prot · GV0926 · 2007-11-16 00:00:00 — 1 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:128 Till Interpellation 2007/08:128 vid av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa utomlands. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:144 Till Interpellation 2007/08:144 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:147 Till Interpellation 2007/08:147 Staten, fordonsindustrin och framtiden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditionschef 3 § Svar på interpellation 2007/08:82 om marknadshyror eller bruksvärdessystem 1 Statsrådet (): har frågat mig dels hur jag vill definiera behoven av en större reformering av villkoren för de kommunala bostadsföretagen och hyresmarknaden, dels också om jag avser att stå fast vid att förändringar i hyreslagstiftningen inte ska tillåtas bli hyresdrivande. Avslutningsvis ställs frågan om jag är beredd att frångå principen att hyressättningssystemet även fortsättningsvis innehåller en spärr mot oskäliga hyror och garantier för ett reellt besittningsskydd. Jag kan inledningsvis konstatera att svaren på dessa frågor finns i de tilläggsdirektiv som utgår från. Den formulering som citerar är uttagen ur sitt sammanhang och därmed inte alldeles korrekt återgiven och kan därför missförstås. Under rubriken utredningsuppdraget i de tilläggsdirektiv som antogs står det ordagrant: Delar av utredningens uppdrag har sin bakgrund i behovet av en större reformering av villkoren för de kommunala bostadsföretagen, men också förutsättningarna för hyresmarknaden i dess helhet. Utredningen tillsattes och fick sitt uppdrag av den socialdemokratiska regeringen. I de ursprungliga direktiven redogörs också för bakgrunden till behovet av en utredning på ett tämligen uttömmande sätt. För en ytterligare förklaring bör närmast vända sig till den minister som då ansvarade för bostadsfrågorna och lät tillsätta utredningen. Att man sedan i dessa direktiv bortsåg från de problem som i övrigt kännetecknar delar av bostadsmarknaden, till exempel omfattande svarthandel, är en annan fråga. Några av de omständigheter som föranledde de tilläggsdirektiv som nämns i interpellationen är att det fanns inslag i direktiven som kunde komma att stå i motsatsställning till varandra. Av detta skäl klargjordes det som är självklart, nämligen att förslag som lämnas ska stå i överensstämmelse med EG-rätten. När det gäller frågorna om hyressättningssystemet behandlar jag dem gemensamt. För det första kan knappast en hyreslagstiftning vara hyresdrivande eftersom hyrorna i grunden drivs av samspelet mellan utbud och efterfrågan där bostadskonsumenternas efterfrågan har stor betydelse. En hyreslagstiftning kan däremot ge mindre eller större utrymme för hur mycket hyrorna ska kunna förändras på grund av situationen på bostads- och hyresmarknaderna. Ett system med marknadshyror där fastighetsägare och konsumenter lämnas helt fria att komma överens om vilken hyra som ska gälla skulle sakna både spärrar mot oskäliga hyror och garantier för ett reellt besittningsskydd. Något sådant system är inte aktuellt. Ett hyressättningssystem kan dock konstrueras på olika sätt. Av till-läggsdirektiven framgår att utredaren, om det framstår som lämpligt, ska lämna förslag till hur de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll kan avvecklas. Den hyresnormerande rollen är dock inte den enda spärren mot oskäliga hyror i hyreslagstiftningen, utan det grundläggande skyddet ges av bruksvärdessystemet som, enkelt uttryckt, innebär att likvärdiga lägenheter ska ha likvärdig hyra. Svaret på sista två frågor finns, som jag inledningsvis nämnde, i de tilläggsdirektiv som han utgår från i sin interpellation. Jag vill därför avsluta med att citera ur direktiven: Oberoende av om de kommunala bostadsföretagen är hyresnormerande eller ej så innebär bruksvärdessystemet i sig att det finns en spärr mot oskäliga hyror och garantier för ett reellt besittningsskydd. Om utredaren föreslår ändringar i hyressättningssystemet eller ändringar som påverkar förutsättningarna för hyressättningen, skall utredaren överväga om det finns behov av särskilda regler för att säkerställa att hyresgäster inte drabbas av hyreshöjningar som inte är godtagbara. Ett sådant skydd kan skapas inom eller utom ramen för bruksvärdessystemet. 2 (): Jag vill börja med att tacka för interpellationssvaret. Vi kommer att under ett antal interpellationer debattera det svenska hyressättningssystemet och framför allt dess framtid. skriver i sitt svar att den förra regeringen tillsatte den utredning som vi delvis diskuterar i denna interpellationsdebatt. Det är helt sant. Det var den socialdemokratiska regeringen som tillsatte utredningen som skulle utreda allmännyttans roll . Men de tilläggsdirektiv som den borgerliga regeringen nu har lagt fast gör att inriktningen på utredningen är helt annorlunda. Jag tycker att direktiven tydligt pekar åt att man faktiskt vill slå sönder de tidigare, sociala bostadspolitiska målen och i stället låta marknadskrafterna härja fritt. Även om det inte står rent ut att det är det som är målet tror jag att det är en inriktning som utredaren tillsammans med departementet kommer att styra mot. Ett annat tydligt sätt att ge exempel på hur regeringen faktiskt vill utveckla bostadspolitiken, eller bostadsfrågorna om man så vill säga, är helt enkelt genom att läsa upp de två olika målformuleringarna från den tidigare regeringens mål för bostadspolitiken och den nuvarande regeringens mål för bostadsmarknaden. Den socialdemokratiska regeringens mål lyder som följer: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Den nya regeringen lyfter fram bostadsmarknadens mål så här: Målet för bostadsfrågor är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Jag tycker att de här korta raderna tydligt beskriver skillnaden mellan den gamla, socialdemokratiska regeringens förslag och syn på bostadspolitiken och den borgerliga regeringens syn på hur bostadsmarknaden ska se ut. Det finns en tydlig skiljelinje när det gäller hur man vill att bostadsfrågorna ska behandlas . Men tycker jag att inte svarar på mina frågor i det interpellationssvar han har gett mig. Han svävar lite grann på målet och använder sig av en del vackra ord, men vi får inget tydligt svar. Hur ska den framtida hyresmarknaden se ut? De borgerliga partierna har inte en tydligt uppdelad syn på de här frågorna. skrev i sitt förslag till handlingsprogram att ett fungerande bruksvärdessystem är ett viktigt skydd för hyresgästen mot oskäliga hyreshöjningar. kunde man veckan innan höra borgerliga företrädare stå i talarstolen och tala sig varma för ett införande av marknadshyror. De här två synsätten går inte ihop. Min enkla fråga till är: Hur tycker att hyressättningssystemet ska se ut inte utifrån utredningen? Och hur tycker den borgerliga regeringen att hyressättningssystemet ska se ut ? Det tycker jag borde vara de mest intressanta frågorna här . 3 (): Jag tror att och vill försöka få det att framstå som om de olika partierna i har olika uppfattningar i frågan om hyror och hyressättning. Så är det inte. Det är alldeles riktigt att vi hade ett förslag till handlingsprogram som innehöll den text som har tagit upp i sin fråga, och det blev också vår partistämmas beslut , där vi tog ställning till frågan om hyressättning och hur vi ser på bruksvärdessystemet. Faktum är att vi som parti redan tidigare i varje fall har insett att det inte är realistiskt att införa marknadshyror eftersom det skulle få så pass allvarliga konsekvenser, framför allt i storstäder och på andra platser där det råder bostadsbrist. Marknadshyror som idé har därför i praktiken lämnat bakom sig . Däremot anser vi att hyressättningssystemet behöver utvecklas. Den frågan är föremål för utredning, vilket vi alla mycket väl känner till. Skälet till att vi moderater tog ställning i frågan om hyressättning och hur vi ser på bruksvärdessystemet är att vi en gång för alla ville sätta stopp för sådana diskussioner som hos människor har skapat rädsla och oro för vad moderat bostadspolitik kan leda till. Vi hoppas att vårt ställningstagande i frågan om hyressättning och hur vi ser på bruksvärdessystemet ska leda till att vi kan komma ifrån de låsningar som har uppkommit varje gång bostäder och framför allt hyresbostäder har debatterats. Vi hoppas att bostadsmarknadens parter är beredda att ta ett ökat ansvar för att utveckla bostadsmarknaden så att den fortsätter att vara trygg men tar mer hänsyn bland annat till sådana faktorer som läget. Ingen ska behöva känna sig otrygg med vare sig moderat bostadspolitik eller regeringens politik. En del i förnyelse är att se över bostadspolitiken. Alla viktiga funktioner och system i ett samhälle behöver ständigt vara föremål för omprövning, förbättring och utveckling, inte minst för att kunna möta samhällets och människornas skiftande behov och önskemål. Vi anser att de som bäst står för den omprövningen, förbättringen och utvecklingen precis som på arbetsmarknaden är ansvarsfulla parter och inte politiker. Sedan får vi politiker hjälpa till att sätta ramarna, om det behövs med lagstiftning. Nuvarande system är inte felfritt; det är vi nog alla överens om. Vi kan ju bara ta frågan om varför det inte har gått att bygga bostäder i den omfattning som det har funnits behov av, och framför allt varför det är svårt att bygga hyresbostäder. Dagens bostadsmarknad behöver en översyn där hänsyn tas till olika viktiga faktorer. Vad som förtjänar att påpekas särskilt är att bostaden, det egna hemmet, har en oerhört central betydelse för de flesta människor. Om hyresrätten ska fortsätta att vara en attraktiv boendeform måste regelsystemet ge hyresgästen trygghet. Det måste därför finnas ett besittningsskydd som fungerar i praktiken, vilket i sin tur innebär att det inte ska vara möjligt för en hyresvärd att göra sig av med en hyresgäst genom att driva fram orimligt höga hyreshöjningar. Bruksvärdessystemet är ett viktigt skydd mot oskäliga hyreshöjningar. 4 HANS (): Man kan se att det finns ett intresse för Nya och Nya politik. Det har vi sett . Uppenbarligen är Nya politik att man som interpellant får ställa en fråga till det kristdemokratiska statsrådet för att efterhöra vilken politik Nya har. Det tycker jag är intressant, och jag litar fullt ut på både svar och hans förmåga att vara statsråd i vår alliansregering. Men låt mig ändå som moderat företrädare kommentera något av frågor som kommer till uttryck i den interpellation med tre frågor som han har väckt till . Det jag tycker är intressant det upprepas både i tre frågor och här i talarstolen, herr talman är att säger att marknadskrafterna ska få härja fritt. Det, herr talman, tycker jag är ganska talande för Socialdemokraternas syn på de privata fastighetsbolag som finns på den svenska hyresmarknaden. Jag tror att de allra flesta svenskar ser att vi har tre upplåtelseformer som gillas av många, men man väljer av olika skäl den ena framför den andra och framför den tredje. De tre formerna är hyresrätten, bostadsrätten och egnahemmet, villan. Förhoppningsvis kommer , vårt duktiga statsråd, herr talman, också under den här mandatperioden att leverera ett förslag om ägarlägenheter så att vi får den fjärde upplåtelseformen, som är naturlig i många andra västeuropeiska länder. Man kan se goda exempel. Låt mig ta upp och , som jag själv kommer ifrån, som är just ett sådant exempel på en kommun där hyresrätten aldrig har ifrågasatts, därför att det har byggts bra. Det har inte byggts bra bara av de kommunala bostadsbolagen, utan det har framför allt funnits privata fastighetsägare som har byggt hyresrätter. Hyresrätten är så populär att det är bostadsrätten som har en svag ställning på den lokala bostadsmarknaden. Det är egnahemmen och hyresrätten som är de populära och de efterfrågade. Det visar att det finns bra hyresrätter tack vare att det också finns bra privata fastighetsägare. brukar Socialdemokraterna anklaga för att blinda fläck, så att säga, är att man inte ser hyresrätten. Låt mig då, herr talman, härifrån talarstol säga att vi ser hyresrätten, och hyresrätten är uppskattad. Men då måste man, herr talman, få kvittera tillbaka till Socialdemokraterna att Socialdemokraternas blinda fläck är att man inte ser de goda, duktiga och ambitiösa privata hyresföretag som finns, de som bygger bra hyresrätter dem som sammanfattar som de marknadskrafter som får härja fritt. citerar utifrån det moderata programförslaget som antogs i , precis som ledamoten redogjorde för. Låt oss läsa mer av det som står där. Det står: På bostadsmarknaden ska människor kunna välja boende efter sina behov under olika skeden av livet. Bostadspolitikens syfte är att skapa förutsättningar för olika slag av bostäder som kan tillgodose detta. Bostadssektorn är inte längre plan- och normstyrd utan styrs i huvudsak av konsumenternas efterfrågan. Detta är den långsiktigt bästa grunden för att få till stånd det utbud av såväl hyresrätter som andra upplåtelseformer som de boende vill ha. Hyresrätten passar många människor och ger en rörligare bostadsmarknad. Det är betydelsefullt inte minst för att underlätta för arbetstagare att snabbt kunna skaffa bostad om arbetstillfällen uppstår i andra delar av landet. Ett fungerande bruksvärdessystem är ett viktigt skydd för hyresgästerna mot oskäliga hyreshöjningar. När citerar den sista meningen tycker jag, herr talman, att han för klarhetens skull kunde upprepa de två föregående meningarna. 5 Statsrådet (): Jag vill börja med att tacka , och för en väldigt intressant debatt i en viktig fråga. Ja, , det var den socialdemokratiska regeringen som tillsatte utredningen om allmännyttans roll . Det som skiljer tilläggsdirektiven från de ursprungliga direktiven är dels att vi i våra till-läggsdirektiv, till skillnad från de ursprungliga, helt utesluter så kallad social housing, vilket inte de socialdemokratiska direktiven gjorde. Vi har heller inte enbart bett utredaren att kartlägga de problem som finns utan också föreslå åtgärder som gör att man kan komma till rätta med problemen. Låt oss ändå avvakta själva utredningen, , och så ska vi diskutera dem sedan när utredningen kommer. Jag tror att det blir en mycket intressant diskussion, och vi ska från bägge håll vara öppna för att ta emot impulser och se vad som är bäst. Vi pekar också på att utredaren, när han tittar på den hyresnormerande rollen, ska göra det just ur ett bostadsförsörjningsperspektiv. Det finns säkert anledning att återkomma till det. Sedan gällde det frågan om målformuleringar. Om vi skulle ha någon sorts poetisk tävlan om vem som har de vackraste och mest poetiska målformuleringarna är det möjligt att formuleringar skulle segra, jag vet inte. Det kanske vore bra att fråga de 205 000 som bara i vår vackra huvudstad står i bostadskö efter att målformuleringar varit i kraft . Han avslutade ju med att säga att målet är att konsumenterna möter ett utbud som svarar mot behoven. Tycker att den målformuleringen uppfyllts genom den bostadspolitik som har förts? Målformuleringarna må ha varit hur vackra som helst, men facit är ganska beklämmande. Vi har i , med dessa målformuleringar, hälften så mycket bostadsbyggande som våra grannländer, vilket resulterat i att det i 120 kommuner i råder bostadsbrist. Där bor av svenska folket. Det är alltså inte enbart i som det är ett bekymmer. frågar hur hyressättningssystemet ska se ut . Just den frågan har vi bett den utredare som tillsatte att titta på; han har fått tilläggsdirektiv i den delen. Jag skulle ändå vilja säga att det inte handlar om att införa oreglerade marknadshyror. Det finns inget parti i riksdag som är för det, utan det handlar om att hitta en reformering av bruksvärdessystemet med ett skydd mot oskäliga hyror som gör att vi även kan få upp bostadsbyggandet i landet. Jag medger att det är en svår balansgång, men jag tror att det finns förutsättningar. Efter den moderata stämman har samtliga allianspartier en gemensam syn på hur det ska kunna utformas. Men, som sagt, vi avvaktar utredningen, och sedan finns det säkert anledning att återkomma med ytterligare debatter i detta ämne. 6 (): lyfter i sitt inlägg upp ett antal frågor. Han säger mycket som är vackert, och många av de vackra orden tror jag att vi gemensamt tycker är bra för bostadspolitiken. Det handlar om att bruksvärdessystemet ska finnas kvar, att besittningsskyddet ska kunna garanteras och att det inte ska finnas några möjligheter att införa oskäliga hyreshöjningar. säger att man måste se över möjligheterna till andrahandsuthyrning och att uthyrarna då ska ges möjlighet att sätta de hyror som de själva vill vid uthyrning i andra hand. Han är även en god påhejare av ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter och använder sig gärna av EU-spöket för att på så sätt kunna införa den lagstiftning som han vill ha i . Det är skillnad mellan vackra ord och vad som egentligen kommer att ske på bostadsmarknaden . Sedan kan jag inte låta bli att kommentera det som sade om den stora bostadsbrist som råder . Jag håller helt med , det är ett stort problem att många människor befinner sig i en problematisk situation och står i bostadskö. Jag som socialdemokrat kan ta på mig det och säga att det finns problem, och det fanns problem även . Det är något som vi definitivt kan säga att vi står bakom, men vi jobbade för att förbättra situationen. Under första år som minister har bostadsbyggandet minskat jämfört med året innan. SCB kom så sent som i går med en rapport där det sägs att bostadsbyggandet under de tre första kvartalen dykt kraftigt och man ser inte tecken på någon återhämtning. Bostadsbyggandet har minskat under de tre första kvartalen 2007. Att då säga att detta inte är något problem tycker jag är magstarkt. vill inte svara på hur det nya hyressättningssystemet ska se ut. Han säger att vi inte ska ha ett rent marknadsmässigt hyressystem. Det är skönt att höra. finns det partikamrater till , och också kamrater i till exempel , som i denna talarstol och på utskottssammanträden sagt att de inte förstår hur tänker när de säger att de vill ha kvar en reglerad hyresmarknad. Det finns även de som stått i denna talarstol och propagerat för att marknadskrafterna måste få styra, att det är enda sättet att lösa bostadssituationen. Om två av partierna i den borgerliga regeringen förespråkar marknadshyror eller förespråkar att man ska ta bort de flesta regleringarna förstår jag inte riktigt hur den borgerliga regeringen kan ha en samsyn i frågan. Förhoppningsvis har en lösning. Jag vill fråga vad som är kärnan i den borgerliga bostadspolitiken. Vad är kärnan? Finns det något socialt ansvar? Finns det i ett borgerligt styrt någon trygghet för hyresgästen, eller är det marknadsmässiga hyror och efterfrågan som helt och hållet ska styra vilket boende man har? 7 (): Jag får intrycket att argumenterar mot en kuliss som bara han själv kan se. Jag ska inte svara på de frågor ställde, för de är inte ställda till mig. Jag vill i stället passa på att redogöra lite mer för syn på hyresrätter och bostadspolitik, som inte på något sätt står i motsatsförhållande till vad och regeringen står för. Jag berörde tidigare hyresgästens situation, och den är naturligtvis mycket central i det här sammanhanget. som hyresgästens ställning måste värnas vill vi att det ska vara attraktivt att vara fastighetsägare, såväl privat som fastighetsägare. Vi tror att bostadsmarknaden kan förbättras till förmån för alla berörda, vilket är syftet med den utredning som pågår. Utredaren ska i nära samverkan med bostadsmarknadens parter pröva behoven av förändring och säkerställa att hyresgästernas trygghet inte hotas. Precis som nämnde måste en modern och välfungerande bostadsmarknad utgå från människors efterfrågan och behov i olika skeden av livet. Jag vill särskilt framhålla att hyresrätter är viktiga för att människor ska kunna byta arbetsplats. En god rörlighet på arbetsmarknaden leder till ett behov av hyresrätter. Vi vill att människor ska ha möjlighet att söka jobb i hela . Då måste det gå att hitta bostäder som kan användas för såväl kortsiktiga som långsiktiga behov på de platser där jobben finns. Det är en viktig del som står i direkt samband med vår arbetsmarknadspolitik. Det måste bli fler jobb, och det måste gå att flytta till jobben. 8 HANS (): Jag tycker att andra inlägg var intressant. Jag förstod inte exakt vad han ville säga, men det lät väldigt trevligt. Ett gott råd som man kunde ge till varandra över parti- och blockgränser vore att säga att det i den här typen av diskussioner, som handlar om bostadsmarknad, hyresrätter och människors egna boende, är oerhört viktigt att vi som förtroendevalda ser människan och människans behov, oavsett om vi är socialdemokrater, moderater eller kristdemokrater. Jag tror att det är viktigt att se att det finns behov av rörlighet, alltså att man ska kunna röra sig mellan de tre olika upplåtelseformer som vi nu har, och den fjärde, ägarlägenheter, som vi förhoppningsvis får. Det är bra att kunna röra sig mellan hyresrätt, bostadsrätt, egnahem och kommande ägarlägenhet, och det gäller därför att på olika sätt underlätta för detta. När det gäller prisnivån på hyror vet vi att till exempel hyresgäströrelsen för diskussioner med både kommunala och privata bostadsbolag om lägesprincip och en del annat. Jag tycker, herr talman, att hyresgäströrelsen, åtminstone i vissa delar av landet, är en spännande och intressant aktör. Jag nämnde tidigare en kommun, , där det finns en stark tradition med hyresrätter tack vare att det har funnits ett starkt privat bostadsföretag, nämligen . Jag skulle gärna ta tillfället i akt att bjuda ned och allra helst också , om han skulle kunna ha tid som statsråd, att besöka och se en kommun där hyresrätten är uppskattad. Vi har tidigare tack vare haft möjlighet att citera ur det moderata programförslaget, antaget i . Låt mig också avslutningsvis nämna följande: Färre hinder måste finnas för att bygga bostäder i . En viktig del i detta är att modernisera . Antalet instanser för överklagande av detalj- och bygglovsplaner måste minskas. Fastighetsägare bör få initiativrätt i planärenden och det bör finnas ett krav på att kommunen handlägger planärenden , liksom att standardmässiga bygglov ska kunna sökas via Internet. Det handlar också om plan- och bygglovsregler. 9 Statsrådet (): Det finns många aspekter på bostadspolitiken, och jag håller helt med om att det handlar om att se människan och sätta människan i centrum. Det är lätt att intresseorganisationer för olika typer av upplåtelseformer och huvudmän får debatten att handla om dem själva och om systemen. Men vi måste försöka placera människorna i centrum, till exempel de som står i bostadskö och de som inte kan få tag på bostad där det finns jobb. Det är ett problem som kvarstår efter att Socialdemokraternas målformuleringar har varit i kraft . Vi kan också nämna den sociala bostadspolitiken. Vi tycker inte att det är en social bostadspolitik att ge till byggföretag som redan har miljardvinster. Vår sociala bostadspolitik går i stället ut på att hjälpa de hushåll som behöver stöd och hjälp för att ha råd att ha en bostad och för att kunna få fotfäste på bostadsmarknaden. Det första är att vi ger kommunerna möjlighet att utfärda hyresgarantier. Människor som är unga eller har kommit till och som har arbete, men ännu inte fast arbete, får en garanti, så att de kan få egna förstahandskontrakt. Det skapar trygghet att slippa hålla på med en massa andrahandskontrakt.