berörs av är förändringen av arbetsgivaravgiften för småföretagare. Ni såg till att det blev en kraftig höjning för den gröna sektorn.