prot · GV0939 · 2007-12-07 00:00:00 — Det är mitt ansvar att se till att det blir relevanta underlag i de här sammanhangen. Jag kommer att bevaka det, och jag är glad för att granskande verksamhet har lett till att uppmärksamheten nu kan skärpas ytterligare. testade ju två rekryteringskonsulter. I det ena fallet fungerade det helt enligt gällande lag. I det andra fallet gjorde det inte. Men det som står på det företagets hemsida kan absolut inte gälla rekrytering till offentlig sektor. Det skulle vara ett lagbrott om det var så. Jag utgår från att det kommer att tydliggöras i det sammanhanget. Tack vare granskning har detta nu rättats till. säger att vi använder rekryteringskonsulter för att kunna hemligstämpla. Nej, så är det inte. Det går inte. Det finns inte på en skala. Det finns inga möjligheter att göra så. Däremot är det som vi sade före valet: Vi kommer att utreda om det behövs en ändring av sekretesslagen, så att de sökande kan hållas under sekretess . Den utredningen tror vi är viktig att genomföra. Den ska ske på ett rättssäkert och bra sätt, men utredningen har vi utlovat före valet, och den arbetar vi med. 13 (): Låt mig avslutningsvis konstatera att det är stor skillnad mellan vad de borgerliga partierna sade före valet och vad de säger efter valet. Det är väldigt svårt att finna spår av den retorik som då fördes i högt tonläge från de borgerliga partierna. Mycket av det som man bygger sin rapport på den har det fantastiska namnet Att bryta Socialdemokraternas makthegemoni finns det egentligen inte mycket stöd för. Som vid ett flertal tillfällen har påpekat är jag ordförande i . Låt mig säga att en av uppgifter som vi just nu sysslar med är att granska hur utnämningspolitiken sköts och vilka det är som regeringen utser. Vi har att se på, som gör att vi har en god grund att uttala oss utifrån. Den retorik som används i er rapport har inget stöd i verkligheten. Men det vi granskar är vad den borgerliga regeringen nu gör i förhållande till vad man sade före valet. Då kvarstår frågan: Varför sade ni en sak före valet när ni nu gör något helt annat? I grund och botten handlar det om det som står i budgetpropositionen om att annonsering av myndighetschefers tjänster ska bli mer regel än undantag. får vi höra att den utredning om sekretesslagen som jag har frågat om är på gång. Största möjliga sekretess är tydligen det som vägleder i hans arbete. Öppenheten, transparensen och spårbarheten är som bortblåsta. Det gäller också en del andra saker. 14 Statsrådet (): Jag tycker att det här har varit en väldigt trevlig och uppfriskande debatt, där granskande verksamhet har lett till att brister i tillämpningen av lagstiftningen kan rättas till hos de externa konsulter som har använts. Jag förstår att är aktiv på det här området för att försöka överskyla den utnämningspolitik som ligger bakom oss och som var en stor belastning för Socialdemokraterna under tidigare skeden. har vi lagt om den politiken. Vi gick före valet ut med en rapport om hur det låg till. Den byggde på studier gjorda av Statskontoret, , och ett antal internationella forskare. Vi har lagt om politiken så att vi nu upprättar kravprofiler inför varje tillsättning. Så var det inte tidigare, . Det går numera att spåra om den person som utnämns bara är en partikamrat eller om det är någon som också uppfyller de kriterier som är uppställda. Detta är något nytt i svensk utnämningspolitik. Vi har dessutom tagit fram en rapport jag ska se till att får den där vi visar att samtliga löften som vi gav när det gäller förändringar i utnämningspolitiken har påbörjats eller genomförts utom på en punkt, och det handlar om öppna utskottsförhör. Där finns ett antal konstitutionella utmaningar som jag tror att det är väldigt viktigt att vi tittar närmare på innan vi börjar genomföra också en sådan sak. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:197 om rätt till äldreomsorg på hemspråk 15 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att dels garantera att äldre med utländsk bakgrund får rätt till äldreomsorg på eget hemspråk, dels kartlägga behovet av äldreomsorg och äldrevård. Jag har stort förtroende för kommunernas förmåga att ta fortsatt ansvar för att alla som behöver äldreomsorg också ska kunna erbjudas en vård och omsorg av god kvalitet. Det finns brister, men genomför många kommuner förbättringar på vissa områden. Statens roll är att bevaka att alla får del av välfärden och att stödja utvecklingen genom strategiskt viktiga initiativ. och Kommuner och Landsting genomförde en enkätundersökning . Drygt hälften av kommunerna svarade att det finns brukare som behöver hjälp av personal som kan tala deras språk eller har kulturkompetens. Av dessa kan var tredje kommun erbjuda alla eller en majoritet hjälp av personal som talar brukarens språk och har kulturkompetens. I en enkät om matfrågor uppgav av kommunerna att de kan erbjuda religions- eller kulturanpassad kost i ordinärt boende respektive i särskilt boende. Av dem som nyanställdes 2006 hade invandrarbakgrund. var den andelen . Det är särskilt vanligt att kommunerna erbjuder anhöriganställningar för brukare med utomeuropeisk bakgrund, vilket enligt sannolikt betyder att det är en dotter som utför insatserna. har enskilda en lagstadgad rätt till äldreomsorg helt eller delvis på samiska, finska respektive meänkieli inom sju kommuner i . Frågan om en utvidgning av denna rättighet till att omfatta fler individer har belysts i en statlig utredning, och förslagen bereds inom . Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning om en kompetensreform för äldreomsorgen. Ett viktigt skäl för att tillsätta denna utredning är bland annat behoven av att långsiktigt säkra tillgången till personal som utöver goda vårdkunskaper också kan tala brukarnas språk och har kulturell kompetens. I direktiven till lyfter regeringen bland annat fram behovet av trygghet för de sköraste individerna som oavsett kulturell eller etnisk bakgrund måste kunna bli förvissade om att vården och omsorgen är av god kvalitet. ska redovisa sitt arbete . ska bland annat redovisa förslag till utformning av ett valfrihetssystem för äldre och personer med funktionshinder med insatser enligt socialtjänstlagen. Fritt val leder till ett ökat utbud av utförare och en ökad anpassning till brukares önskemål till exempel när det gäller språkkunskaper och kulturell kompetens. ska redovisa sitt arbete . 16 (): Jag vill först tacka ministern för svaret. Statsrådet hänvisar i sitt svar till två utredningar. I den ena berörs frågan inte alls. I den andra finns frågan med, men det finns inga krav på åtgärder. Det ser inte jag som något svar på frågan om regeringen tänker ta några initiativ. Vad jag kan utläsa av direktivet och statsrådets svar är att det inte görs några satsningar. Regeringen avsätter inga pengar i budgeten för att göra något åt detta. Det är också märkligt att regeringen behöver vänta på en utredning när det redan finns ett förslag på hur man kan främja fler möjligheter till äldreomsorg med särskilda språkinriktningar. I Socialdemokraternas budgetalternativ satsas för att stimulera kommunerna att satsa mer pengar på detta. Om statsrådet läser den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre som den socialdemokratiska regeringen lade fram 2006 kan hon se att det finns en bra början för att starta arbetet. Jag vill också lyfta fram att vi socialdemokrater har ett stort förtroende för kommunerna. Trots detta är det enligt statsrådets egna siffror knappt 50 kommuner som kan erbjuda denna form av omsorg. Det kan inte anses tillräckligt om två tredjedelar av kommunerna där det kan finnas behov inte kan erbjuda detta. Antalet äldre med invandrarbakgrund som har ett tilltagande vårdbehov ökar snabbt. har av befolkningen invandrarbakgrund. När det gäller utvecklingen är prognosen att andelen pensionärer med utländsk bakgrund kommer att öka kraftigt. Vården och omsorgen står därför inför nya utmaningar som man i en majoritet av kommunerna inte har någon strategi för. Därför anser vi att det krävs åtgärder . Vår politik innebär att vi tillsammans med kommunerna vill utveckla omsorgen och vården om de äldre. Många äldre invandrare har bristfälliga kunskaper i det svenska språket på grund av att de flyttat till sent i livet. vet vi att språkkunskaperna försämras i takt med åldrandet, särskilt om man drabbas av sjukdom. Det mångkulturella kommer att ställa äldreomsorgen och vården inför nya krav på exempelvis språkkunnig personal. Visst är det bra att flera kommuner satsar på att anställa flerspråkig personal, men det är trots allt fortfarande bara ett fåtal. Det är därför vi avsätter pengar till att stimulera utvecklingen. Om vi ska skynda på utvecklingen behöver kommunerna stöd och stimulans. Min fråga till ministern är: Kommer statsrådet att ta några initiativ för att stimulera kommunerna och landstingen att förbättra den nuvarande situationen för äldre med invandrarbakgrund? 17 (): har ställt en väldigt viktig interpellation, och jag tar därför chansen att delta i debatten. Det första jag vill säga är att äldre människor i som är födda i ett annat land inte utgör någon enhetlig grupp. Utgångspunkten måste därför vara att alla är olika individer med olika behov och önskemål. Vi vet dock att det finns brister när det gäller äldreomsorg till människor som är födda i ett annat land. Det gäller både hemtjänst och äldreboende. Dessa tjänster utnyttjas i lägre grad av utrikes födda än av oss som är födda i . förklarar man dessa sociala frågor på kulturell grund och säger att det beror på att äldre invandrare bor tillsammans med sina familjer. Det är så man vill ha det. är det sant, är det inte sant, utan detta underutnyttjande kan förklaras av att vi inte har en äldreomsorg som är anpassad till vårt mångkulturella med, som sade, fler och fler äldre invandrare. I min hemstad kommer snart av de äldre att vara födda i ett annat land än . Det finns en mängd förklaringar till detta. En del handlar om okunskap, anser jag. En del handlar om ren diskriminering. En del handlar om synsättet att äldre invandrare ska anpassa sig till den svenska äldreomsorgen, att de ska integreras. Men en 7075-årig assyrisk kvinna som kommit hit som anhöriginvandrare, kanske är analfabet och inte har lärt sig svenska, ska inte börja integreras . Det är bra att som ansvarig minister har förtroende för kommunerna. Jag tycker att statsrådet abdikerar från det faktum att man kan göra mycket även på nationell nivå. för etniska organisationer i , Sios, har lagt ned ett jättejobb för att lyfta fram dessa frågor. När jag var kommunalråd i hade jag många samtal med dem. De har lyft fram en hel radda brister som finns att äldreomsorgen inte tar hänsyn till etniska minoriteters behov, att det inte finns äldreomsorgsenheter på etnisk grund eller personal med rätt språkkunskaper som kan hjälpa dem som bor på en äldreboendeenhet, att det inte finns träffpunkter och att det inte finns hemtjänst med språkkunnig personal. Jag tror precis som att det behövs nationella initiativ. Ett är stimulanspengar. Ett annat är att man faktiskt lyfter fram denna fråga tydligt och, som vi föreslår i vår motion, kräver nationella riktlinjer. Statsrådet säger i sitt svar att många kommuner svarar att man har personal som kan prata olika språk. Men detta är inte alltid detsamma som att den personalen hjälper äldre invandrare med det språket. Att man har människor i ett äldreboende som talar det språket är inte alltid detsamma som att man faktiskt vårdar språket, kulturkompetensen, vet när högtider infaller, vet bakgrunden för människor som har kommit från olika länder och kan ge det bra stöd som behövs. Jag tror inte heller att kundvalsmodeller och annat automatiskt löser den här frågan. Jag tror att det behövs tydliga mål, en tydlig nationell politik som stöttar en bra politik, med stimulanspengar och med tidiga riktlinjer. 18 Statsrådet (): Jag tycker att det är välgörande att höra säga att det finns brister. Det var precis vad jag sade i mitt svar. Det är brister som har åstadkommits genom ett ganska långvarigt socialdemokratiskt regeringsinnehav då man inte har åstadkommit de förbättringar som har varit nödvändiga. Jag tycker att det är bra att företrädare för Socialdemokraterna och faktiskt tar på sig det ansvaret. Sedan hoppas jag att vi är överens om att det trots allt är kommunerna som har huvudansvaret men att en del kan göras från statligt håll. Det är precis det som vi försöker göra nu bidra till att stärka det som ska hända ute i kommunerna. anser att jag har abdikerat. Jag skulle vilja säga att det är precis tvärtom. Regeringen gör den största äldresatsning, och de flesta åtgärderna , som har gjorts i . Vi tar äldreomsorgens brister på allvar. Men vi ser också tydligt att det är strukturella reformer som behövs. Socialdemokraterna gör som vanligt. De pytsar in pengar, 50 miljoner, och säger: har vi gjort något. Men 50 miljoner fördelat på 300 kommuner räcker inte särskilt långt. Det kan var och en räkna ut. Det kanske är under 200 000 jag gjorde snabbt ett överslag här per kommun. Det åstadkommer naturligtvis inga förbättringar, inga förändringar . Det vi är ute efter är att förändra strukturerna för att möjliggöra för kommunerna att se, att rusta sig och att svara upp mot de enskilda individernas behov. Det är därför som vi bland annat tillför stimulansmedel till kommunerna för att utveckla kvaliteten i verksamheten. Det är därför som vi har tillsatt de här två utredningarna som jag pekar på i svaret. säger att de inte betyder någonting. Då får jag nog be att läsa direktiven till utredningen. Jag vet inte om han har gjort det. Man kan nämligen väldigt tydligt läsa till exempel på s. 7 i direktiven till att utredaren i sina överväganden ska analysera olika vägar att öka tryggheten och förvissningen om att kvinnor och män oavsett kulturell eller etnisk bakgrund får den vård och omsorg de har behov av i rätt tid och att vården och omsorgen är av god kvalitet. Vidare står det: I sitt arbete ska utredaren särskilt ta hänsyn till hur en värdig omsorg ska tillförsäkras de sköraste individerna, de som inte själva kan göra sin röst hörd. Några sådana direktiv har det aldrig skrivits tidigare. Det uppdrag som utredaren har fått är att tillförsäkra människor bland annat med annan etnisk bakgrund en möjlighet till en värdig äldreomsorg. I utredarens uppdrag ligger också att titta på om det behövs någon form av nationella riktlinjer för att tillförsäkra den enskilde att få sina behov tillgodosedda. har uppenbarligen inte heller läst direktiven till utredningen val. Här är ett stycke som jag skulle vilja läsa högt och hoppas att tiden medger det. På s. 3 i direktiven till fritt val tycker jag att borde ha läst följande och sett vilka ambitioner vi verkligen har. Där står det nämligen: Regeringen vill stärka individens möjlighet till inflytande över den egna vardagen. Att öka valfriheten är ett sätt att öka tillgänglighet, kvalitet och effektivitet inom äldreomsorgen såsom i stödet för personer med funktionshinder. För personer med annat modersmål än svenska kan det till exempel innebära större möjligheter att få kommunicera på sitt eget modersmål och få de egna dagliga rutinerna anpassade efter den egna traditionen. 19 (): Statsrådet säger att Socialdemokraterna satsar och att det inte är någonting när det ska fördelas på 300 kommuner. Jag kan säga till statsrådet att noll kronor tilldelat till 300 kommuner är noll. Det står i utredningen på s. 1 detsamma som på s. 7, men det finns inga åtgärder. Det är det som jag har betonat. Jag har besökt ett flertal äldreverksamheter och träffpunkter med särskilda språkinriktningar i , bland annat grekiska, arabiska och finska. Erfarenheterna är mycket positiva kortare vårdtider, friskare äldre och framför allt gladare människor med livskraft och energi. Man blir glad efter sådana möten. Trots att effekterna är kända är det, som jag sagt tidigare, få kommuner som har tagit egna initiativ. Sios och andra invandrarorganisationer har efterfrågat och ställt krav på att staten ska ge ett stöd till invandrargrupper som kommit till och bidragit till att utveckla välfärden. Att statsrådet i svaret hänvisar till utredningen om fritt val anser jag inte ger någon lösning på problemen. Vem som är utförare är av mindre betydelse. Det som jag är mycket intresserad av är att det ska vara en rättighet. Ansvaret att tillhandahålla omsorg måste vila på kommunerna, där håller jag med statsrådet. En undersökning om fördelningen av omsorgen i visar att äldre invandrare får väsentligt mindre tillgång till äldreomsorg än motsvarande personer födda i . Delvis kan det förklaras av kulturella skillnader, men det är inte hela sanningen. Tyvärr är nog inte unikt i detta sammanhang, utan denna situation är ganska lik situationen i andra kommuner. Därför borde det ställas krav på kommunerna att de ska tillhandahålla äldreomsorg med språklig och kulturell kompetens. Därför vill jag åter fråga statsrådet: statsrådet beredd att ta ett sådant initiativ? 20 (): Jag vill börja med att säga att om det är något som vi är överens om och som samarbetade med Socialdemokraterna och om under förra mandatperioden är det att det behövs rejäla satsningar för äldreomsorgen. Därför tycker jag att det är lite tråkigt när statsrådet försöker få det att framstå som att det bara är de borgerliga som gjorde sådana satsningar. Det är fel. Däremot tror jag inte att synen på den äldre som kund, kundvalsmodeller, privata initiativ och efterfrågestyrning löser den här frågan. Jag kan ta ett konkret exempel. Den judiska i gick i alla fall i konkurs jag vet inte om de har repat sig för kundvalssystemet fungerade inte. De hade äldre som behövde hjälp spridda över hela , och den längre restiden ingick inte i deras förutsättningar. Det kan hända att det efterfrågas på sina håll, men på andra håll kommer det inte att efterfrågas. Då behövs det en tydlig politik i kommunerna och också på nationell nivå för att äldre invandrare ska få rätt till en äldreomsorg på det egna modersmålet för att kunna förstå och göra sig förstådd. Man har kanske inte fått chansen att lära sig svenska språket eller tappar språket när man blir demenssjuk även om man kunnat det. Men det gäller inte bara språket. Det gäller också att ha en omsorg och en kunskap om vad den äldre personen vill, vad personen har för bakgrund, hur det ser ut i det land personen kommer ifrån. Det finns ett antal goda exempel som man kan sprida och dra erfarenheter av. Men det finns alldeles för stora brister . Det finns det goda exemplet med den spanskspråkiga enheten i , där de inte bara talar språket utan hela avdelningen har en latinamerikansk prägel, och också Mångfalden, som jag hälsade på i . Där träffas äldre invandrare från olika länder på en träffpunkt där det även finns andra. Men det behövs fler nationella initiativ. Och jag vill gärna ställa frågan till : Vad är statsrådet beredd att göra? 21 Statsrådet (): Jag tycker att jag har pekat väldigt tydligt på att det här är en regering som är beredd att ta väldigt många nationella initiativ, och jag upprepar dem gärna om det var svårt att förstå eller höra. Men man måste naturligtvis ha respekt för hur det demokratiska arbetet bedrivs. Vi kan inte bara gå till och lägga fram förslagen direkt, utan vi måste först ha ett utredningsförfarande. För oss är det centralt att vi kan presentera strukturella reformer som kan leda till en förbättrad situation för personer med annan etnisk bakgrund som åldras i vårt land. Det är hela syftet. Syftet med våra reformer, med våra satsade pengar, är att individen ska bli synlig och att individens behov ska kunna bli tillfredsställda också när man blir gammal, också när man blir dement. Det känns lite som att det inte riktigt finns respekt för att demokratin kräver att vi först utreder innan vi kan lägga fram förslag till . Vi har för övrigt avsatt pengar i nästa års budget för att täcka initiala kostnader när kommuner inför fritt-val-system. Det är 300 miljoner som är avsatta i budgeten, så visst satsar vi också ekonomiska medel tillsammans med de stimulanspengar som vi har avsatt i årets budget och som också ligger under hela mandatperioden. Vi tänker långsiktigt när det gäller äldreomsorgen. Fritt val-utredningen förkastas som att den inte skulle kunna vara till nytta. Det är precis tvärtom. Den kan säkra den enskildes möjligheter att göra ett val som bättre svarar mot de egna behoven, inte minst när det gäller möjlighet att ha hemtjänst eller äldreboende där personalen talar ens eget modersmål. Sios, som är en organisation som ser till att personer med annan etnisk bakgrund får en bra omsorg i vårt land, skrev 2003 nästan en beställning av anpassning till den enskildes önskemål. De pekade på att det är viktigt att det finns alternativ att välja mellan. Jag citerar ordagrant ur deras dokument. Detta förnekas här, tycker jag, när ni säger att nej, det ska inte finnas möjlighet att välja och att kommunerna fortsatt ska kunna bestämma och organisera som de själva vill. Men jag säger att det är människan och människans behov som är viktiga och som måste bli styrande i mycket större utsträckning. Det är därför som en fritt-val-reform är så viktig. Även om alternativen i en liten kommun inte blir jättemånga kan de bli fler än ett, som oftast är fallet . Jag besökte kommun som har ett fritt-val-system inom . Jag träffade också ett företag där som erbjuder hemtjänst på 13 olika språk! De var certifierade av kommunen. De sade: Vi försöker att vara så lyhörda som möjligt för att kunna svara mot de behov som varje enskild äldre har som har valt vårt företag. Det är precis detta som ett fritt-val-system skapar, en ökad lyhördhet för vad den enskilda människan behöver. Det är därför som det är ett nytt tänkande och en strukturell reform som kan få väldigt stor betydelse för att människors behov ska kunna bli tillgodosedda i större utsträckning. Jag beklagar att både och Socialdemokraterna i sina budgetförslag säger nej till de som ligger i budgeten. Det här är en reform som efterfrågas av Sios. Det här är en reform som efterfrågas av de äldre som känner att de inte kan välja bort något som de inte är nöjda med. Den friheten vill ni inte låta de äldre få i vårt samhälle. 22 (): Jag håller med statsrådet om att det är viktigt att kommunerna har ansvaret. Statsrådet betonar starkt att det är viktigt med fritt val. Det är en alternativ lösning. Jag har inte något emot den. Men det viktiga är att kommunerna ska kunna ta hand om äldre invandrare som behöver kunna kommunicera där de befinner sig. När vi socialdemokrater var i regeringsställning införde vi utbildningsfonden som gav möjligheter att utbilda sig och etablera sig här. är den borta. Ni avvecklade den när ni kom till makten. Det är viktigt att kommunerna tillhandahåller omsorgen. Jag håller med statsrådet om det. Men det handlar i första hand om att det fria valet, som statsrådet vill införa, ska hålla hög kvalitet och att det ska finnas tillgänglighet för personer med invandrarbakgrund. Jag anser att äldre som är i behov av vård måste ha rätt att kräva att de ska kunna kommunicera med personalen där de befinner sig. Statsrådet har de där 300 miljonerna. Jag hoppas att man med dessa uppnår effektivitet och kan ge något positivt så att Sios, invandrarorganisationer och alla människor med invandrarbakgrund ska kunna se att det finns tillgång till personal som talar deras hemspråk. Innan jag avslutar vill jag bara önska statsrådet, talmannen och kansliet en god jul. 23 Statsrådet (): Ja, vi är helt överens om att situationen behöver förbättras. Så långt har vi kommit i den här debatten. Jag har försökt berätta om de strukturella reformer som vi avser att genomföra för att vi ska få en större lyhördhet för behovet hos varje människa som åldras, som blir gammal, som blir hjälpbehövande.