prot · GU0953 · 2007-01-24 00:00:00 — Man måste återinvestera vinsten i sjukvården och får alltså inte ge ut den i form av aktieutdelningar. Ingenting av det som regleras här hindrar det som är ute efter. Primärvården berörs över huvud taget inte av den lagstiftningen. Jag tror nog att man har alla möjligheter att göra det som vill. 29 () replik: Jag tror att ingen kommer att vara intresserad av att sälja ut något universitetssjukhus. Hur har signalen till landstingspolitikerna varit från sittande regering när man har haft stopplagen? Den har varit absolut, trots de här fyra punkterna som talar om. Signalverkan är alltså viktig i det här sammanhanget. Inom sjukhusen finns det specialiteter som man mycket väl skulle kunna bedriva på entreprenad. Därmed skulle man kunna skapa mångfald som stimulerar hela hälso- och sjukvården. 30 () replik: Jag är återigen beredd att undervisa lite i lagens innehåll. När det gäller just det som han nämnde sist finns det möjligheter också med nuvarande lagstiftning. Jag kan bara återigen konstatera att talare efter talare från alliansen väljer att ducka för förslaget som man själv lägger fram. Det verkar som att man inte riktigt tror på det själv. Man säger att sjukhus inte ska säljas ut. Men varför ska då lagstiftningen förändras? Det tycker jag verkar fullständigt vansinnigt! Om man nu vill ha sjukhusen kvar, varför inte låta lagstiftningen finnas? 31 (): Det är orimligt att förbjuda någon att tala sitt eget modersmål. Detta svar fick jag från kulturministern under frågestunden på en fråga angående språkförbudsdebatten gällande skolor i och . Beskedet var viktigt eftersom statsrådet tidigare kallat förslaget om att förbjuda Malmös skolelever att tala andra språk än svenska på lektionstid för en rimlig pedagogisk lösning. tänker tydligen genom de små stegens tyranni vänja opinionen vid allt grövre rasistiska förslag. Det är en utveckling som bekymrar mig. Språktester, gynkontroller och språkförbud i skolan vad kommer härnäst? Blir det slöjförbud, religionsförbud eller kanske yrkesförbud? Den växande rasismen riskerar att bli det enskilt största hotet mot den demokrati vi har. I det läget borde regeringen och alla dess partier vara glasklara i sin vilja att förmedla värderingar som bygger på respekten för alla människors lika värde. I stället riskerar åtminstone ett av allianspartierna att bli demokratins dödgrävare genom att gång på gång fiska i rasismens grumliga vatten. För inte så många årtionden sedan, herr talman, rådde svensktvång på skolor i detta land. Många minns hur man fick stryk när man råkat säga något på sitt finska modersmål på rasten, hur generationer skuldbelades för sitt språk, tappade sin kulturella identitet och blev halvspråkiga eller, längre tillbaka, hur minoriteter systematiskt förföljdes och stigmatiserades i . Detta händer runtom i världen . Det kan många, både barn och vuxna, vittna om som har flytt till . Det borde aldrig mer kunna hända i . är ärendet med det språkförbud som införts på i anmält till , och DO:s granskning kommer säkerligen att visa att språkförbudet står i strid med gällande lag. Något annat vore konstigt. Det ska bli intressant att se resultatet av den granskningen. Till dess är det bara en glasklar markering som gäller: Rätten att tala sitt modersmål får aldrig förvanskas eller förenklas till en fråga om disciplin i skolan! Det borde stå fullständigt klart för samtliga partier i riksdag. I detta anförande instämde och (båda s). 32 () replik: Större delen av detta anförande handlade om mänskliga rättigheter och rasism, frågor som inte alls är berörda i de här förslagen. Låt oss börja med . Här finns ett förslag om riktlinjer som i , alltså lokalt, har fört fram. Det handlar om att lektioner normalt sett ska föras på svenska. Det säger ingenting om rätten att tala sitt eget språk i andra sammanhang. Detta är ju en pedagogisk inriktning, att man i första hand ska tala det språk som undervisningen hålls på. Det handlar inte om att förtrycka andra språk, att vara emot hemspråk eller någonting sådant. Sedan kan vi ta . Där gör skolan äntligen någonting efter månader och år av besvär. När det gäller just denna del i förvaltningens förslag, att man ska tala svenska på rasterna, har säkert sett att både skolminister och integrationsminister har sagt sig vara skeptiska. 33 () replik: Jag tror att man måste se att även Malmöförslaget är rasistiskt och riskerar att underblåsa rasistiska strömningar. Att förespråka eller införa generella språkförbud, vare sig det är på lektionstid eller på övrig skoltid, är någonting annat än att skapa ordning och reda i skolan, att erbjuda ett vanligt vuxenskap och att förmedla värderingar till eleverna om hur man uppför sig, om hur man är mot varandra och om respekt och ordning i skolan. Ett generellt förbud riskerar att driva upp, förstärka och underblåsa rasistiska strömningar, och det riskerar dessutom att komma i strid med gällande lag. Det vänder jag mig emot. 34 () replik: Jag tycker inte att man ska missbruka ordet rasistisk. Vi tycker alla att rasism och generaliseringar över folkgrupper är bland det värsta som förekommer i samhället. Det man föreslår i är inte rasistiskt. Det är pedagogiska riktlinjer utan några som helst sanktioner, pedagogiska riktlinjer om att man i klassrum där man inte har nyanlända invandrare utan vanlig undervisning ska tala svenska. Det har ingenting med rasism att göra. gör kampen mot rasism en otjänst genom att använda det ordet på det sättet. 35 () replik: Om man inte ser att rasismen och islamofobin gror i ser man inte skogen för bara träd. Om man inte ser att den här typen av förslag riskerar att underblåsa sådana strömningar måste man vara politiskt blind. Den här typen av förslag väcker mycket obehagliga minnen hos människor som har flytt från ett förtryck gentemot kurder eller andra etniska minoriteter i sina hemländer. Det får människor som tillhör våra etniska minoriteter att rysa av obehag när de jämför det nuvarande förslaget med historien. 36 () replik: Att prata svenska i de svenska skolornas klassrum är enligt rasism. Att vi ska ha ett gemensamt kommunikationsverktyg, där vi alla kan förstå varandra, är rasism. Jag tror att lever i en värld som väldigt få svenskar delar . Utanförskapet, splittringen av vårt samhälle, är ett mycket allvarligt problem. Vi måste hitta det gemensamma, det som förenar, det som gör det möjligt att kommunicera med varandra. De skolor vi pratar om här, skolorna i och många i , har otroligt allvarliga problem. De här skolorna hänger inte ihop. Man måste bygga en skola för alla, där alla kan vara med och kommunicera med varandra. Det här är inte rasism. Det här är integration på riktigt. 37 () replik: Detta är inte integration, det är rasism. Jag har själv, och det har många med mig, arbetat i en finskspråkig klass där undervisningen bedrevs på finska. Många av barnen var födda i men behärskade inte det svenska modersmålet. Att de skulle prata över huvud taget krävde att de fick undervisning på det språk de behärskade, nämligen finska. Den flexibiliteten måste vi hålla öppet för och vi måste akta oss noga för signalsystem som innebär att människors modersmål nedvärderas. Det är det som har lett till att generationer av människor som har vuxit upp i det här landet har blivit halvspråkiga och lärt sig skämmas för sitt språk och sin kultur. 38 () replik: blandar ihop två helt olika saker. Finska klasser, spansktalande klasser eller tyska i Tyska skolan, det är klart att de ska tala tyska, spanska eller finska. Vi pratar om skolor där det finns många olika människor från många olika bakgrunder. I de skolorna behöver vi något gemensamt, ett språk. Vi behöver kommunicera med varandra. Vi måste riva ned murarna. Vi måste underlätta skapandet av ett land för alla. Det är det som det handlar om, . 39 () replik: För det första finns det människor som är födda i som har andra modersmål än svenska. För det andra finns det människor som har invandrat till som har behov av att kommunicera och få undervisning på det språk de förstår, nämligen det egna modersmålet. Det är en förutsättning för att sedan ta till sig det svenska språket. Det finska exemplet kunde ha gällt andra modersmål också. Vad jag menar är att man med sådana här generella förbud, som drar alla över en kam och som automatiskt markerar att andra språk än svenska icke är önskvärda, riskerar att få negativa konsekvenser. 40 (): Jag kommer att tala om möjligheten att skapa ytterligare några fria lärosäten. Utbildning är ju ett av de viktigaste områdena för alliansen att ta sig an . Flera viktiga steg har tagits för att utveckla högre utbildning och forskning, flera är på gång. Den särskilda kvalitetssatsningen inom grundutbildningen och satsningen på höjda forskningsresurser till universitet och högskolor som genomförs tycker jag är två bra och talande exempel. I budgetpropositionen angavs också att den politiska tillsättningen av styrelser för universitet och högskolor vid lärosätena ska försvinna. Det är bra och principiellt riktigt. Men jag tycker att det är dags att ta ett steg till. och gjordes om till stiftelsehögskolor. Erfarenheterna är uteslutande positiva. Studenter, personal och omgivning i näringsliv och kommuner är i båda fallen nöjda. En friare roll och en ekonomisk trygghet har gagnat skolornas utveckling och möjliggjort viktiga satsningar inom bland annat miljö och pedagogisk utveckling. Givet de goda erfarenheterna från och tycker jag att det är dags att ge några ytterligare lärosäten möjligheten att släppas fria. Poängen är att skapa fria akademier som kan erbjuda studenter och forskare frihet, oberoende och kreativa miljöer. Jag tror att det finns flera frågor att beakta vid en omstöpning, exempelvis att ge stabila ekonomiska villkor, lokaler, möjlighet för lärosätena att själva prioritera för lärosätet viktiga forskningsområden där det finns en möjlighet att nå framgång men också styrformerna för dem. Lärdomar från andra länder tror jag också kan vara rimligt att titta närmare på. De kan inspirera och bidra i det arbetet. Flera lärosäten skulle lämpa sig väl för att drivas som stiftelse eller i en annan form. Ett bra exempel tycker jag är i . Handels är en avgränsad del av och har utbildning och forskning av hög klass och ett väl utvecklat samarbete med det omgivande samhället. En friare roll skulle med all säkerhet ge Handels i möjligheter att utvecklas lika gott som och . Det är min förhoppning, herr talman, att regeringen under den här mandatperioden tar initiativ till att skapa ytterligare några fria lärosäten. Det skulle öppna för Handels i att tillsammans med andra lärosäten kunna aspirera på möjligheten att verka i en friare roll, till gagn för såväl studenter och personal som det omgivande samhället. 41 () replik: Jag ska bara fastna vid en fråga som nämndes här. Det var, som vi känner till, att folkföreträdare inte längre ska få finnas i högskolornas styrelser. Det vore intressant att höra, , på vilket sätt folkföreträdarna skulle ha hindrat en högskola från att utvecklas i positiv riktning. Jag måste säga att det förslag som läggs fram skrämmer mig på så sätt att det är statliga pengar. Det är skattebetalarnas pengar som till stor del används på högskolorna. Att då förhindra folkföreträdare att finnas med i skolorna och påverka utvecklingen tycker jag verkar väldigt konstigt. Likaså att rektor ska ha stort inflytande på hur styrelsen ska se ut, som styrelsen i sin tur ska utse rektor . Jag tycker att det förslag som läggs fram lite grann påminner om att man borstar rygg på varandra. 42 () replik: En viktig poäng jag kan se är att vi får akademier som har en stor frihet när det gäller att verka inom utbildning och forskning. Då tror jag att det är många saker man behöver göra. Att den direkta politiska tillsättningen kommer bort tror jag är bra. Förslaget innebär de facto inte att eller andra politiker skulle vara uteslutna när det gäller styrelseuppdrag inom högskolor och universitet, däremot att man ska titta på vad man tycker är bäst för de olika lärosätena. Det jag valde att fokusera på i mitt anförande är ytterligare ett steg och en möjlighet som jag tycker att man borde utveckla, baserat på de goda erfarenheter som finns från och . En annan form är till exempel stiftelse. Det kan möjliggöra att man ger ökad frihet och oberoende. I Chalmersfallet har man gjort viktiga satsningar på ett mikroelektroniskt centrum, på pedagogisk forskning och på delar av miljöområdet. Man har också möjliggjort ägandet av egna fastigheter, möjligheter som andra universitet och högskolor inte haft. Jag tycker att vi måste titta på den möjligheten också. 43 () replik: Det var inget svar på min fråga, på vilket sätt folkföreträdare, i form av representanter för riksdag, skulle ha förhindrat en bra utveckling på högskolorna. Hjälmered pekar ju på andra saker som han vill göra, att han vill gå vidare. Jag tar inte tillfället i akt att diskutera det nu utan pekar mer på att de som faktiskt har beslutat om resurserna till skolorna inte finns med och har insyn därför att det skulle hindra skolornas utveckling. Det är faktiskt att gömma undan insynen i en väldigt viktig verksamhet som kostar skattebetalarna stora pengar. Den insynen behövs, tycker jag. 44 () replik: I direkt mening har det inte funnits några hinder. Däremot tror jag att en annan tillsättning av styrelsen är till bättre gagn för den högre utbildningen och forskningen, det vill säga en annan grundsyn i sammanhanget. Vi får inte glömma bort att det finns lagar och förordningar som gäller för universitet och högskolor och som garanterar en viktig insyn och rättssäkerhet för studenter. Jag är inte orolig för det utan jag tror att vi är på rätt väg och har mycket framför oss på området. 45 (): Jag ska prata om en konkret utbildningsfråga. Allt färre i dagens tar allt dyrare körkort. Håller körkortet och rätten att bruka våra vägar på att bli en klassfråga? är ett EU-land som är stort till ytan och med relativt liten befolkning. Behovet av bra vägar och möjlighet att köra på dem är av mycket stor betydelse för de allra flesta svenskar, framför allt för dem som bor på landsbygden. Självfallet ska vägar, bilar och förare vara så säkra som möjligt för att minska skador och dödsfall i trafiken. har väl fungerande trafikskolor och höga krav för att ta körkort. Det är i grunden bra. är kunskapskraven för att ta körkort bland de mest krävande i EU, och tillhör de länder där körkortet kostar mycket pengar. Kraven ska vara höga, men det måste också vara möjligt för de allra flesta att till rimliga kostnader och krav erhålla körkort. För dem med studievana och pengar är körkortet inget problem. Det tar man lätt som en plätt. Men för många, ofta killar, kan det uppenbart rätt krävande och komplicerade teoriprovet vara en mardröm med ständigt upprepade omtentor, tidskrävande förberedelser och nervositet innan man till slut lyckas komma över gränsen. Provens stora kunskapsinnehåll, krav på mycket detaljkunskaper över hela trafikområdet och klurig frågeutformning med rätt närliggande svarsalternativ ligger delvis bakom det faktum att de underkända proven är så många. av proven godkänns. Den som på grund av höga kostnader och krav, trots het önskan, inte lyckas eller har råd att ta körkort får en mycket dålig start i livet. Något måste göras. minskas också antalet platser där teoriprov kan avläggas och uppkörning för körkort kan ske, vilket gör att många på landsbygden måste förflytta sig för att göra proven. Körkort och rätt att utnyttja vårt gemensamma vägnät får inte vara något som alltmer förbehålls endast dem som har god studievana och ekonomiska resurser. Hur ska man då komma till rätta med detta? Jag tror att teoriprovet måste ses över och göras om. får man lära sig hur vill att man ska svara på frågorna, inte bara faktakunskaperna. Jag tror också att trafikskolorna kan ges en bättre roll, till exempel genom att certifiera dem. Vem vet bättre än läraren när eleven är mogen att ge sig ut på vägarna? Låt certifierade trafikskolor utfärda prövokörkort. Man kan börja köra, och trafikläraren kan fungera som och hålla uppföljningssamtal. Sedan övergår prövokörkortet till ett riktigt körkort. Det tror jag är en mycket intressant väg att gå. Då kan man ta körkort i hemmiljön även på mindre orter. Det kommer inte att försämra trafiksäkerheten, och de som kämpar hårt för att ta körkort kommer att kunna få det på ett rimligare sätt utan att det görs avkall på trafiksäkerheten. 46 () replik: I mångt och mycket kan jag hålla med om vad säger, men det finns dock några saker där han blandar ihop äpplen och päron. Det är inte teoridelen som utgör den stora kostnaden för körkortseleverna utan det är just att lära sig att köra. Vi kan säkert fortsätta att diskutera frågan om certifierade körskolor, men problemet är att få det utfärdade kortet. Förskräcker inte det som har hänt med till exempel EU-moppar? Det är något som inte har fungerat särskilt bra. Ska vi ge oss på ett nästa projekt där andra än myndigheter certifierar möjligheten att vara ute på våra vägar? Det finns exempel på när det inte har fungerat. Jag tycker också att vi kan se över teoriprovet. Men det ska kanske göras på andra sätt. Till exempel kan ny teknik användas ute på körskolorna. Det är en sak som man kan fortsätta att diskutera. 47 () replik: Det var frågan om bekymmer med teorin. Om man bor från den plats där teoriprovet erbjuds kan det ta en halv dag eller mer att göra provet. Man får vänta tre, ibland för att få göra provet. Tiden drar i väg. Om man tentar fem sex gånger blir det fråga om mycket pengar. Det är en kostnad och ett bekymmer. Frågan om körskolorna är intressant. Bra körskolor med kapacitet självfallet kontrollerade av staten kan erbjuda teoriprovet. Körskolorna bedömer sedan när man kan släppas ut på vägen och genomför därefter uppföljningssamtal. Det ska självfallet ske under statens, , insyn. Frågan behöver diskuteras, och hade intressanta synpunkter. 48 (): Den avgående regeringen hade en mycket tydligt uttalad linje i sin familjepolitik. Det var barnomsorg till alla, oavsett vad föräldrarna vill, och det var heltidsarbete till alla föräldrar, oavsett om de önskar göra andra prioriteringar eller inte. Som utmärkta styrmedel har bland annat maxtaxan och olika skattereformer fungerat. Det finns emellertid en självklar verklighet som de flesta av oss är mycket medvetna om, nämligen att olika familjer i olika situationer har olika behov. Den av Socialdemokraterna starkt styrda familjepolitiken har varit enkel. Föräldrar ska arbeta och barn ska fostras av professionella pedagoger på dagis. Barn i familjer som ser ett annat behov måste foga sig eller bli utan stöd. De enda som har haft råd att avstå från statens val av barnomsorg har varit de allra rikaste. Maxtaxans införande har inneburit en av de största förstärkningarna i skillnaderna mellan fattig och rik som vi har noterat på mycket länge i . Det är orättvist, men det behöver inte vara så. Orättvisan är konstruerad och inte en naturlag. Väldigt många av småbarnsföräldrar känner sig förtryckta av det nuvarande systemet. Den familjepolitik som har präglat fram till regeringsskiftet är ett utmärkt exempel på hur folkliga krav på en rättvis och jämlik familjepolitik med betydligt större valfrihet har negligerats. Rätten för föräldrarna att själva bestämma och fritt få välja barnomsorg efter det egna barnets behov är naturligtvis en självklarhet för ett land och en regering som hyllar de demokratiska principerna. När den borgerliga regeringen gav småbarnsföräldrarna möjlighet att stanna hemma med vårdnadsbidrag ville utnyttja det . Den nya regeringen lyssnar på föräldrarna. Vi har tagit medborgarnas önskemål på allvar, och vi kommer att införa en större valfrihet inom barnomsorgen. Äntligen närmar vi oss en jämställdhet i praktiken. Införande av vårdnadsbidrag innebär en jämställdhet som utgår från behoven hos våra medborgare och som behandlar medborgare, oavsett deras val av omsorg för sina barn, på lika villkor. Det är en jämställdhet på lika villkor. Ett av många viktiga beslut som vår nya alliansregering kommer att genomföra är införande av vårdnadsbidraget. Barn vill ha tid med sina föräldrar. Föräldrar önskar mer tid med sina barn. Den ekvationen löser vi kristdemokrater tillsammans med vår nya regering. I detta anförande instämde () och (). 49 () replik: När jag läste rubriken trodde jag att det skulle handla om jämställdhet, det vill säga kvinnors och män lika rättigheter, möjligheter och ansvar. Men det var väl en för hög förhoppning när kd pratade om vårdnadsbidrag. Jag vill ta jämställdheten på allvar. På vilket sätt tror att kvinnors och mäns lika möjligheter till arbete, utveckling, makt och lika pensioner stärks med hjälp av vårdnadsbidraget? är det kvinnorna som stannar hemma när barnen är små och som börjar förvärvsarbeta deltid när barnen blir lite större. Papporna jobbar lika mycket oavsett hur små eller stora barnen är. av föräldrapenningen tas ut av kvinnor, av männen. Kvinnorna tillbringar ungefär dubbelt så mycket tid som männen med barnen, både de små och de lite större. På vilket sätt förändrar vårdnadsbidraget den strukturen? 50 () replik: Det som i grunden skiljer politik från är att vi litar på det goda valet hos den enskilda familjen. Vi tror inte på hela handens princip, där man pekar med hela handen och från politiskt håll bestämmer: det här är bäst för dig själv! Vi litar på varje familjs enskilda val och på att det är bäst för dem själva. Vi tror också att till exempel jämställdhetsbonusen, som vi också kommer att införa i samband med vårdnadsbidraget, kommer att vara positiv och en morot för de föräldrar som önskar utnyttja vårdnadsbidraget. Jag vill gärna understryka att vårdnadsbidraget är en frivillig möjlighet för föräldrarna. Det är inte något obligatorium. 51 () replik: Jag kan bara konstatera att kd:s förslag kommer att förstärka den ojämlika fördelningen av makt och ansvar för barnen. Sett utifrån barnens perspektiv, på vilket sätt kommer barnen att få mer delaktighet av sin pappa? Det är viktigt att barn har rätt till både sin mamma och sin pappa. Den frånvarande pappan har varit alltför vanlig. vill i stället förkorta arbetstiden, bygga ut föräldraförsäkringen, se varje människa som en individ som tar ansvar för sitt barn och ha en delad föräldraförsäkring. 52 () replik: Jag kan bara konstatera att som tillsammans med övriga nuvarande oppositionspartier haft makten har jämställdheten minskat med hela handens politik, som ni har använt. Vi kommer att ha en annan politik, och framtiden kommer att visa resultatet. Jag är övertygad om att det kommer att vara mer positivt, men vi kommer att utvärdera det . 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Som jag sade före replikskiftet har vi flera replikanter, men tyvärr hinner vi inte med dem. Jag beklagar att vi inte hann med fler ärenden , men ber att få tacka för deltagandet och påpeka att det kommer fler allmänna debattimmar framöver. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:213 Till Interpellation 2006/07:213 Situationen i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. Interpellation 2006/07:224 Till Interpellation 2006/07:224 Framtidsinriktad polisutbildning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM30 Förordning om förbud mot hund- och kattskinn KOM(2006)684 till miljö- och jordbruksutskottet /07:FPM31 : En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar KOM(2006)708 till arbetsmarknadsutskottet 6 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Förste vice talmannen meddelade att uppteckningar från sammanträden och inkommit.