prot · GV0919 · 2007-10-31 00:00:00 — Det gäller därför att hitta vägar att komma in på arbetsmarknaden. har regeringen och integrationsminister tillsatt en utredning om att förstärka de ekonomiska incitamenten, som det heter, alltså olika typer av uppmuntrande insatser för att nyanlända flyktingar ska söka sig till områden och kommuner där det finns arbete. Det är ett första steg i att försöka göra något för att förbättra situationen. Jag hoppas att Kerimo stöder det. 29 () replik: Som sagt, nu har alliansen makten. Då får de också se till att de åtgärder som behövs kommer snabbt och måste gälla. Utredning, javisst, det är jättebra, men det måste gå fort eftersom situationen i vissa kommuner i är ohållbar. Tycker ni, , att det är rimligt att ett tjugotal personer med barn bor i en tvåa och sover på madrasser? Vad ska man göra åt det? Det kan gå mycket fort att avskaffa eget boende så att de måste bo i de kommuner de blir anvisade. Det går jättefort. Sedan får utredningen även titta på andra, långtgående åtgärder, men måste man komma med insatser mycket snabbt. Det går fort om man ser över EBO-lagen. 30 () replik: Nyanlända flyktingar behöver faktiskt inte bo 20 stycken på madrasser i en lägenhet eftersom numera inte står för baracker och kaserner utan för lägenheter. Kommunen är inte skyldig att betala ett enda öre för boendet för människor som väntar på asyl. Där tror jag att Kerimo lite grann blandar ihop olika saker. Problemet uppstår när man beviljats asyl och anhöriginvandrare kommer hit. Det blir en påfrestning när många bor i kommuner där det redan finns arbetslöshet och kommunen ska ordna bostäder. Det är det vi genom utredningen ska försöka göra någonting åt. 31 () replik: Problemet finns redan när de söker asyl. De flyttar till kommuner som och och bor hos anhöriga, ett tjugotal i ett och samma rum. Staten har inte tagit ansvar genom att ge dessa kommuner ersättning eller genom att bidra med möjligheter till boende. De får endast introduktionsersättningen, inget annat. Varje familj som bor hos anhöriga får per vuxen, maximalt per familj. De får bara husbidrag. Jag anser att man måste se över egetboendesystemet. 32 (): Kvinnors försvarslöshet gentemot mäns våld är en begränsning av de mänskliga rättigheterna. Regeringen skriver i budgeten att man avser att vidta åtgärder för att göra rättsväsendet kraftfullt och tydligt mot mäns våld mot kvinnor. Man vill också arbeta för skydd för kvinnor i våldsutsatta situationer oberoende av var i landet de bor, och det är bra, mycket bra. Jag vill dock nämna ett förslag till lagändring som jag tror skulle innebära en stor förändring för många kvinnor som lever i ständig rädsla för män som har besöksförbud men som ändå fortsätter att trakassera dem utanför hemmet. Situationen är att många kvinnor lever i en ofrivillig husarrest som följd av förföljelse och fysiskt våld från män som de levt i en nära relation med. Den ofrivilliga husarresten kommer av lagen om besöksförbud och innebär att den som tilldömts förbudet inte får ta kontakt med eller göra besök hos den som skyddas av domen. Problemet blir då att den som skyddas av besöksförbudet, oftast en kvinna och hennes barn, kan löpa stor risk att behöva möta sin våldsamme man när man lämnar sitt hem. Några större geografiska områden kan inte enligt lagen omfattas av besöksförbudet. För att känna sig trygg väljer den utsatta kvinnan att begränsa sin rörlighet till den plats som förbudet omfattar, något som i praktiken blir en ofrivillig husarrest. En utsatt kvinna utryckte denna oro så här till mig: Detta knäcker oss. Att ständigt ha en oroskänsla, att aldrig veta, att alltid känna sig otrygg. Det måste väl ändå vara så att vi tänker mer på barnen än på en vuxen man som har begått allvarliga brott mot dem? Mina barn har rätt till ett liv, ett liv med kvalitet. De ska inte behöva gå omkring och vara livrädda för vad som kan hända så fort de lämnar vårt hem. Att kvinnor med sina barn blir fångar i det egna hemmet för att de är rädda att möta sin förövare är inte människovärdigt. Förövaren kan visserligen ha besöksförbud för hemmet, och kanske även för skolan, men för övrigt kan förövaren röra sig helt fritt medan den våldsutsatta är hämmad i sitt rörelsemönster. Detta måste ändras på! Mitt förslag, som jag även motionerat om i , är att man bör ändra i lagen om besöksförbud så att besöksförbudet kan utvidgas till att omfatta en större geografisk yta såsom en hel kommun. Jag tror att många oroliga och rädda kvinnor och deras barn med denna lagändring skulle få ett liv med större livskvalitet och trygghet. 33 () replik: Det är väldigt intressant att ta del av olika förslag som kan hjälpa till att öka tryggheten för kvinnor. Vi vet att många kvinnor lever i verklig rädsla. Vi behöver använda både modern teknik och lagstiftning för att begränsa mäns rörelsefrihet och öka kvinnors. Att utvidga besöksförbudets geografiska räckvidd kan vara ett sätt, och jag tycker det är väl värt att pröva. Vi kanske också måste fundera på, när det gäller de yttersta fallen och vi uttömt de möjligheter som finns till buds för att skydda kvinnor, att samarbeta över riksgränserna för att säkra kvinnors och deras barns tillvaro genom att hjälpa dem till en omstart någon annanstans. Det finns mycket vi behöver göra. Inte minst behöver vi jobba förebyggande med mäns attityder och maskulinitet. Och hur kan vi till exempel säkra att funktionshindrade kvinnor kan ta del av sekretesskyddet? säger en del kvinnor att det inte är möjligt för dem, att det på grund av deras handikapp krävs så många åtgärder. Jag vill fråga : Kommer det konkreta förslaget, som ett av många som jag tror måste komma, med i den handlingsplan som vi väntar på och som ska komma från regeringen? 34 () replik: Jag uppfattade frågan så att det gällde förslaget om att kunna hjälpa dem som reser över gränser. Var det så menade? Jag vet inte riktigt vad som kommer med i förslaget. Jag sitter inte i det utskottet så jag vet inte det, tyvärr. Däremot vet jag att det vi har fungerar dåligt. Jag känner ett antal kvinnor som har stora problem med just besöksförbudet. Det verkar ungefär som att bara mannen får ett besöksförbud så har kvinnan fått hjälp. Vi som sysslar med dessa frågor och känner ett antal kvinnor som har våldsbenägna män vet att det inte hjälper. Kvinnorna blir mycket begränsade i sitt rörelsemönster. Genom att ändra i lagen och även införa ett geografiskt besöksförbud, till exempel en hel kommun, skulle dessa kvinnor och barn kunna känna sig betydligt tryggare. Det tror jag är en väg man kunde gå. 35 () replik: Jag sade i mitt förra inlägg att jag tycker att förslag är intressant och väl värt att pröva. Men jag vill sätta in det i ett sammanhang. Det finns så väldigt mycket annat som vi också måste göra, annars kan vi skapa en falsk trygghet för de kvinnor som söker något som kan ge dem och deras, ofta många, barn hjälp och stöd. Vi väntar den nationella handlingsplanen . Den skulle ha kommit . Jag är beredd på och ser gärna att det skjuts fram någon månad om vi får en bra plan. Det är ändå det vi ska leva med i längden. Min fråga till är: Kommer konkreta förslag med i den nationella handlingsplanen, eller är den här debatten ett sätt att markera att man har en särskiljande uppfattning? 36 () replik: När den nationella planen kommer från alliansen kommer den att bli mycket bra. Det tror jag. Om det här förslaget kommer att vara med eller inte vet jag inte. Det är därför jag lyfter det i kammaren. Det är väl värt att pröva det. 37 () replik: Det förslag om tar upp är oerhört intressant. Jag tror precis som och föregående talare att det är viktigt att man prövar många nya metoder. Det är inte rimligt att det i sådana här fall är kvinnan som har hemarrest tillsammans med barnen. 38 () replik: Jag är glad för det stödet, och jag är också glad för det stöd som gav mig. Kan vi bli många här i kammaren kan den här motionen när den kommer upp till debatt kanske gå igenom. Det är min önskan med detta inlägg. 39 (): Vi skiftar snabbt ämne. Det finns också någonting annat som många oroar sig över. Det är det bristande intresset för EU-frågorna och den näst intill obefintliga debatten om EU-politik och EU:s framtid. Även jag oroas av detta. Ett sätt att öka intresset och debatten är givetvis att arrangera en folkomröstning om det senaste förslaget till , eller det reformfördrag, som har slutits. Väldigt många borde kunna instämma i det i stället för att förvånas och uttrycka avsky för kravet på en folkomröstning. Det gäller framför allt eftersom syftet med EU-konstitutionen efter i Laeken var att EU skulle komma närmare folket. Är det då så konstigt att fråga folket om det man har kommit överens om är rätt väg för EU att gå? Jag tycker inte det. Men många tycks inte dela min åsikt. Ett av de förslag som finns i det nya EU-förslaget är att vi ska ha en president och en utrikesminister för EU-frågor. Det kan man tycka är bra. Jag kan tycka att det är mindre bra. Men är det så farligt att fråga folket vad det tycker är bra? Det innebär fler majoritetsbeslut i EU när det gäller rättsliga och inrikes frågor. Idrottspolitik ska bli en EU-fråga, rymdpolitik ska ännu mer bli en EU-fråga och så vidare. Det är kanske läge att fråga folket: Är detta rätt väg att gå för EU? Har man inget stöd för vart EU ska gå kommer det bli ännu värre . Då får man ingen acceptans hos medborgarna. Har vi inte intresserade medborgare för den politik som drivs här i kan det sluta mindre bra. Vi har också märkt det just i valet till . Där kan man diskutera EU:s framtid och vilka frågor som ska debatteras. Valdeltagande sjunker för varje val sedan startade sina val . Det har blivit allt färre som röstar varje val. Det är ingen bra utveckling. Det kan ingen av oss tycka. Jag tycker därför inte att det är konstigt att fråga medborgarna vad de tycker om EU:s framtid genom en folkomröstning. Formellt innebär EU-konstitutionen att makt flyttas över till EU. kommer att ha en folkomröstning just av det skälet. Juristerna i diskuterar frågan, och även i förs diskussioner. Eftersom det är samma som vi diskuterar borde förslaget också innebära att makt flyttas över från till EU på samma sätt som det innebär på . Det är samma vi diskuterar. Det finns flera personer inte bara från oppositionen, och Vänstern, utan också från alliansens partier som kräver folkomröstning. Det är centerpartister och folkpartister som ser värdet i att vi diskuterar EU:s framtid. Sedan kan vi ha olika åsikter om vilken väg vi ska ta. Det viktiga är att vi diskuterar och att det finns en folklig förankring för den politik som drivs på EU-nivå. 40 () replik: Jag ska ta upp en väldigt fundamental fråga för och . Den illustreras av att man i det nya fördragsförslaget talar om att klimatet är ett nytt åtagande. Europeiska unionen är den organisation i världen som är starkast beträffande klimatfrågan och att bekämpa klimathotet. Det finns hundratals rättsakter som är bindande för medlemmarna och 5060 internationella avtal. Då skulle man kunna tro att miljöpartisterna skulle stödja den europeiska unionen och tycka att det var en bra organisation. Det är den starkaste organisationen i världen för att bekämpa miljöhotet. Man skulle kunna tro att ni skulle tycka att ska vara aktivt och medverka och stanna kvar inom organisationen. Men det är tvärtom. tycker att vi ska lämna den organisation som är starkast i världen på att bekämpa klimathotet. Ni vill försvaga den europeiska unionen bland annat genom att gå emot fördraget. Min fråga är: Vad är viktigast för i världen ? Är det att bekämpa den europeiska unionen och fördraget eller är det att bekämpa klimathotet i världen? Finns det ett svar på den frågan? 41 () replik: Det viktigaste är givetvis inte att bekämpa EU. Men om EU fattar beslut som aktivt motverkar aktiv miljöpolitik måste protestera. I artikel 147 lägger man nu till en bisats om att EU ska kunna jobba internationellt med klimatpolitik. Har inte EU kunnat göra det tidigare? Hade vi inte ett toppmöte som just var pådrivande i klimatfrågorna inför träffen med till exempel ? Jag kan tycka att EU borde ha gjort mer. EU antog ett mål för internationell klimatpolitik. Därmed betyder inte förändringen i artikel 147 i EU-konstitutionen någonting i verkligheten. Är det enda förslaget för att göra EU till en bättre aktör i klimatfrågorna är det inte tillräckligt. Jag måste tillstå att det inte är ointressant att EU faktiskt är en viktig aktör när det gäller internationell klimatpolitik. Där har rätt. 42 () replik: Det är inte ointressant att EU är den starkaste organisationen i världens klimatpolitik. Finns det ett svar på frågan, ? Vad är viktigast för att bekämpa ? Är det att bekämpa fördraget och EU som organisation? Det är vad ni gör och i varje debatt med denna inriktning. Eller är det viktigare för och att bekämpa klimathotet? Vad är svaret på den frågan, ? Kan vi få ett klart svar på den frågan? Finns det ett svar? Kläm i så fall fram det. 43 () replik: Givetvis finns det ett svar på fråga. Svaret är ja. Klimatfrågorna är viktigast. Det är också därför som vi tycker att eftersom vi nu är medlemmar i borde EU anta en som är bättre ur klimatsynpunkt, men den är dålig. 44 () replik: Det är trist och tråkigt att och verkar ha fastnat i EU-byråkratin och i stället för att lyfta sig och se om vi tillsammans kan utveckla . Ni vill att ska gå ur EU och bygga upp något nytt i stället för att utnyttja det redskap som finns. Det är 27 länder som är med, och 27 köar för att komma med. Vi har jobbat med fördraget. Det är bred enighet från alla regeringar, bred enighet inom parlamenten, och bred enighet i riksdag. Den här frågan lämpar sig inte så bra för folkomröstning. Som sade är det gåtfullt hur ett parti som har ett starkt miljöintresse och driver på medvetet vill försämra möjligheter att driva på inom EU och internationellt i klimat- och miljöfrågorna. EU breddar nu sin verksamhet från fred och säkerhet, från ekonomiskt välstånd och trygghet till miljö-, energi- och klimatfrågorna. Då säger nej. Det är gåtfullt. 45 () replik: talar om att fastna i byråkratin. Låt mig då påminna honom om att det var som drev på om att vi skulle godkänna den långtidsbudget som finns nu där man inte gör en enda förändring när det gäller EU:s byråkrati och där man inte gör några förändringar när det gäller EU:s jordbrukspolitik. Man låter den fortsätta vara nästan halva EU:s budget. protesterade och sade att vi inte bör ha en jordbrukspolitik på EU-nivå utan att vi borde satsa på de nya framtidsfrågorna. Men vi fick inte gehör från parti. Jag beklagar detta. Det finns enighet i parlamenten. Ja, men det är kanske inte det som är det viktigaste för mig. Jag tycker att det är viktigt att man har stöd bland befolkningen också när man ska driva en internationell politik. Det tror jag är viktigt. Det råder enighet i många parlament, men det råder kanske inte enighet bland befolkningen. Det är därför det är så bra att ha folkomröstning. säger att detta inte är lämpligt för en folkomröstning. Säg det till det irländska folket! Där ska man ha en folkomröstning. Andra länder 13 stycken hade en folkomröstning om det förra förslaget. Det går alldeles utmärkt. Några länder röstade för, och några länder röstade emot. 46 () replik: Tack, , för att du lyfter fram EU-frågorna under debattimmen! Det är lovvärt att man vill öka intresset för EU-politiken. Men jag måste fråga vad det är vi ska folkomrösta om. Att gör det är en sak eftersom landet har det i sin konstitution och grundlag. Men har vi ju förändrat det här till det nya förslaget till fördrag som man har fattat beslut om. Det innebär inte de stora förändringar som det var tidigare. Därför handlar det mer om att vi ska gå ut och diskutera med folket. Jag är den första att beklaga att den borgerliga regeringen lade ned . Men är det upp till oss att starta debatter och att även använda som en språngbräda. Folkomröstning tror jag inte löser problemet. Det handlar om mer energi från oss politiker i alla frågor, för vi behöver varandra. Jag tror att EU kan vara ett sätt att öka detta. 47 () replik: Givetvis är det jätteviktigt att vi riksdagsledamöter, och andra aktivt är ute och diskuterar EU-frågan. Men vi måste också kunna erkänna att det kanske inte är alltför många som lyssnar på oss och som kommer på möten som har EU som rubrik. Jag kan beklaga detta mycket. Jag kan konstatera att det har funnits ett stort intresse för EU-frågorna när vi har haft folkomröstningar om EMU och om vi skulle gå med i EU eller inte. Det fanns ett stort intresse för de frågorna. Folk var intresserade av att få veta mer. Jag tror att det är jätteviktigt. Därför tror jag också att det är viktigt att vi kan ha en folkomröstning. Det innebär ju att vi flyttar över makt från det här parlamentet till EU. Man kan inte säga att det fördrag som finns nu är helt annorlunda jämfört med det som fanns . Det är i princip samma förslag. Man har tagit bort några saker om flagga, hymn och så vidare. Men när det gäller de viktiga frågorna är det i stort sett exakt samma fördrag. 48 FINN () replik: räknade i sitt anförande upp inte mindre än sex vitt skilda olika frågor som berör den kommande EU-konstitutionen. bärande hypotes är att folket måste ta ställning på en och samma gång till alla de mer eller mindre komplexa frågor som ska bygga upp en ny, förhoppningsvis kommande, . Till förmån för parti och hans egen bedömning riskerar vi här att hamna i ett vakuum. Föregående talare ställde den konkreta frågan: Vad kommer folk att rösta om? Min konkreta fråga blir ännu mer tydlig: Vad är det som och vill formulera för svenska folket att ta ställning till när det gäller det kommande fördraget? Kan vi få ett besked om det så att vi sedan kan diskutera om det är lämpligt att folket tar detta eller om det folkvalda parlamentet delvis ska avlasta folket genom att ta ställning till var och en av sakfrågorna? 49 () replik: Vi måste ta ställning till ett paket. Vi kan inte lyfta ut separata frågor, där jag i vissa frågor skulle tycka att vi skulle rösta för och i andra att folket röstade nej. Det är paketet som är det viktiga här. Jag har kanske lite större förhoppningar och mer tro på svenska folket än vad Finn har. Jag tror att man kan göra en sådan paketlösning. I och för sig kan jag bli lite tveksam, för i förra valet riksdagsvalet lyckades folket kanske inte med den paketlösningen eftersom man valde en borgerlig regering. Om man hade känt till hela innehållet i paketet kanske man hade gjort ett annat val. Jag är som sagt lite tveksam där, men jag tror att det är så man måste säga. Vill man ha reformfördraget eller inte? Om det blir ett nej innebär det ett uppdrag till regeringen att förhandla fram ett bättre förslag. Det tror jag är viktigt. 50 () replik: Jag är en av de socialdemokrater som var oerhört kritisk mot EU-frågan. Jag har röstat nej i två folkomröstningar. Anledningarna till att jag nu har tagit ställning för att inte ha folkomröstning om konstitutionen är två. Den första frågan är att vi fattar beslut här i inte en gång men ganska ofta där vi för över makt härifrån till EU. Och vi gör det ofta enhälligt; det är sällan och är emot, och det är också sällan Socialdemokraterna är emot att flytta makten. Den andra frågan är den som har fått mig att ändra uppfattning, för jag var faktiskt för en folkomröstning från början. Det handlar om resultatet i flera länder där det visade sig att man egentligen inte hade sagt nej till . Det man hade sagt nej till var medlemskap för i EU. Om man hamnar i en sådan situation blir min fråga till : Tycker du att det är lämpligt att man i en folkomröstning får debatten om huruvida ska få bli medlem eller inte och att det blir det som fäller avgörandet i folkomröstningen? 51 () replik: Nej, det tycker jag givetvis inte. Det är fortfarande omdiskuterat hur fransmännen, holländarna och även spanjorerna och andra folk egentligen röstade. Vad röstade man ja till, och vad röstade man nej till? Det kan diskuteras i all oändlighet, precis som vi gör med riksdagsvalet . Röstade man för eller emot eller borgerligheten eller var det som person? Det kan man diskutera i all oändlighet. Jag tror att det viktiga är att vi diskuterar EU-frågan, och jag tror som sagt att man kan rösta om en paketlösning. Tycker man att detta är rätt inriktning för EU eller tycker man inte att det är rätt? tycker givetvis att om vill bli medlem i EU, för en debatt i och bestämmer sig för detta så är de välkomna. Vi ska inte bestämma hur andra länder resonerar om huruvida de vill vara med i EU eller inte. 52 () replik: säger att han vill använda folkomröstning för att höja intresset för EU. Jag tycker att det låter som om det vore precis tvärtom att minska intresset för EU. Det är oerhört svårt att sätta sig in i den nya konstitutionen. Det kan den vara även för oss förtroendevalda, men inte minst för enskilda människor. Det blir oftast ett ja eller nej till EU som man tror att man tar ställning till. Jag tycker också att man misstror både de förtroendevaldas ansvar och deras möjlighet att föra ut de olika frågorna på ett sätt som gör att människor kan sätta sig in i dem. Det är bara enstaka länder som har bestämt att de ska ha folkomröstning; det är ingen majoritet i EU. Jag tror att det handlar om att utveckla EU och inte motverka det. Jag tror också att vi alla kan ha synpunkter på olika frågor inom konstitutionen liksom vi har på olika frågor här i . Vi har ju inte folkomröstningar för det. Jag skulle vilja ställa en fråga. Det vilar ett stort ansvar på oss riksdagsledamöter och förtroendevalda. Är inte och beredda att ta det ansvaret och själva driva frågan och inte lämpa över den på svenska folket? 53 () replik: talar om att lämpa över frågan. Det är faktiskt inte så många folkomröstningar vi har haft i . De två senaste har handlat just om EU-medlemskap. Den stora, viktiga frågan är: Ska man lämna över makt eller inte? Det är inte den vanligaste fråga som vi avgör i . Om man lämnar över makt från de folkvalda till en annan organisation, eller till EU i det här fallet, tror jag att det är viktigt och bra att fråga svenska folket om de är beredda att göra det. Vi kan dra olika slutsatser, men jag tror att det är viktigt att vi diskuterar frågan mer än vad vi gör . Jag kan också beklaga att vi är ute för lite och diskuterar EU-frågan. Jag tror inte att det räcker med att EU-minister åker ut och besöker tio kommuner . Vi måste ha mer diskussion om EU, för det påverkar oss så mycket. En bok för alla 54 i (s): Läsandet och litteraturen är ett ämne som allt oftare diskuteras. Jag tycker att det är bra att vi diskuterar boken och läsandet. Läsandet är en förutsättning i varje människas bildningsprocess. Därför är det viktigt att stimulera till läsning, gärna i så tidig ålder som möjligt. Vi vet att det är stora skillnader mellan hur mycket man läser. En del läser inte alls. Den största gruppen som aldrig läser är yngre män. Men vi kan också se undersökningar som visar att läsandet minskar i alla åldrar. När vi nu ser detta blir jag som socialdemokrat väldigt oroad när man i det budgetförslag som regeringen har lagt fram för tar bort det statliga stödet till bokförlaget bok för alla. Ett uppdrag som de har haft är att erbjuda kvalitetslitteratur till låga priser till vuxna och barn. Men de har också ett viktigt uppdrag att jobba med läsfrämjande insatser. Från och med årsskiftet blir de alltså av med sina som de har haft för denna verksamhet. Detta slår undan benen på den verksamheten. Och alla de värdefulla läsfrämjande insatser som de har jobbat med kommer i och med det också att försvinna. De har jobbat mycket med projekt gentemot de grupper som kanske läser minst. Vi talar ofta om att det är viktigt att vi får barn att läsa, men om vi som vuxna inte läser, som ändå är förebilder för våra barn, finns det en stor risk att de inte tar till sig det skrivna ordet. Ett väldigt lyckat projekt som man har jobbat med är En bok för alla. Man har just vänt sig till i första hand LO-kollektivets medlemmar och män.