prot · GV0928 · 2007-11-21 00:00:00 — Fem miljoner producenter i fattiga länder drar nytta av rättvisemärkning. Ett system med rättvisemärkning har många fördelar, och det har en viktig roll som drivkraft för att förändra hela marknaden mot bättre villkor. I flera kommuner har enskilda tillsammans med organisationer drivit igenom att kriterier för rättvisemärkning ska användas i upphandlingen. anser att hela den offentliga sektorn bör ta intryck av det arbete som sker och att ett mål bör sättas av regeringen för hur stor del av den offentliga konsumtionen som ska vara rättvisemärkt. Kriterier för rättvisemärkning bör användas även i den statliga upphandlingen. bör dessutom verka för att EU sätter upp mål för upphandling med sociala krav enligt de kriterier som finns för rättvisemärkning, eller enligt motsvarande kriterier, för sin egen upphandling. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 5. 120 (): Varför har man lagar om offentlig upphandling? Skälet är att man vill ha ett kostnadseffektivt och rättssäkert system, ett system i konkurrens som ger skattebetalarna valuta för sina skatter och ett system som förhindrar korruption och otillbörlig påverkan. Upphandlingen ska inte som i forna dagar avgöras vid groggbordet på . Huvuddelen av invändningarna mot regeringens förslag handlar om att motionärerna vill att man ska ta större hänsyn till samhällsnyttan när man genomför upphandling. Jag tror att det är mycket välmenta förslag, men tyvärr leder de inte till ökat samhällsnytta totalt sett så som motionärerna tror. Jag kommer att förklara varför. Huvuddelen av alla här närvarande ledamöter inser marknadsekonomins fördelar. Genom marknadsekonomin har vi fått tillväxt, välstånd och också i förlängningen demokrati. En viktig princip i marknadsekonomin är begreppet den osynliga handen. Det var den skotske moralfilosofen och nationalekonomen som beskrev principen i sitt verk Nationernas välstånd. Principen visar att den största samhällsnyttan åstadkoms om man vid varje enskilt beslutstillfälle fattar beslut utgående från det enskilda fallet. Vad har detta för tillämpning på offentlig upphandling? Överfört till kommuner och landsting innebär det att största samhällsnyttan åstadkoms om kommuner och landsting vid upphandling handlar utgående från den uppgift som ska lösas. Kommuner och landsting bör vid upphandlingen inte försöka lösa alla världens problem genom sin upphandling. Utskottet är i sitt betänkande generöst mot kommuner och landsting och ger dem rätten att göra fel. Man kan kalla detta kommunalt självstyre. Däremot gör regeringen klokt i att inte följa motionärernas förslag och kräva att kommuner och landsting ska göra fel. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. 121 () replik: Jag hade lite svårt att hänga med i det där. Såvitt jag vet var emot demokratins införande. Men den diskussionen kan vi ta . Du, , tar i ditt anförande upp att vi ska ha ett system som ger skattebetalarna största möjliga valuta för pengarna, och du tror att vi vill väl när vi ser till en större samhällsnytta. Eftersom ditt parti numera, precis som mitt parti, brukar framhålla kollektivavtalens betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt är det mycket märkligt att ni anser att vi ska använda skattemedel som ett sätt att bidra till social dumpning. Det är just det ni säger när ni inte vill ha kollektivavtalskrav vid offentlig upphandling. Det är dåligt av ett nytt arbetarparti. Det visar att ni över huvud taget inte har insett problematiken. Eftersom kommuner och svenska staten är det privata näringslivets största kund kan vi genom lagen om offentlig upphandling påverka stora delar av samhällssektorn och skapa bättre villkor för många som arbetar i företag och runt om i vårt land. Det är något som ni som ett nytt arbetarparti borde kunna ställa upp på. Jag har också en fråga med anledning av din partikamrats brev till oss i finansutskottet. Han skriver att förutom att de nya reglerna kommer att innebära stora svårigheter att genomföra ramavtalsupphandlingar hos de upphandlande enheterna kommer reglerna också att medföra stora svårigheter för små företag att lämna anbud. Han fortsätter med att man kommer att sträva efter att ingå avtal med stora leverantörer med stora sortiment. Detta skriver alltså (), ordförande i och Landsting. Hur kommer det sig att han gör den bedömningen medan du står här i talarstolen och inte ens uppmärksammar problemen för de små företagen? 122 () replik: Det var stora och små frågor. Låt mig börja med den största först. Nej, , är inte och har aldrig varit emot demokrati. Det påståendet kan inte stå oemotsagt här. Sedan gäller det detta med vad som ska finnas i vilken lagstiftning. Det är egentligen det som det hela handlar om. Vad de olika motionerna talar om är att försöka klämma in ett antal saker i lagen om offentlig upphandling. Det är saker som om man ska ha en effektiv lagstiftning borde regleras på andra platser. Hela grunden i mitt anförande är att detta är ett klassiskt sätt att göra fel, att blanda ihop olika lagstiftningar och i en sådan här upphandlingslag försöka lägga in andra saker som ska regleras på andra sätt. När det gäller frågan om SKL så har SKL varit på uppvaktning hos regeringen innan propositionen lades fram. SKL har också varit på föredragning i utskottet, och vi har efter vi har hört SKL också hört departementet och vägt dessa olika saker mot varandra. Det var en stor majoritet i utskottet för den hantering som det nu har blivit av SKL:s åsikter. Det som också meddelades från departementet upplevde vi som lugnande, nämligen att SKL delvis hade överreagerat på lagstiftningsförslaget. 123 () replik: Tack för svaret, ! Jag undrar vilken lagstiftning du anser att vi ska använda för att garantera att 540 miljarder inte används till social dumpning och diskriminering, till att pressa löner eller till att slå ut de företag som håller sig till de kollektivavtal som vi har stor majoritet för i riksdag. Vilken lagstiftning ska det vara anser du? Varför står du, som tillhör ett nytt arbetarparti, inte upp för den svenska arbetsmarknadsmodellen här i talarstolen ? har du möjlighet att förstärka, förbättra och utveckla många arbetares rättigheter på arbetsplatserna. Det skulle kunna vara ett bra sätt att utveckla som välmående nation och stärka tillväxten. Jag ska också gå vidare när det gäller de små företagen. Jag känner en stor oro eftersom jag vet hur det går till när man upphandlar i verksamhet. Man gör det ofta långt ut i en decentraliserad organisation. Jag skulle också vilja hänvisa till , jurist på SKL. Han skriver så här: När SKL på kurser och i andra sammanhang har träffat inköpare hos kommuner och landsting och redogjort för de föreslagna reglerna om ramavtal har man samfällt uttalat att lösningen i så fall får bli att man strävar efter att ingå avtal med så få leverantörer som möjligt, helst endast en, med stort sortiment. Det är alltså inte bara , utan det finns många oerhört stora aktörer som har ansvar för upphandlingar som med bestämdhet påstår att det här kommer att bestraffa små företag. Du säger att du känner dig lugn därför att du har lyssnat på SKL i utskottet. Det blev inte mycket diskussion där. Det var bara som försökte påskina orsakerna. Ni var väldigt tysta i övrigt i sammanhanget. 124 () replik: Den svenska modellen på arbetsmarknaden är delvis en fråga för parterna på arbetsmarknaden. Vi är för att man ska gå avtalsvägen och i mindre del lagstiftningsvägen. Men det är också en lagstiftningsfråga och gäller lagstiftning om arbetsmarknaden. Det är den renheten i lagstiftningen som jag förordar här. Man ska inte blanda in det här i en helt annan lagstiftning som handlar om någonting annat. När det gäller små företag och allting som man vill åstadkomma med lagen om offentlig upphandling är det viktigt att komma ihåg vad grundsyftet är med lagstiftningen. Det är att vi i den offentliga världen ska få en effektiv och rättssäker upphandling. Om vi har en effektiv och rättssäker upphandling innebär det att vinnaren i slutänden är skattebetalarna de som ska nyttja de tjänster som det offentliga samhället tillhandahåller. 125 (): Det är en komplicerad lagstiftning vi diskuterar. Den som gäller nu är komplicerad, och den lagstiftning vi hade innan vi gick in i EU var också komplicerad. Frågan är varför det är så viktigt att vi har en så här komplicerad lagstiftning i . Det beror på att detta, som vi har hört, omfattar en så enormt stor del av den svenska ekonomin. Någonstans mellan en fjärdedel och en femtedel av bnp är storleksordningen på det som berörs av den lagstiftning vi nu debatterar. Att vi har en lagstiftning som reglerar offentlig upphandling är förutsättningen för att alla de företag som har något att erbjuda när vi i det offentliga ska upphandla ska ha en sportslig chans att konkurrera på lika villkor. Jag är oerhört glad och tacksam för att den nya lagstiftning som vi ska besluta om mycket tydligare anger att det är acceptabelt och till och med uppmuntrat att ställa miljökrav, sociala och etiska krav. Möjligheten fanns också tidigare, men det har tydligt visat sig ute i kommuner och landsting att kompetensen att använda sig av den inte har var varit särskilt stor. På vissa håll har man trott att man inte får ställa kraven. Därför är det bra att det tydliggörs . Jag skulle vilja kommentera den kritik som framförs från Kommuner och Landsting. Självfallet ska det vara möjligt att göra ramavtal. Självfallet har inte regeringen någon annan uppfattning än att den doktor som ska skriva ut en hörapparat ska kunna välja den hörapparat som är bäst för patienten. Om det handlar om inkontinensskydd ska det förstås vara patientens särskilda, specifika behov som styr. Tyvärr finns det en hel del missförstånd och en överdriven oro för att den nya lagstiftningen ska sätta stopp för det här. Jag vill försäkra er det som vi har fått oss försäkrat från departementet; det här är möjligt enligt det förslag som läggs fram. Anledningen till att det är viktigt att ställa krav är att vi inte ska få monopolsituationer. Jag tycker om att spela Monopol. Jag tycker om att spela andra sällskapsspel också. Men oavsett om man spelar Monopol, en klassiker som Bondespelet, Buzz eller något annat trevligt sällskapsspel är det viktigt att alla som är med och spelar har spelreglerna klara för sig från början. Om det inte finns tydliga regler för vad som gäller vid ramavtal och vem som ska få möjlighet att sälja när det väl kommer till kritan har inte alla spelreglerna klara för sig från början. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för valfrihet. Den utredningen kommer att titta på många av de frågor som tas upp i motionerna och som inte direkt hanteras. Jag hoppas att den lagstiftning och det förslag vi kommer att ta ställning till eller så kommer att hantera många av de frågorna. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 126 () replik: säger i sitt anförande att alla företag ska ha en sportslig chans att konkurrera på lika villkor. Det låter ju väldigt bra. Men du vet lika bra som jag att det inte är lika villkor, . väljer att inte betala avtalsenliga löner och väljer att inte följa den arbetsmiljölagstiftning som vi har i . Är det då lika villkor när vi inte ställer krav i lagen om offentlig upphandling på att företagen ska hålla sig till gällande regelverk och till den arbetsmarknadsmodell vi har valt? Det skulle vara bra att få ett svar på det av . Jag undrar också om tycker att det ska vara en enkel och lätthanterlig lagstiftning där var sak ska ha sin plats, precis som tyckte tidigare här. tar också upp det här med ramavtal och att man kanske är mer rädd än vad som är befogat. Vi hade en möjlighet att hantera det här på ett annat sätt i finansutskottet, för vi hade ett underlag där det var framtaget att vi kunde ta fram tre andra olika alternativ som skulle ha tillmötesgått den oro som bland andra Kommuner och Landsting uttrycker. Men finansutskottets majoritet valde att helt bortse från detta. Man ville inte heller diskutera frågan över huvud taget. Det gör mig rätt orolig. Det Kommuner och Landsting sade när de var hos oss i finansutskottet och som också branschorganisationen säger är att det är svårt att uppfylla de krav som lagstiftaren nu ställer om man ska ta hänsyn till den äldres förutsättningar när det gäller en höftledsoperation, en hörapparat eller andra proteser eftersom de är så individuellt utprovade. Den här lagstiftningen försvårar detta, säger de. När båda parter uttrycker samma sak borde majoriteten kunna lyssna. 127 () replik: Den första frågan gällde om jag anser att det finns en sportslig chans för alla när vissa företag bryter mot arbetsmiljölagstiftningen. Nej, självfallet inte men det måste hanteras inom ramen för arbetsmiljölagstiftningen. Det ni inte ser i ert förslag om att man skulle ställa krav i lagen om offentlig upphandling på att alla företag ska ha kollektivavtal är att man då stänger ute en massa företag. Vill inte att familjeföretagare eller ensamföretagare ska kunna vara med i offentliga upphandlingar? Det skulle vara intressant att få svar på det. Jag vill bemöta det här med om att vi kanske skulle ha tagit något annat alternativ när nu SKL är så oroliga. Nej, jag tycker inte att det är så man ska hantera det. Den här lagstiftningen är inte som det spöke som målas upp. Man ska hantera den här frågan på samma sätt som man gör som förälder till ett barn som är rädd för spöken i garderoben. Då ska man inte slänga ut garderoben. Vi har ett ansvar för att säga: Det här är lagstiftningen. Så här ser den ut, och så här är den tänkt att fungera. Vi ska inte bara slänga ut den därför att det finns en oro för att den ska vara något annat än vad den är. Jag tror att det även i fortsättningen kommer att finnas behov av en ökad kompetens hos dem som ska använda lagstiftningen, hos upphandlarna. Den kompetensen är helt nödvändig både för företagens skull och för att vi ska kunna använda våra skattemedel på ett bra sätt. 128 () replik: säger att det ska ske inom ramen för arbetsmiljölagstiftningen. Arbetsmiljölagstiftningen är mycket tydlig och ändå används skattemedel till social dumpning. Jag vet många kommuner och landsting som handlar varor runt om i världen där arbetarna absolut inte har rimliga villkor. De blir sjuka av sitt arbete och har dessutom löner som ingen av oss ens skulle kunna drömma om. Här skulle vi kunna förändra och förbättra. Jag förstår inte på vilket sätt kollektivavtalskrav skulle vara en fara för . Det borde väl i stället kännas bra att företag runt om i vårt land konkurrerar på lika villkor. Och om andra företag kommer hit och vill utföra tjänster hos oss ska också de anställda som de har med sig ha samma berättigade villkor som vi som lever i det här landet har. Du säger att så här är lagstiftningen och att det har vi ett ansvar för. Jag tror att vi också har ett ansvar för att lyssna och både förenkla och förbättra lagstiftningen. Om två så tunga aktörer som kan ses som motparter eftersom den ena handlar av den andra uttrycker samma farhågor med den lagstiftning som föreslås, och som också går mycket längre än vad direktivet från EU kräver, borde utskottsmajoriteten kunna lyssna på detta och ta till sig det. Om man inte har gjort det skulle man åtminstone ha kunnat säga: Vi får följa upp det här, se vad som händer och om era farhågor är berättigade. Låt oss göra det . Men det gör ni inte, utan ni bara går på i gamla invanda hjulspår. Och det gör mig som en del av denna lagstiftande kammare orolig. 129 () replik: Som jag sade i mitt anförande är jag väldigt glad att den här lagstiftningen ger ett ökat och framför allt förtydligat utrymmet att ställa krav på miljö och ställa sociala krav. Jag vidhåller att med den lagstiftning som vi ska fatta beslut om kommer det att vara möjligt att göra upphandlingar på det sätt som SKL och andra företrädare har varit oroliga för inte ska vara möjligt. Du efterfrågar också att vi ska följa det här, och självklart kommer vi att göra det. I den valfrihetsutredning som pågår kommer också många av de här frågorna upp. Det är väldigt viktigt när det handlar om upphandling att människor utifrån sina egna och ofta väldigt specifika behov får det som de själva har nytta av och att det inte är rigida system. Jag hoppas att vi när nästa del i den här lagstiftningen kommer har sett det som vi nu beslutar om i full verksamhet och att den oro som finns ska visa sig vara obefogad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Svenskt deltagande i Europeiska unionens militära insats i och Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2007/08:UFöU2 Svenskt deltagande i Europeiska unionens militära insats i och (prop. 2007/08:14). 130 (): riksdag har att fatta ett beslut om att sända en militär styrka till och . Till skillnad från hur det är i många andra europeiska länder är det här i den svenska som har att fatta det avgörande beslutet när vi sänder trupp utomlands enligt artiklarna 6 och 7 i . Det är oerhört positivt att har en sådan ordning att det är riksdag som ska fatta de besluten. Den insats som vi nu diskuterar kommer att ledas av Europeiska unionen, men den baseras på ett mandat som gav där man helt enkelt bemyndigade Europeiska unionen att ta ansvar för den här insatsen. Vi fattade för någon vecka sedan beslut här i kammaren om en insats i . Den skulle ledas av Afrikanska unionen men också under ett mandat från . Det här visar på hur utvecklingen i de fredsbevarande operationerna har utvecklats. Det är inte längre bara FN som leder insatserna. Det är FN som beslutar, men insatserna kan genomföras av Europeiska unionen, av Nato eller av Afrikanska unionen. Tchadinsatsen kommer att ledas av Europeiska unionen. kommer att delta med 200 soldater, ett skyttekompani. Efter det att betänkandet hade justerats i det sammansatta utskottet fick vi reda på att ett mindre antal soldater kommer att skickas lite tidigare till insatsområdet för att underlätta deployeringen av skyttekompaniet. Det är därför möjligt att antalet soldater under några korta tidsintervall kommer att överstiga de 200 soldater som är grundmandatet för insatsen. Insatsen är på många sätt ett föredöme. Vi socialdemokrater och en stor majoritet i riksdag har ju velat att Europeiska unionen ska utveckla en civil och militär kapacitet som ska kunna ställas till FN:s förfogande. Den här insatsen är föredömlig på det sättet. Den ska riktas till och för att skydda flyktingar. Det finns en halv miljon flyktingar i området, och de flesta har kommit från . Insatsen är till för att lugna ned och skapa stabilitet i området, något som kan ha bäring på en lösning av konflikten i men som också kan hjälpa flyktingarna att återvända. Det är en utmärkt insats som Europeiska unionen är beredd att göra och, som sagt, under ett FN-mandat. Insatsen är , som sagt, så det är en ganska kort insatstid. är det tänkt att FN själva ska ha ansvar för insatsen, så Europeiska unionen hjälper till att fylla en lucka tills själva klarar att göra insatsen. Också det är väldigt positivt. När vi fattar de här besluten tycker jag att det alltid är viktigt att vi i skänker en tacksamhetens tanke till alla de kvinnor och män som är beredda att ställa upp i fredsbevarande och internationella insatser, för som vi vet av tragisk erfarenhet är inte de här insatserna riskfria. Vi har sett tragiska förluster av människoliv. Och jag vill betona att vi är tacksamma och stolta över de kvinnor och män som är beredda att göra en insats för fred och säkerhet i världen. Vi är också medvetna om riskerna. Utskottet har vid alla samtal och diskussioner med Försvarsmakten, Försvarsdepartementet och påtalat just detta. Vi har i mängder av frågor till Försvarsmakten tagit reda på hur säkerhetsläget ser ut, hur evakueringskedjor ser ut, hur transporter och annat ser ut, och vi har fått svar som vi tycker är tillfyllest. Vi anser att man ger bästa möjliga villkor för de soldater som vi skickar ut i de här insatserna, och det är vi tacksamma för. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. 131 (): Jag kan i mångt och mycket instämma i den bakgrundsbeskrivning och den beskrivning av ärendet som gjorde alldeles . Glädjande nog finns det en bred, faktiskt total, enighet i denna riksdag om att den här mycket viktiga insatsen ska genomföras. Ärendet i sig har, som var inne på, sin bakgrund i den mångåriga konflikt som har lett till en mycket svår humanitär situation med runt en halv miljon människor på flykt i och . Av dessa beräknas ungefär hälften ha flytt från den närliggande och svårt krigshärjade i västra . Det är mot denna bakgrund som denna riksdag , i bred enighet som sagt, beslutar att ge regeringen detta mandat att ställa svensk trupp till förfogande för en militär FN-insats i och . fattade vi ett liknande beslut om att ställa trupp till förfogande i i . Den insats som sker i och är ett viktigt komplement i ett område som haft en av världens allvarligaste och mest våldsamma konflikter. Därför är det en oerhört efterlängtad, välkommen och viktig insats som har sin grund i ett FN-mandat . Syftet med FN-mandatet är, som också nämnde, att förbättra säkerheten och därigenom göra det möjligt för flyktingar och internflyktingar att frivilligt återvända hem på ett tryggt och säkert sätt i syfte att bygga en bättre framtid där. Genom resolutionen fick EU i uppdrag att sätta samman en styrka och med starkast möjliga mandat, ett kapitel 7-mandat, göra en insats som innebär att man har alla nödvändiga medel till sitt förfogande för att fullgöra uppgiften, inklusive användningen av våld som går utöver självförsvaret. EU-styrkan beräknas uppgå till ungefär 4 000 man. beräknas bidra med ungefär 200 personer under en lång insats. Den insatsen beräknas vara fullt verksam och på plats . För att klara oförutsedda förstärknings- och evakueringsbehov sätts dock ett tak på insatsen om högst 490 personer. Det är, som sagt, glädjande med en bred enighet. Jag vill dock nämna att Socialdemokraterna i sin motion skissat på en något annorlunda modell för hur mandat till regeringen ska formuleras. Det är ingen helt ny men likväl en mycket viktig fråga. Utskottet vill i likhet med Socialdemokraternas motion betona vikten av att tydliggöra roll och säkra inflytande vid beslut om svenska militära insatser utomlands även i fall då oförutsedda förstärknings- och evakueringsinsatser krävs. Denna fråga kommer därför att återkomma i samband med att framöver behandlar frågan om en nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Det beslut som nu har att fatta medför ett betydande ansvar. Vi vet att den här typen av uppdrag kan medföra skador och i värsta fall förlust av människoliv. Jag vill därför uttrycka vår allra största tacksamhet till alla de män och kvinnor som kommer att bidra till denna viktiga insats. Vi är väldigt, väldigt stolta över er. Jag vill nämna, vilket också var inne på, att vi ställt en mängd frågor om hur Försvarsmakten avser att klara både sjukvården och säkerheten på plats, och vi är tillfredsställda med de svar som Försvarsmakten kunnat ge. Vår förhoppning är därför, fru talman, att genom vårt deltagande i denna insats bidrar till att säkra fred och säkerhet i ett av världens mest konfliktdrabbade områden. Denna insats är en förutsättning för att få till stånd en effektiv humanitär biståndsinsats i såväl som . Därför vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 132 (): Situationen i , och är egentligen en provkarta på vår tids konfliktorsaker och säkerhetskonsekvenser. Det som händer i det området har tydliga kopplingar till den skärpta konkurrensen om energitillgångar. En annan del av konflikterna handlar om att klimatförändringar tränger undan folkgrupper. Arabiska etniska minoriteter söker sig söderut för att hitta det gräs som inte växer i öknen.