prot · GV0917 · 2007-10-26 00:00:00 — JämO är en myndighet med ett antal personer anställda, och i samråd kommer vi överens om vad de ska göra. Vi frågar hur mycket det kan komma att kosta, och så betalar vi ut de pengarna. De kan inte sitta och säga att det kostar 2 miljoner, och så säger vi att de ska ta 10 miljoner och så får vi se vad som händer. Det är inte så det fungerar. Det är ändå statens ekonomi det handlar om. Det är skattebetalarnas pengar. De måste användas på det mest effektiva och bästa sätt. Men om JämO skulle se att de pengar som de har fått för kampanjen inte skulle räcka till är det bara att de kommer tillbaka och talar om det för oss. Det är inte jag som hanterar JämO:s dagliga verksamhet och utbetalningar. Det är bara de som kan se hur mycket de lägger ned på arbetet, hur mycket det kostar och om det räcker. Så kan de återkomma så vi får föra den diskussionen vidare. Det är jätteviktigt med aktiva åtgärder. Det är väl JämO och DO som framför allt jobbar med aktiva åtgärder. Det är självklart att det är jätteviktigt att också det sättet att jobba på förs över till de ombudsmän som inte jobbar riktigt på det viset. Du behöver inte oroa dig för att det kommer att försvinna eller att JämO kommer att försvinna. JämO är den största av ombudsmannamyndigheterna. Eftersom JämO har funnits längst har de mer vana, och den erfarenheten tror jag kan komma de andra ombudsmännen och deras arbete till nytta. Det är heller inte tänkt att kompetens bara ska blandas hej vilt och försvinna, utan de som jobbar med jämställdhetsfrågor och jämställdhetslagen kommer självklart att fortsätta vara experter på området, precis som de som jobbar med annan diskriminering kommer att vara experter på sina områden. Vad jag hoppas kunna uppnå är helt enkelt att vi ska komma till en nivå när det gäller diskrimineringslagstiftningen som medborgarna känner sig trygga med och där de känner att de har ett skydd. Det tror jag att vi uppnår när vi har samma lag. Det har funnits en tendens att tycka att JämO bara representerar lagstiftning för fifty-fifty män och kvinnor. Man ser jämställdhetslagar som kvinnolagar, vilket de inte är, utan de är diskrimineringslagar på precis samma sätt som att lagen mot etnisk diskriminering inte är en lag bara för en enda minoritet i samhället. Till syvende och sist handlar det om enskilda människor som diskrimineras, och för den enskilda människan spelar det ingen roll om det sker på grund av kön, hudfärg, religion eller någonting annat. Det handlar alltså om att inte kränka enskildas mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt för mig att vi har en lag. Vi säger att det är oacceptabelt att diskriminera, oavsett grund, och det uppnår vi med att ha en enda lag och en ombudsman. Jag är övertygad om att detta kommer att bli bra, både för den som riskerar att bli diskriminerad, för företagen och för ombudsmannamyndigheten. Det finns många erfarenheter att utbyta genom att gå samman. 75 (): Jag delar inte ministerns uppfattning om att man inte skulle kunna tillföra JämO mer pengar. Jag har byggt mina tankar på att man som politiker kan styra dit man vill. Vill man ha resultat måste man också tilldela pengar. Jag skulle också vilja kommentera de övriga satsningar som ministern tar upp i sitt svar. Jag tycker att det är lite beklagligt att ministern alltid tar upp de hushållsnära tjänsterna som om det var någon betydande sak för majoriteten av familjerna i samhället. Jag tror att det är en väldigt liten del av familjerna som kommer att utnyttja detta. De siffror vi har fått visar dessutom att det mest är männen som utnyttjar tjänsterna. Ministern tar upp det här med värderingar. Jag tror att det är väldigt viktigt, och det är därför jag själv inte tror på jämställdhetsbonusen. Jag tror inte att det handlar om pengar, utan jag tror att det handlar om värderingar och könsroller. Den statistik jag har fått av visar ju inte på några större förändringar efter att man gjort olika förändringar i lagen, till exempel höjningen av taket . Där har det inte blivit några förändringar i förhållandet mellan män och kvinnor, utan när män tog ut mer tog även kvinnorna ut mer. Förhållandet har alltså inte alls förändrats, och det är därför jag inte tror på jämställdhetsbonusen. 76 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag försökte bara ge exempel på det som var relevant för arbetsmarknaden, men det är klart det finns flera andra beslut som har fattats för att uppnå bättre jämställdhet i samhället. Vi har satsat pengar på kvinnors hälsa och forskning kring detta. Vi har fattat beslut om pengar för att höja kunskaperna hos de relevanta myndigheterna i samhället när det gäller mäns våld mot kvinnor. Vi jobbar med jämställdhet och kommunikationer. Hur ska man organisera kommunikationerna för att det ska vara bra för både män och kvinnor? Vi vet ju att kvinnor resor annorlunda än män. Det är klart att jämställdhetsarbete sker på många områden. Det var det som var relevant just för familje- och yrkesliv som jag nämnde i mitt svar här. Och jag tror att det är bra med hushållstjänster även om tjänsterna inte når alla. Du inledde med att säga att jämställdhet är en frihetsfråga. Ja, och det betyder kanske inte att alla måste göra samma sak. Alla har sina egna livspussel som de ska försöka få ihop på olika sätt. Min och regeringens uppfattning är att vi politiker ska se till att skapa förutsättningar och olika valmöjligheter. Sedan måste det till syvende och sist vara upp till individen att utifrån sin definition av frihet och sitt liv välja hur han eller hon vill göra. Det är klart att tanken med ett höjt tak var att männen skulle ta ut mer. visar det sig att både män och kvinnor tar ut mer. Vi ska dock inte beklaga att också höginkomsttagande kvinnor vill ta ut mer ledighet med sina barn. Det är också bra. Men vi vill fortfarande se ett jämnare uttag. Jämställdhetsbonusen blir ett komplement till höjt tak. Med detta når vi säkert en bit på väg. Det kanske inte löser alla problem, men då får man i så fall tillsätta ytterligare åtgärder. Det är så politiken fungerar. Det finns inga universallösningar och inga experimenthus där vi går in och experimenterar och så vet vi vad resultatet ska bli och kan sätta in politiken i samhället. Man kan bara gissa sig fram och hoppas att det ska leda till resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:35 om Jämstöd Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten 77 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig om jag avser att genomföra de förslag som Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten lämnat. Vidare vill veta om jag har andra förslag till aktiva åtgärder för att främja jämställdhet och garantera en jämställd medborgarservice. Jämstöd överlämnade sitt slutbetänkande och redovisade sitt arbete och sina erfarenheter för mig . Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag bereds inom . Regeringen avser att återkomma med förslag om stöd till arbetet med jämställdhetsintegrering inom statlig och sektor. Jämställdhet omfattar hela regeringens politik och jämställdhetsintegrering utgör den strategiska grunden för arbetet. Jag kan försäkra att arbetet kommer att fortsätta och förbättras med syfte att kvalitetssäkra regeringens politik med hjälp av ett jämställdhetsperspektiv. Den kraftiga ökningen av resurser till jämställdhetspolitiken innebär ökade möjligheter att främja särskilda jämställdhetsinsatser inom andra politikområden. Regeringens tydliga vilja när det gäller jämställdhet har kommit till uttryck genom en rad reformer och åtgärder. En kraftfull satsning på att främja kvinnors företagande, införandet av en jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen och stöd till forskning om kvinnors hälsa är exempel på redan beslutade reformer. kommer regeringen även att lägga fram en handlingsplan för att motverka mäns våld mot kvinnor. Regeringen avser också att presentera en handlingsplan för att motverka prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Avslutningsvis vill jag försäkra att ett aktivt jämställdhetsarbete präglar regeringens arbete. System som konserverar fördelningen av makt och resurser mellan könen ska motverkas och förändras. Det är min och regeringens övertygelse att när kvinnor och män delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. 78 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Utgångspunkten för jämställdhetspolitik är den könsmaktsordning som präglar hela samhället och som resulterar i de orättvisor som finns när det gäller makt och resurser. har jag fortfarande inte förstått om jämställdhetsministern har samma utgångspunkt som vi. Ministern har sagt att hon inte är feminist. Ministern har sagt att hon inte tror på strukturer. Det oroar mig lite. Jag skulle gärna vilja höra vad ministern säger om sin utgångspunkt . Jag tror nämligen att det finns en fara i att inte ha insikt om att grunden till ojämställdheten har med makt att göra. Då blir det svårare att skapa en normativ förändring. Det blir också svårare att nå de jämställdhetspolitiska målen att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jag har en fråga till ministern. Det står i budgetpropositionen att jämställdhetsintegrering ska utgå från de jämställdhetspolitiska målen som kommer att ses över. Menar ministern att hon har för avsikt att revidera målen? Varför i så fall? Varför behöver vi en kraftfull satsning på integrering? Jo, 1994 beslöt den dåvarande borgerliga regeringen att integrering skulle användas som strategi för att uppnå målen. , senare, ser vi vilka svårigheter som finns. Flera studier har visat att det behövs stöd och hjälp. har det gjorts flera lyckade jämställdhetsprojekt. Men det är väldigt svårt att föra in de här projekten i huvudfåran. Det är ju hela huvudfåran som måste förändras. Det är också därför som jämställdhetsperspektivet måste finnas i den ordinarie verksamheten och i styrsystemet. Det var därför den dåvarande jämställdhetsministern 2005 tillsatte utredningen . Uppdraget har, som ministern har sagt, varit att jobba operativt med utbildning och att ta fram arbetsmetoder. Jag undrar om ministern har för avsikt att ta hela förslaget, som har fått otroligt positiv respons där ute. Om hon gör det får vi en kraftfull infrastruktur för hela landet, och jag tror att vi uppnår väldigt mycket med det. Särbehandling görs oreflekterat och könsmönstren fortplantas . Det vet ministern också. Om vi ska få till en förändring av ett kraftigare slag måste vi ha den här infrastrukturen. Vi kan inte ha projekt hit och dit och låta olika kommuner och landsting ta tag i saken själva. Vi behöver bidra med den här infrastrukturen. Åter kommer jag till ministerns jämställdhetspengar. Det finns pengar, och jag undrar om inte ministern ändå har för avsikt att köpa paketet, som eventuellt kan modifieras lite. 79 Integrations- och jämställdhetsminister (): Teorin om könsmaktsordning använder inte jag. Framför allt blev det tydligt att jag inte kan använda mig av den i det prioriterade arbete jag har gjort på jämställdhetsområdet, nämligen mäns våld mot kvinnor, då jag väldigt tidigt upptäckte att de program som var på gång från den förra regeringen och som delvis utgick från teorin om könsmaktsordning ledde till att man inte kunde uppmärksamma våld i samkönade parrelationer. Man kunde inte uppmärksamma det som vi kallar för det genusrelaterade våldet. För mig är våld i nära relationer viktigt att uppmärksamma på olika sätt när jag sätter ihop ett handlingsprogram. Det räcker inte bara med att se det våld som kommer från män och riktas mot kvinnor. I förhållanden med kvinna och kvinna kan man misshandla varandra, man och man kan misshandla varandra. Utgår vi från ett biologiskt perspektiv, det vill säga könsmakten att den som föds som man därmed föds med makten och är överordnad kvinnan tror jag inte att vi når hela vägen ut. Vi lyckas inte täcka alla aspekter. Däremot tror jag på en över- och underordning som av historiska skäl framför allt går från man till kvinna. Men, återigen, över- och underordning kan gå från kvinna till kvinna, från man till man och från kvinna till man. Det är undantagen i kanten. Jag håller med dig om att det framför allt är män mot kvinnor, men så fort man bara talar om könsmaktsordning känner jag att det går tillbaka till biologiska förklaringar som gör att så mycket annat hamnar utanför. Därför skulle jag föredra att vi diskuterar över- och underordning, för då kan vi lättare komma till rätta med de problem som vi kan se i samhället. SKL jobbar ju , som du säger, med ett antal projekt när det gäller jämställdhetsintegrering. Jämstöd lämnade sitt bidrag till oss. de jobbade som kommitté jobbade de också operativt med myndigheter. Det arbetet har varit framgångsrikt. Jag har fått remissvaren till departementet , och jag måste behandla dem i vanlig ordning. Jag kan inte säga att jag köper hela paketet. Det jag kan försäkra dig om är att det här arbetet är viktigt, och vi ska se till att den service som vi erbjuder medborgare jämställdhetsintegreras. Vi vet att kvinnor får sämre vård, mindre tid med läkare, äldre mediciner, mindre omsorg och så vidare. Det är oacceptabelt. Att ambulansen tar på sig när det är en kvinna och inte en man är oacceptabelt. Det är orimligt. Så får det inte vara. Jämställdhetsintegrering som metod är bra och effektivt. Vi ska använda oss av den, och jag är beredd att satsa de pengar som det kostar. Återigen, jag bereder frågan inom och vi får återkomma med en skrivelse, proposition eller vad det blir till . Men jag kan försäkra dig om att det är ett viktigt arbete och att det ska finansieras. 80 (): Jag blandar inte in biologi i mina diskussioner. Jag tror inte att det är någon som står för könsmaktsteorierna som pratar om biologi. Vi pratar om strukturer. Det är inte hemma hos mig utan hela samhället som genomsyras av de strukturer som ger det manliga könet en fördel, som ger mannen ett annat liv än kvinnorna har. I utredningen finns det andra förslag, att regleringsbreven måste ha tydligare mål och en stringentare återrapportering. Jag undrar hur ministern ställer sig till det förslaget och till några andra förslag också. Det känns hoppfullt ändå tycker jag att ministern har för avsikt att göra någonting i alla fall. Jag hoppas verkligen att det blir en kraftfull satsning så att vi en gång för alla kan börja jobba med det här. Jag har själv haft kontakt med arbetsförmedling, länsstyrelse och Jämt, som jag har haft stor insikt i, och jag vet att folk står utanför och väntar på att ministern ska säga ja till det här så att vi inte tappar farten. Jag hoppas att den här beredningsprocessen inte tar så . Jag vet ju att remisserna kom till ministern. Jag har satt mig in i dem och ser att det finns väldigt positiv respons där ute, från majoriteten i alla fall. Jag måste ändå fråga en sak som är lite oklar. Jag har tittat lite i det faktablad jag har här och jag har jämfört med ministerns svar. I svaret har ministern plockat bort landstingen. Det handlar bara om kommuner och myndigheter som ska få stöd. I faktabladet nämner man också landsting. Jag bara undrar lite hur ministern har tänkt sig. Jag har väldigt svårt att se att landstingen skulle klara sig utan det här stödet eller att de skulle bygga upp en egen organisation när det gäller stöd. Alla bör få stöd från samma håll. De kan byta erfarenheter och stärkas på så sätt. Jag vill gärna ha ett klargörande av det. 81 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är klart att det gäller landstingen också. De hör ju till de viktigare serviceinstanser vi har i vårt samhälle. Det står kommuner. Jag reagerade inte ens på det. Jag tänkte bara att man brukar kunna tala om primär- och sekundärkommuner. Där ingår landstingen. Det behöver du inte oroa dig för. Tvärtom täcker Kommuner och Landsting båda nivåerna. Vi följer deras arbete. Vi tog tacksamt emot den forskning de lade fram om hur vården ser ut i , och vi samarbetar nära med dem i vårt arbete med hur jämställdhetsintegrering ska utformas för att också kunna användas i Kommuner och Landsting. Sanningen är den att det inte är staten som äger den verksamhet som kommuner och landsting erbjuder. Det kan bara de själva göra. Där är det nödvändigt att vi samarbetar med dem. Jag har sagt att vi är beredda att satsa det som behövs för att det ska fungera bra. Det är ändå på medborgarservice som pengarna ska läggas för att vi ska uppnå verklig jämställdhet. Där tror jag att vi är ganska överens. Men jag kan inte ge dig svar på exakt vilka åtgärder ur Jämstödsbetänkandet som jag kommer att prioritera. Jag kan inte göra det, för jag har ännu inte fått redovisning av sammanställningen av remissvaren. Jag kan precis som du känna frustration över att det ibland går långsamt. Men så är det med demokratin. Så fungerar det i . Var sak har sin tid, och vi jobbar så fort vi kan. Personalen gör vad den kan. Jag kan liksom inte stressa på mer än så. Vi får återkomma med någon form av produkt på det här området. Det är viktigt att prioritera. Det är en av de fyra saker jag brukar säga att jag vill ha gjord under den här mandatperioden. Det är ett paket om mäns våld mot kvinnor och ett om trafficking och prostitution. Det är ett paket om jämställdhetsintegrering men också om bättre jämställdhet på arbetsmarknaden. Det är de fyra saker jag ser framför mig, och jag avser att finansiera dem så långt det finns möjlighet. 82 (): Det gläder mig. Jag kommer att följa arbetet, och jag hoppas att vi snart får se en proposition eller skrivelse om detta så att vi kan fatta beslut och få någon ordning på situationen med jämställd service. Jag tänkte bara kommentera de andra förslagen som ministern har lagt fram när det gäller särskilda satsningar. Jag tror att ministern förstår att man inte kommer så långt med specialsatsningar för kvinnligt företagande. Jag har absolut inget emot det, men det är samma sak. Det blir i projektform. Det satsas 100 miljoner. När de 100 miljonerna är slut får inte de andra kvinnorna del av pengarna. Det handlar om att förstå att det är fråga om integrering. Jag har själv lyssnat på ett föredrag om ett projekt. Man talade om att det var lika många män och kvinnor som kom för att få rådgivning, men det var fler män som startade företag än kvinnor. Det var just för att människor bemöts utifrån könet. Kvinnorna får andra frågor än männen. Kvinnorna förväntas ta hand om familjen, och svårigheter hittas. Det sitter i ryggmärgen på folk. Det är inget som folk gör medvetet. Det är likadant i fråga om kultursatsningen på . Det kommer inte att ge några större effekter. Det är bara för att visa att man gör något, och det blir inte någon större förändring av kultursektorn. 83 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det verkar som om och jag närmar oss varandra mer och mer. Jag kan känna en stor besvikelse när oppositionen alltid vill mäta åtgärder i pengar. Det är precis så ni har räknat . Ni har inte fattat beslut om att ge pengar till den och den. Men det är som du säger, nämligen att de pengarna inte ger de långsiktiga stora penseldragen som behövs i samhället för att uppnå verklig jämställdhet. Det måste vara långsiktighet i det man gör. Då måste man också räkna, och arbetet måste beredas på olika sätt. Jag kan bara konstatera att alla de beslut vi redan har fattat även om det beklagas att det är bara 40 miljoner från årets anslag kostar totalt 285 miljoner . Det är faktiskt 125 miljoner mer än hela anslaget för hela förra mandatperioden. För mig är detta viktigt. Det är precis som du säger: Om vi ska nå verklig skillnad måste vi faktiskt tänka igenom och satsa på de åtgärder inte projekt som också kan ge resultat. Då tar det lite . Då kan vi inte portionera ut 400 miljoner , såsom oppositionen har efterfrågat . Jag håller med dig om att det är fråga om jämställdhetsintegrering. Men måste man se på var ojämställdheten och orättvisorna finns. Till exempel har det inom kulturen inte funnits några pengar alls att söka för att experimentera. Det är också viktigt att kunna experimentera. Det är det som SKL har gjort med ett antal projekt på jämställdhetsintegreringsområdet. Det är det som måste bli verksamhet från projekt till verksamhet. Det är så det ska fungera. Jag lyssnar gärna mer till vad ni har att säga, men jag tror att vi ligger nära varandra i vad vi vill uppnå . Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:17 till socialutskottet /08:25 till skatteutskottet /08:32 till miljö- och jordbruksutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för proposition 2007/08:25 skulle förlängas till . EU-dokument SEK(2007)1188 till finansutskottet Anmäldes och bordlades betänkande 2007/08:JuU2 Dokumentation av muntlig bevisning genom ljud- och bildupptagning betänkande 2007/08:UU3 Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner betänkande 2007/08:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2007/08:TU2 En effektivare lag om elektronisk kommunikation utlåtande /08:KrU2 om idrott 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:82 Marknadshyror eller bruksvärdessystem av () till statsrådet () 2007/08:83 Nivån i a-kassan av () till arbetsmarknadsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08: 163 Tingsrätterna i av () till justitieminister () 2007/08:164 Skyltning vid motorvägar av () till statsrådet () 2007/08:165 Arbetsmiljöforskning av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:166 och sänkta arbetsgivaravgifter av () till finansminister () 2007/08:167 Brottsprovokation av () till justitieminister () 2007/08:168 Bevisprovokation av () till justitieminister () 2007/08:169 Miljöåtgärder i miljonprogrammets bestånd av () till miljöminister () 2007/08:170 Energieffektivisering i miljonprogrammet av () till näringsminister () 2007/08:171 Miljonprogrammens upprustningsbehov av () till statsrådet () 2007/08:172 Miljöfarliga skeppsvrak runt Sveriges kuster av () till miljöminister () 2007/08:173 Kontroll och övervakning av anställda via IT av () till justitieminister () 2007/08:174 Personer som inte ens är statslösa av () till utrikesminister () 2007/08:175 Den ekonomiska situationen för asylsökande med avslagsbeslut av () till statsrådet () 2007/08:176 Tibetaner i rättsligt vakuum av () till statsrådet () 2007/08:177 Avrättningar i av () till utrikesminister () 2007/08:178 Behovet av en gasledning på av () till näringsminister () 2007/08:179 Användning av beteckningen hivman av () till statsrådet () 2007/08:180 Arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen i forskningspropositionen av () till statsrådet () 2007/08:181 ansvar för barns och ungdomars placering utifrån LVU av i (s) till socialminister () 2007/08:182 Detaljplaner för vindkraftverk av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:82 Mitträcke på norr om av () till statsrådet () 2007/08:119 Turkisk dom mot skändning av turkisk identitet av () till utrikesminister () 2007/08:133 Fortsatta kränkningar av yttrandefriheten i av () till utrikesminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 39 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 78 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.