prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Detta hade ju väckt ett ramaskri från svenska folket, och även bland ledamöter är jag övertygad om, för det vore ju fullständigt uppåt väggarna vansinnigt. Och är vi ändå valda en gång. Tänk om vi hade fötts till denna post sedan generationer tillbaka! Allt detta talar för samma sak: Låt åtminstone diskutera de här frågorna! Det är det mest demokratiska. I detta anförande instämde och (båda v) samt (). 31 HANS () replik: Låt mig påminna om vad sade tidigare i den här debatten när det gällde förvaltningsfrågor. Han försvenskade då ett amerikanskt uttryck: Om det inte är sönder, varför fixa det? Jag skulle vilja fråga : Vad är det som är sönder? Vad är det du och ditt parti vill fixa? Jag tycker att du kan vara lite tydligare. säger du att du tycker att man kunde ha breddat , men , egentligen vill du mycket mer. Tror inte fru talman också att det är så att inte tycker att det är tillräckligt med att får undersöka statsskickets fundament utan att hon i själva verket vill ifrågasätta det och skulle vilja ha ett annat statsskick än det vi har? Då har jag en fråga till er. Ni är ju tre partier. Ni kanske till och med kan bilda regering om ni får makten . Är ni intresserade av att seriöst pröva frågan och att avskaffa det befintliga statsskicket och ersätta det med ett annat? Miljöpartister, vänsterpartister och ett antal socialdemokrater har ju varit uppe och vittnat om det. berättade tidigare här i debatten om den mognad som ändå finns inom alliansen och borgerligheten, där det finns principiella republikaner men där man ändå säger att det finns en så överväldigande folkmajoritet för monarkins bibehållande att det inte är en viktig fråga. Med en alliansregering så kommer det nuvarande statsskicket att bibehållas. Så , var lite tydligare! Nog är det väl egentligen så att du vill ha mer än en breddning av ? Du vill ha ett avskaffande av monarkin. 32 () replik: Det låter nästan som om jag är anklagad för ett grovt brott när jag får höra det här. Det är helt riktigt att jag vill mycket mer än så här, men jag tycker att detta är ett väldigt viktigt första steg. hade vi en annan grundlagsutredning som också skulle se på grunderna i svensk demokrati och svenskt statsskick. Då vågade man komma fram till en kompromiss kallad Torekovskompromissen, där man avlövade kungen en del av hans maktbefogenheter i alla fall. Det var ett viktigt steg. Det har gått . Kan vi inte låta denna grundlagsutredning få samma rättighet som förra gången så att man åtminstone får lov att diskutera den här frågan? Det är möjligt, om man gett uppdraget till utredningen, att de antingen inte skulle diskuterat frågan eller kommit fram till att vi på grund av folkmajoriteten inte gör någon dramatisk förändring. Kanske hade de uppnått en kompromiss och tagit bort en del av avarterna, till exempel bristen på religionsfrihet och åtalsimmunitet för kungen vad vet jag. Det hade i alla fall varit ett första steg. Även om kom fram till att vi avskaffar kungahuset, att vi kan acceptera det, att det gått för långt och vi lever i ett modernt samhälle, att vi inte kan vänta , skulle frågan självklart föreläggas svenska folket för beslut, troligtvis genom en folkomröstning, eftersom den splittrar partierna och av många anses vara viktig. Då skulle folket få tycka till på ett demokratiskt sätt. Det är grunden för hela diskussionen. Det demokratiska är att tillåta att diskutera frågan. Sedan kan vi fatta beslut i demokratisk ordning. Att svenska folket fick tycka till i frågan tror jag inte heller är något som skulle uppröra dem. 33 HANS () replik: Precis som säger är det här en fråga som möjligtvis splittrar och rister partierna, men den splittrar och rister inte folkflertalet. Jag är ganska övertygad om att det finns en rätt kompakt uppslutning bakom det svenska statsskicket såsom det ser ut . Jag kan inte komma ifrån att ord han var ju tidigare regeringsmedlem dallrar tungt i kammaren, fru talman. Han sade två saker, varav det första gällde just förvaltningsfrågor, nämligen: Om det inte är sönder, varför fixa det? Min fråga till är därför: Vad är det som är sönder i det svenska statsskicket? Det andra sade var att det är viktigt med stabilitet även om han då talade om en riksdagsmajoritet och somliga har pekat på vad han ursprungligen avsåg med det. Det handlar om antalet partimandat i kammaren. Jag tycker att stabilitet är ett viktigt argument och vill därför peka på det. Om man ser på de länder som har konstitutionell monarki låt mig, fru talman, nämna , , , , vill jag fråga om hon inte delar åsikten att just de länderna utmärks av stabilitet och trygghet. Är inte ett gott exempel på det? De hade problem i kammaren, Cortes, med ett försök till militärkupp. blev då den enande symbol som kunde mota tillbaka kuppmakarna. Jag tror att monarkin är viktig för stabiliteten. Uppenbarligen är stabiliteten viktig också för och . 34 () replik: När det gäller opinionen har det faktiskt skett en förskjutning. i mäter opinioner , alltså inte bara vid ett speciellt tillfälle. De mätte ganska hur stödet för kungahuset hade förändrats hos svenska folket . De ställde frågan: Är republik en dålig eller en bra idé? Det visade sig att numera tycker att det är en dålig idé medan tycker att det är en bra idé. Det finns alltså fortfarande en tydlig majoritet för kungahuset. Det intressanta är att man mätte har förskjutningen varit , det vill säga fler tycker att republik är en bra idé jämfört med . Då är det ändå fråga om en väldigt . När man frågar ungdomar kan man se att stödet för republik, och därmed mot monarki, är ännu större. Det har alltså skett en mycket tydlig förskjutning. Om man frågar om kungen som person är det naturligtvis fler som tycker att han väl verkar vara en trevlig prick. Om man däremot frågar om statsskicket, som ju är grundfrågan, ifrågasätter allt fler det som en självklar princip. Det vore ju absurt att säga att om en politiker är populär så ska vi ändra statsskicket så att den politikern kan sitta kvar på livstid och inte kunna avsättas. Det är det som diskussionen tenderar att sluta i, nämligen att man säger att de är trevliga som personer. Det handlar emellertid om mycket mer grundläggande demokratiska principer. Kungafamiljen är själva offer för systemet. De saknar grundläggande rättigheter. De har från tidig ålder hjärntvättats in i systemet. Det är en otrolig press på dem med hård massmediebevakning från det att barnen är små. Egentligen har vi ett omänskligt system i . När det gäller de demokratiska länderna har vi bland annat och som är republiker. Vi har , och vi har , där för övrigt kungen deltog i en statskupp . Det är ganska absurt att tala om personliga egenskaper. Det är olika från land till land. 35 (): Låt mig tacka för en bitvis mycket spännande diskussion om författningsbetänkandet. Jag skulle vilja bidra med ett par kommentarer till det som gäller arbete och börja med att påminna om grunderna för att utredningen och kommittén tillsattes. Den tillsattes ju på initiativ av den förre statsministern, , och motiverades bland annat med att det under de som gått sedan huvuddragen i vår nuvarande regeringsform togs fram skett ett par ganska grundläggande förändringar i den svenska demokratin. En av de uppenbart stora förändringarna i till är att partiernas medlemstal fallit rätt dramatiskt. Detta, fru talman, tror jag har bäring på den diskussion som varit om valsystem och personval. Det är nog så att när partiernas medlemstal faller och vi har ett valsystem som i praktiken, med några få undantag, ger partierna monopol på att utse vilka som ska vara riksdagsledamöter faller också legitimiteten för att ha ett så starkt system. Därmed ökar motivet för ett större inflytande för väljarna, det vill säga för mer personval. Det är en intressant observation som vi diskuterat mycket i , och jag anser att det är en förändring som våra förslag måste ta fasta på. Beträffande personval har vi haft flera forskningskonferenser och seminarier kring det och då särskilt tittat på våra nordiska grannländer. Vad gäller slår man där fast och många forskare pekar också på det att personvalsreformen absolut stärkt banden mellan väljare och valda. Personvalet ökar kännedomen om vilka politiker som företräder en som det ökar politikernas, parlamentarikernas, intresse för att ha en dialog med sina väljare. Man ser inget samband med att valdeltagandet i är lågt. Vad gäller ett annat grannland, , kan man där närmast se det motsatta förhållandet, nämligen att personval fungerar som ett verktyg för att hålla uppe valdeltagandet. Det är till och med så att personvalet i de grupper som i , liksom i , har ett lågt valdeltagande invandrare, nykomlingar i samhället fungerar som ett verktyg för att öka valdeltagandet i dessa grupper. Det blir ett verktyg mot utanförskap och för delaktighet i vår demokrati. Om vi ser till vår egen svenska historia menar flera forskare, just vad gäller valdeltagande, att betydelsen av hård konkurrens är helt essentiell. Hård konkurrens mellan partier, mellan politiska alternativ, driver upp valdeltagandet. Jag vill påminna om att all-time-high vad gäller svenskt valdeltagande nåddes 1976 när en borgerlig regering tog makten efter ett långvarigt socialdemokratiskt maktinnehav. Också ökade valdeltagandet utifrån ungefär samma utgångspunkter, efter ett långvarigt socialdemokratiskt regeringsinnehav. Jag tror att dessa erfarenheter, synpunkter och kommentarer är viktiga, och de ska vara vägledande i det arbete som har framför sig vad gäller att försöka vitalisera den svenska demokratin och det svenska valsystemet. 36 (): Låt mig bara i all korthet säga att i sitt huvudinlägg förde ett ganska bra resonemang om folkomröstningar, om vikten av att vara noggrann med det instrumentet. Jag tyckte att det var bra. Sedan påstod han att jag skulle ha farit i väg när det gällde noteringen om valdeltagande och skilda valdagar och valde att nämna det enda undantaget , det vill säga 1958. Det är det enda undantaget där valdeltagandet i kommunalvalet var högre än i riksdagsvalet. Under debatten gick jag ut och hämtade statistik för att få noterat i protokoll att valdeltagandet i kommunalvalet genomgående har varit mycket lägre . I kommunalvalet var deltagandet . I riksdagsvalet , var det . I kommunalvalet var deltagandet , och i riksdagsvalet var det . Vi kan gå framåt några decennier . 1960 var deltagandet i riksdagsvalet och 1962 var det . riksdagsval var det , i kommunalvalet var det , och i riksdagsvalet var det . Genomgående skiljer det mellan deltagandet i kommunalvalet och i riksdagsvalet. Ryck alltså inte bara ut det årtal som utgör det enda undantaget utan se till helheten! Det är mitt budskap i detta inlägg. 37 () replik: Vi kan alla hämta statistiken. Jag gjorde det i förväg, och du gjorde det efteråt. Det som du säger stämmer, men du sade att det var en väldigt stor skillnad. Så stor är den inte. Man kan välja år på olika sätt, till exempel 1964 och 1966 då skillnaden var . Det är ingen dramatisk skillnad. är viktigt, för det är det enda året där vi hade två val och där kommunalvalet kom ungefär efter riksdagsvalet. Då borde valtröttheten att det är för många val ha slagit in. Det är det enda fall vi har, för alla de andra valen är det emellan. Därför är 1958 relevant. Det är alltså inte bara ett undantag, utan det är det mest relevanta exempel vi har för att kontrollera om det finns något historiskt belägg för någon sådan trötthet. Jag ville alltså att man inte skulle överdriva idén om jättestora skillnader och sedan ta hänsyn till just det här intressanta exemplet där det som pekade på uttrycks, nämligen att valdeltagandet ökar generellt när det är mobiliseringsval. Det är ett mycket intressant påpekande som kanske säger mer om valdeltagandet än om det är många eller få tillfällen. Valet 1976 nämndes tidigare. Vid valet som kom efter, 1982, var det också regeringsbyte. Det handlar alltså kanske inte om vår förmåga att mobilisera. Däremot kan det inte förnekas att risken för valtrötthet kanske skulle vara stor om vi fick fyra olika val. Det var det jag menade. 38 () replik: Jag förstod vad menade i sitt inlägg. Vad jag ville säga var bara att valdeltagandet i kommunalvalet genomgående var lägre. Man kan fundera på om skillnaden är liten eller stor. Om vi skulle ha en situation där valdeltagandet mellan två val plötsligt föll skulle vi betrakta detta fall som mycket stort och mycket allvarligt. Man ska alltså inte förringa den effekten. Sedan behöver man inte göra historiska jämförelser, utan man kan jämföra med andra länder. Där kan man se samma effekt. Där valdagarna är skilda åt har man i allmänhet lägre valdeltagande i kommunalvalen, såvida man inte har system med obligatoriska val det finns ju också länder som har det. Men det är alltså på det sättet. Man kan resonera mycket kring valdeltagandet och vilka faktorer som finns bakom. Jag tror att klara och tydliga politiska alternativ är viktigt. Det är en del som mobiliserar. En annan faktor är den som ni har pekat på att det finns möjlighet att få ta över makten igen. Så var det för oss 1982, och så var det för er 1976 och återigen 2006. Naturligtvis är det också viktigt. Ser man dock på den långsiktiga trenden är det de sociala skillnaderna, de sociala klyftorna, som är viktiga. Ju mindre marginaliseringen och de sociala klyftorna blir, desto mer ökar det politiska deltagandet. Detta var ett av budskapen i mitt huvudanförande: Var på er vakt nu när ni ökar de sociala klyftorna så mycket! Fundera lite över vad det kommer att innebära för det politiska deltagandet! Jag tror att det finns mycket stora risker med detta. 39 () replik: Om man följer logik kan man säga att ni ökade klyftorna , och därför minskade valdeltagandet. Kanske var det så. Jag vet inte om man vetenskapligt kan belägga sådana saker. Däremot har du rätt i den stora bilden: Ett mer socialt integrerat samhälle ger ett högre valdeltagande. I har vi stora problem med att grupper som är dåligt integrerade röstar för lite, så i det avseendet ger jag dig rätt: Vi måste sträva efter en social och kulturell integration så att vi får ett mycket bättre valdeltagande. Slutligen tror jag att det avgörande är om det är många val, inte om det är två olika. Det är i länder med många folkomröstningar och många val som man märker denna trötthet. Därför tycker jag att det var befogat när du pekade på att om vi får många val kan vi också få det här fenomenet. 40 () replik: Förutom valdeltagandet finns ju också risken, om vi skiljer valdagarna, att man tappar helheten i politiken, att man tappar de samband som finns mellan kommunerna, regionerna och landstingen samt riksnivån. Detta är egentligen de stora problemen med att skilja valdagarna åt. Vår inställning är att vi inte bör medverka till att genomföra sådana förändringar som tenderar att minska valdeltagandet eftersom valdeltagandet i sig har ett egenvärde. Det har varit mitt huvudbudskap . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 6 § Statsministerns frågestund 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsministern välkommen till frågestunden. Utbildning till vård- och omsorgsyrken 42 (): Vi har alla kunnat läsa hur få det är inom äldreomsorgen som har en riktig grundutbildning för det viktiga yrke som de ska fungera i, fyra av tio enligt . Det är förstås väldigt oroande. gör nu regeringen allt man kan för att minska vård- och omsorgsutbildningen, i synnerhet för de vuxna som är beredda att gå in i omsorgsutbildning. Runt om i hela kan vi läsa om hur förtvivlade människor får avbryta den utbildning som redan är påbörjad eller att de får besked om att den helt enkelt ställs in. En av dem, , blev arbetslös när industrin på orten lades ned, och efter många vikariat och korta anställningar tyckte hon att hon äntligen hade fått en ny chans i livet. Hon skulle gå en omvårdnadsutbildning. Men den utbildningen och tusentals andra lades ned. Vad vill statsministern ge för besked till och många andra i hennes situation? Är det för mycket begärt att få en sådan andra chans i livet? 43 Statsminister (): Jag känner inte till de exakta förhållandena i det här fallet. Bra välfärd bygger på välutbildad personal. Det är vår uppfattning att vi snarare ska göra mycket för att förstärka kvaliteten i utbildningen de år vi har fått väljarnas mandat att genomföra förändringar i . En del av de saker vi nu drar tillbaka anser vi är arbetsmarknadspolitiska åtgärder av en karaktär som mer har syftat till att dölja en verklig arbetslöshet i . Mot det har vi uttalat kritik och velat göra förändringar. Men det förhindrar inte vår ambition att det ska vara bra kvalitet i den utbildning som är grunden för att arbeta i de olika viktiga välfärdsverksamheterna. 44 (): Ni har lagt ned det som kallas Kunskapsstegen, som var en fortbildning särskilt riktad till äldreomsorgens personal. Ni har tagit bort utbildningsvikariaten. Rekryteringsbidragen försvinner och komvux dras ned väldigt kraftigt. Det är tusentals utbildningsplatser som försvinner när vi nu vet att äldreomsorgen har stora behov av mer utbildning. Jag tror dessutom att vi vet allihop att vi behöver lära om och lära nytt under hela yrkeslivet. Det är inte bara grundutbildningen som är problemet. Det som händer just nu är faktiskt skandalöst mot äldreomsorgen, och det är hjärtlöst och ganska oklokt mot och alla de andra som har att välja mellan arbetslöshet och en bra utbildning som leder till ett jobb. Jag tycker nog att frågan kvarstår. Tror verkligen inte regeringen på allvar att det behövs en bra utbildning för att arbeta i äldreomsorgen? Varför, i så fall, tar man bort alla de möjligheterna? 45 Statsminister (): Jag tror att alldeles riktigt fångar att människor ogillar förändring. Har man varit inställd på att det ska vara på ett visst sätt, så kommer ett val, vi byter majoritet, byter inriktning, kan det för den enskilda innebära en förändring som man inte hade tänkt sig. Det förändrar inte att vi har varit tydliga med en kritik mot vad vi har uppfattat ibland vara åtgärder mer syftande till att dölja arbetslöshet än någonting annat. Vi har som en av faktorerna när vi pratat om utanförskap nämnt den stora grupp som är i olika utbildningar fast de egentligen söker jobb. De vill i grunden inte plugga, men de gör det i brist på möjligheter på arbetsmarknaden. Det är precis rätt tillfälle nu att dra ned på den typen av åtgärder, givet att vi är på väg mot en stor bristsituation inom stora delar av den svenska arbetsmarknaden. När det gäller kvaliteten är vi helt överens. Det går inte att bedriva bra välfärdsverksamhet utan resurser olika utförare, skulle jag vilja tillägga och dessutom en i grunden bra utbildning för att kunna göra jobbet. 46 (): Min ena son har skrivit uppsatser om påhittade semestrar när uppgiften har varit att beskriva vad han gjort på lovet. Så säger inte jag utan en mamma som ansöker om pengar hos . Det tar som utgångspunkt för ett resonemang om barnfattigdomen i . Ungefär 250 000 barn beräknas leva under fattiga förhållanden i , en kvarts miljon som inte har det som många barn ser som självklart. Gemensamt för de barn som lever i fattiga förhållanden är att de ofta lever med en förälder som är ensamstående och ofta med en förälder med utländsk bakgrund. Många av dessa föräldrar är också arbetslösa eller sjuka. Mina frågor är därför: Är statsministern beredd att göra en konsekvensanalys av försämringarna i a-kassan och sjukförsäkringen? Är statsministern övertygad om att de här förändringarna inte påverkar barnfattigdomen i ? Hur stämmer de här försämringarna överens med som skrivit under? 47 Statsminister (): Det kanske hade varit klädsamt att inleda med en ursäkt för att du har medverkat till de förhållanden som du beskriver, som din del i en tidigare majoritet. Eftersom det aldrig hävdas att vi kan ta åt oss äran av de jobb som kommer är det svårt att hävda att vi skulle ha äran för annat, som inte är lika ärofullt och som det här är ett bra exempel på. Vi har bland annat pekat just på ensamförsörjande föräldrar som en grupp som extremt mycket ser effekterna av att det inte lönar sig att arbeta i , just detta att de kanske ofta har ett deltidsarbete och är beroende av flera inkomstrelaterade ersättningssystem som förändras med förändrad inkomst. Det är bland annat det vi försöker åtgärda genom att säga att det ska vara mer tydligt att det lönar sig att arbeta. Man ska ha större möjlighet att påverka sin egen situation. Vi uppmuntrar en politik som gör att jobben blir fler. Det ger en möjlighet för flera att träda in. Vi har riktade åtgärder just för människor i utanförskap, som ofta kommit från andra länder, för att kunna göra något åt detta. Men det är inte något trollslag som kommer att förändra detta. Det är viktigt att se den här situationen. Det är viktigt att ha hjärtat på rätt ställe och att vilja göra något åt det. Vi för en politik som bryter med mycket av detta. 48 (): Det här är ett misslyckande för politiken, och det ska ingen av oss smita ifrån. Men frågan var ju: Påverkar försämringarna av arbetslöshetsersättningen och sjukersättningen andelen fattiga barn i och dessa fattiga barns förhållanden? Mitt svar är ja. Ni driver en politik som gör än fler barn fattiga. Ni driver en politik som gör de fattiga barnen än fattigare. Det är resultatet av er politik, och det kommer att leda till att ännu fler barn tvingas att skriva uppsatser om påhittade semestrar när uppgiften är att beskriva vad de har gjort på lovet. Det är er cyniska klasspolitik, . 49 Statsminister (): Vi får se vad vår politik leder till. Nystartsjobben ger nu hopp åt människor som har varit långt utanför arbetsmarknaden. , kommer faktiskt människor in i arbete och får en egen försörjning. De märker att det lönar sig att arbeta. Det handlar delvis om de människor du pratar om. Beskedet hemma är att nu har mamma eller pappa fått ett jobb efter att länge ha stått utanför. kan vi ha råd med den där semestern. Det är klart att ju mer av de berättelserna vi får in i de svenska hushållen, desto mer kan vi tränga detta tillbaka. Sedan vet både jag och att det är svårt att nå fram. Det handlar om decennier av misslyckande med integration. Det handlar också om stora grupper som av olika skäl, även med åtgärder som försöker nå fram, har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Men det handlar naturligtvis också om vilken form av stödsystem som är mest träffsäker när det gäller att nå fram till grupper som har det allra svårast. Det tycker jag att vi också ska vara öppna för att titta närmare på. Finns de systemen som verkligen når fram? Det är inte alltid de diskussioner vi för om a-kassa eller annat som är det exakta svaret. Det behövs ibland mer riktade stödformer för att verkligen stödja de människor vi talar om. Regeringens inställning i Irakfrågan 50 (): blir alltmer en belastning för den borgerliga regeringen. På område efter område går det att ifrågasätta den svenska utrikesministerns trovärdighet på grund av kopplingar till personliga intressen och på grund av ett engagemang som står i bjärt kontrast till den svenska politiken. Det handlar om olja i , om , om Putins maktbolag och om den omdiskuterade gasledningen genom . Det handlar också om kopplingar till generalerna i och krigsförbrytare i . Kanske ännu mer problematiskt är det för den svenska politiken i efter avslöjandet att satt i ledningen för en internationell lobbyorganisation som agerade för att invadera . Det är av stor betydelse att se hur och hans engagemang successivt förändrar den svenska utrikespolitiken. Är det fortfarande så att den uppfattning i Irakfrågan är att invasionen av 2003 genomfördes i strid med folkrätten och mot ? 51 Statsminister (): svarar väl för sig själv på sin blogg. Där bemöter han de utkastade anklagelserna. De följer ofta tekniken att om anklagelser riktas tillräckligt fäster en del.