prot · GV0938 · 2007-12-06 00:00:00 — Vi motsätter oss inte bistånd till men anser att allt bistånd ska utgå från den politik för global utveckling som vi är överens om här i och som ska genomsyra alla politikområden. Det finns ingen anledning till att inte samma kriterier ska gälla för bistånd till som för bistånd till övriga biståndsländer. EU-anpassning anser vi att EU ska betala för, inte de fattiga i länder utanför. För att få debet och kredit att gå ihop i statsbudgeten har kompenserat utgiftsområde 7 med 500 miljoner för skuldavskrivningarna och 1,5 miljarder för flyktingmottagning utöver den ram som utgiftsområde 7 redan ger. Vi har också lagt över de 1,2 Östeuropamiljonerna till den ordinarie biståndsbudgeten, alltså från en budgetpost till en annan, men inom ramen för utgiftsområde 7. Sammanlagt ger det en total ökning av biståndet med 3,2 miljarder i förhållande till regeringens budget. Jag kan inte yrka på det heller eftersom budgeten redan är klubbad. I betänkandet finns det faktiskt också ett annat särskilt yttrande, precis som med budgeten, så att säga, och i det står det om CDM, clean development mechanism, som inte belastar biståndet. Därför skrev vi ett yttrande i stället för reservation. Vi är dock helt överens med Vänstern om att CDM inte bör finnas med i vad som enligt ska få räknas som bistånd. tycker att det är mycket positivt att regeringen lägger stort fokus på klimatanpassning eftersom det är ett behov vi påtalat . Det räcker inte med att minska utsläppen i hela världen om vi inte rustar oss för de förändringar som redan är på väg. Enligt FN:s klimatpanel är det som kommer att ha svårast att anpassa sig, och därför är regeringens fokus på också välkommet. Det är inte fel att svenskt näringsliv kan bidra med ren teknik och kunnande och också tjäna pengar på det, men utgångspunkten måste vara de fattiga ländernas behov och att nyttan i första hand ska vara deras. Det är fel om svenska företag får tillgodoräkna sig de koldioxidbesparingar som uppstår vid investeringar i andra länder. Vi ska minska våra egna utsläpp i , inte köpa oss fria. Det vi inte är positiva till i regeringens förslag är att begreppet fattigdomsbekämpning nämns mycket sparsamt i propositionstexten. Fokusområden är demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, jämställdhet samt kvinnors roll i utveckling. Det är väldigt bra områden, och det ger förutsättningar för att uppnå en minskad fattigdom, men vägen till en reell fattigdomsbekämpning kan se ut på olika sätt och skiljer sig från land till land. Bryr sig en hungrande människa om det finns ett eller två partier att rösta på i första hand eller är det mat i magen som prioriteras? Diskussionen om vad som kom först, hönan eller ägget, kan vi upprepa om och om igen här i kammaren, och förmodligen blir vi aldrig överens, men propositionstexten är inte särskilt tydlig i frågan om fattigdomsbekämpningen, och jag tycker det är en brist. vision är nollsvält, som jag nämnde tidigare. Jag sade också att vi skrev en partimotion . Den är lika aktuell , och den som vill läsa mer om vad vi tycker kan hämta den på nätet. Men vi har också ett antal motioner som inte är budgetpåverkande. Jag vill nämna i alla fall två av dem här. En viktig fråga för att nå en värld utan svält och hunger är att främja uppbyggnaden av lokala marknader för livsmedel. Ett sätt är att öka stödet till skolmatsprogram som utgår från lokalt producerade livsmedel. Det ger förutom näring till barnen en lokal marknad som kommer många andra till del också. En annan viktig fråga för att nå visionen om nollsvält är att utrota så kallade fattigdomssjukdomar som är glömda i väst men som skördar miljontals liv i syd. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 5. 135 (): Jag startar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, så har vi klarat av den biten. Jag måste säga att det känns bra att stå här i kammaren , så när som exakt från min första biståndsdebatt här i . Jag pratade då, , om vikten av att effektivisera och kvalitetssäkra det svenska biståndet. Jag tog också upp viktiga delar såsom att stärka fokus på och respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och fungerande samhällsfunktioner. Det handlar också om marknadsekonomins vikt för en positiv ekonomisk utveckling. Därutöver betonade jag betydelsen av att styrningen av Sida förbättras, bland annat genom en sammanhållen mål- och resultatstyrning för Sidas verksamhet och att man ökar insyn och resultatuppfyllelsen i svenska biståndsinsatser. Då är frågan: Hur har det gått första året? Vad har egentligen skett inom utvecklingspolitiken och biståndspolitiken? Är det nya svenska biståndet egentligen något nytt? Det är just det som gör att jag tycker att det känns så bra att stå här . Det har hänt oerhört mycket som har varit positivt. har en lång rad åtgärder vidtagits inom utvecklingspolitiken. Om man bara skulle se på bruttolistan över vad som har gjorts historiskt utan att kolla direkt så skulle i alla fall jag ha trott att det skulle ha gått åtminstone en mandatperiod. Detta har i mångt och mycket skett i politisk enighet, även om oppositionen givetvis även på det här politikområdet tycker att det går för fort. Jag tror att det är bra att det gör det. Det har beslutats att det svenska biståndet ska bli mycket mer fokuserat än det var för bara . Beslut har fattats om att fokusera biståndet till att omfatta drygt 70 programländer till nu strax över 30. Det är en fokusering som ligger helt i linje med FN:s så kallade Parisdeklaration. Deklarationen har diskuterats , och enigheten har varit stor mellan alla sju riksdagspartier. Däremot har förmågan att genomföra innehållet i Parisdeklarationen tidigare saknats. Men detta är det nu beslutat om. Arbetet med att förbättra kvaliteten och effektiviteten har varit prioriterat. Det arbetet pågår ständigt. Det gör också ansträngningarna för att förbättra styrningen inom Sida. I betänkandet betonas viktiga värden såsom mänskliga rättigheter, demokrati, god samhällsstyrning och behovet av marknadsekonomi. Det görs även tre tematiska prioriteringar i det nya svenska biståndet. Den första är demokrati och mänskliga rättigheter, som givetvis är viktigt och grundläggande. Detta är självklara mål i vårt utvecklingsarbete. Det är också verktyg för att kunna uppnå många av de andra mål som vi har i vårt utvecklingssamarbete. Det andra området, miljö och klimat, är ett område som ännu mer har kommit att prägla den politiska debatten. Klimatförändringar får på olika sätt följder för utvecklingen. Det kan röra tillgång på vatten och livsmedel. Det kan handla om möjligheten att bruka sin mark eller att utvinna andra naturtillgångar. Alliansregeringen har därför beslutat att skapa en kommission för att klimatsäkra biståndet. Det tror jag är en bra grej. Den tredje prioriteringen regeringen gör är jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen. Vi har inte råd att låta hälften av befolkningen stå utanför och inte delta i utvecklingssamarbetet. Att stärka kvinnors roll, delaktighet och rättigheter i utvecklingsländerna är inte bara en självklarhet. Det är också en nödvändighet för att nå framgång. Det handlar om delaktighet i arbetslivet och i det politiska livet. Det handlar om att stärka kvinnors rätt till sin egen kropp, vilket givetvis också är självklart i ett MR- och demokratiperspektiv. Detta är också grundläggande för att vända utvecklingen exempelvis inom hiv/aids. Där sker stora satsningar. Bland annat ökar de ekonomiska anslagen till SRHR-området, det vill säga området för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det är givetvis en extremt viktig åtgärd vad gäller jämställdhet och kvinnors roll. Den internationella politiken och vårt lands internationella engagemang är väsentligt. Det är en viktig del av mitt partis och även övriga allianspartiers politik. Utvecklingspolitiken och biståndspolitiken är en given del i detta. finns det, precis som jag sade, behov av att se biståndet som en del i utvecklingspolitiken. Andra delar är handel, miljö och säkerhet. Att värna vår miljö och hitta hållbara system är grundläggande, och klimatsäkringen av biståndet är en del i detta arbete. Teknisk och ekonomisk utveckling, som också är fundamentalt för att nå framgång på miljöområdet, är en annan del. Miljöhot och miljökatastrofer är inte heller sällan källor till konflikt. Som vi alla vet bidrar konflikter oftast förutom till direkt humanitärt lidande för invånarna i länderna också till bristande respekt för mänskliga rättigheter, ekonomisk tillbakagång och större påfrestningar på miljön. Därför hänger dessa delar ihop. Handel och ett fungerande entreprenörskap är en viktig del för den ekonomiska utvecklingen i ett land och för dess invånare och därmed för möjligheten för dem att förbättra sina levnadsförhållanden. Det är också en nyckel för att nå framgång och utveckling inom teknik- och industrisektorn som i sin tur kan innebära minskade påfrestningar på miljön per producerad enhet. Dessutom tenderar historiskt sett parter som handlar med varandra och därmed får ett ekonomiskt beroende av varandra att inte hamna i väpnade konflikter. I går hade jag tillfälle att träffa två personer som jobbar med utveckling av jordbruk och ekologisk odling i . Det var en kvinna från och en man från . De jobbar med den ekologiska odlingen och med att stimulera handel med detta. Kvinnan jag träffade leder ett företag som exporterar ekologisk odling. Någon kanske har läst om henne i dagens . Bara hennes företag bidrar till att sysselsätta ungefär 120 lokala bönder i . Det är bönder som därmed har fått möjlighet att höja sin och sina familjers levnadsstandard. Det finns många sådana här exempel på bra runt omkring, men de behöver bli många fler. Det är där vi behöver ha fokus. Vi har många utmaningar framför oss, men på många områden går utvecklingen åt rätt håll. Många fattiga kvinnor, män och barn får förbättrade levnadsvillkor. Trots det är det många alldeles för många som lever i fattigdom under mycket svåra förhållanden. Det är de människorna vi måste ha i fokus när vi jobbar i vårt politiska arbete med utvecklingspolitiken. Skuldavskrivningar har kommenterats. Det är givetvis en viktig del. Skuldavskrivningarna, som rör de allra fattigaste länderna i det här fallet, är självfallet jätteviktiga för att de länderna ska kunna få incitament och möjligheter att börja tjäna egna pengar och veta att de får behålla dem. Det poängterade inte minst president när hon var här . Man kan tycka att det är principiellt rätt eller principiellt fel, men om man tycker att det är principiellt fel borde man inte bara minska anslagen till detta. Då borde man i så fall föreslå att man avskaffar dem helt. Jag tycker att det är rätt att göra på det sätt som vi här i har beslutat om och som regeringen har lagt fram förslag om. Därför tycker jag att det känns bra. Jag skulle vilja sluta där jag började och poängtera hur kul och inspirerande det känns att stå här . Det gäller både att titta tillbaka på det år som har gått och allt det som har skett inom utvecklings- och biståndspolitiken i och att se vilka möjligheter vi faktiskt har framöver med de resurser som vi lägger ned på biståndet. Vi ska försäkra oss om att pengarna kommer dem till del som verkligen behöver dem, men vi ska också rakryggade stå upp inför våra svenska skattebetalare och berätta att de pengar de är med och betalar faktiskt används på ett effektivt och bra sätt. Det känns mycket bra. 136 HANS () replik: räknas myndigheternas anslag upp för ökade priser och ökade löner. Det är det som kallas PLO, pris- och löneomräkningen. Det är ett system vi har haft i och som vi från har varit kritiska mot. väljer den borgerliga regeringen att göra den lägsta pris- och löneomräkningen under de systemet har funnits. Det omfattar även Sida och biståndsverksamheten. som den beräknade genomsnittliga löneökningen kommer föreslår regeringen en pris- och löneomräkning på . Det innebär att det för de allra flesta myndigheterna kommer att saknas pengar när ökade priser och löner ska kompenseras. , , har räknat ut att det motsvarar 4 684 tjänster i statlig sektor, det vill säga statliga myndigheter. För Sidas del och för utvecklingsarbetets del motsvarar det 19 miljoner. Sammanlagt är det enligt 38 tjänster som försvinner med anledning av er extremt låga pris- och löneomräkning. Det skulle vara intressant att höra förklara det här. Jag har faktiskt inte fått en rimlig förklaring från någon borgerlig företrädare. Varför föreslår ni den lägsta pris- och löneomräkningen i det här systemets historia? Varför vill ni underfinansiera Sidas budget på det sättet och därigenom också tvinga fram personalneddragningar både när det gäller Sida och när det gäller utvecklingssamarbetet? 137 () replik: Jag tror att effektiviseringar i många fall kan vara nyttiga och bra. Jag tror inte att lider brist på personer som arbetar inom myndigheter. Men det är inte heller så att effektiviseringar enbart består av personalneddragningar. De kan också bestå av andra saker, till exempel att göra om arbetet på olika sätt. Det intressanta är att vi ser att den regering vi nu har ökar anslagen inom biståndspolitiken. Det sker prioriteringar och effektiviseringar, men till biståndet ges mer pengar. Allt bistånd går i och för sig inte genom Sida, men jag tror att det är nyttigt med omorganisationer och effektiviseringar. Jag ser inte riktigt konflikten. Det viktiga är vad som kommer de människor till del som biståndet faktiskt är avsett för. Det är inte i grunden Sida eller Sidas tjänstemän. 138 HANS () replik: handlar det här inte om en omorganisering. Det handlar om att Sida inte kompenseras för den befintliga personalens ökade löner. Det skulle vara intressant att höra hur det här ska lösas. Vad är det för andra effektiviseringar som man vill se på Sida när det gäller de 19 miljoner som kommer att saknas för nästa verksamhetsår med tanke på den extremt låga pris- och löneomräkningen? Vad är det som ska ske i stället? Ska de anställda på Sida stå tillbaka i löneutveckling och inte begära högre löner? Det skulle vara intressant att höra ett förtydligande på området. delar inte den synen. Vi har i vår budget föreslagit sammanlagt 40 miljoner till både Sida och biståndsverksamheten för att kompensera för den extremt låga pris- och löneomräkningen och för att Sida ska kunna anställa fler. Vi har på utskottets bord haft granskning av det svenska biståndet. Man har kommit med en lång rad rekommendationer. Någon ska genomföra rekommendationerna. Man kan prata om effektivisering, kvalitetssäkring och stärkt revision, men någon ska göra jobbet. Jag förstår faktiskt inte. Jag får inte riktigt ihop ekvationen att som vi ska dra ned på Sida och dra ned på biståndsverksamheten ska vi lägga ytterligare arbetsuppgifter på samma myndighet. Revisionen ska öka, och kvalitetssäkringen ska öka. Hur ska vi få ihop det, ? 139 () replik: Jag tycker först och främst inte att politiken exakt ska säga hur en myndighet ska göra utan det ska myndighetens ledning göra. Det är inte en politisk uppgift. Jag är dock övertygad om att Sida kommer att lösa uppgiften trots effektiviseringar och förbättringar i det svenska biståndet. De ska i vissa sammanhang ta hand om fler arbetsuppgifter, men frågan är var resurserna läggs. Genom att politiskt rikta vissa prioriteringar kanske man får syssla något mindre med vissa delar. Det kan dock inte jag redogöra för här. Det tycker jag inte att jag bör göra heller. 140 () replik: Det var intressant att lyssna på . Det var ett pärlband av fantastiska händelser som har förlupit förbi under det år som har gått. Det tråkiga med föredrag är att han inte tog upp ett enda av de problem som vi har tagit upp i våra anföranden. Någonstans kanske det vore lämpligt att bemöta något av den kritik som har framkommit. Det är det debatterna är till för. Det ska inte bara vara skönmålningar i ljusa färger. Jag vill fråga om snabbavvecklingen i . Hur tycker att och beskrivning av klimatet i efter valet stämmer överens med avvecklingspolitiken av stödet till civilsamhället, organisationer och journalister i ? Hur stämmer det överens med moderat politik? Hur går den politiken ihop? 141 () replik: Jag börjar där började. Det är klart att det finns problem och utmaningar. Rent generellt hör jag till den kategorin människor som faktiskt hellre ser möjligheter än problem i utmaningar. Det kan väl vara en del av poängen där. Men jag ska försöka bemöta din kritik. Det har förekommit i medierna, vilket både jag och andra har blivit påhoppade för, artiklar som visar att nu med en gång avslutas allt bistånd till och ingenting finns kvar för frågan om mänskliga rättigheter. Som vi ser avsätts till Sidas arbete för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet . Det tycker inte jag är småpengar. Det ges även pengar till miljöarbete och så vidare. Men det som är allra mest i behov av är inte ekonomiskt stöd. Det är ett land som går ganska bra. Det här är en fråga som er närstående internationella stiftelse kan ta upp med era samarbetspartier. Vår internationella stiftelse kan jobba med våra systerorganisationer. Andra frivilligorganisationer kan arbeta på vissa områden. Jag tror inte att de möjligheterna kommer att vara uteslutna . behöver inte allra främst något ekonomiskt. 142 () replik: Då tycker jag att och jag tillsammans ska ta emot företrädare från Fojo som kan beskriva hur deras projekt kommer att snabbavvecklas. Vi kan också tillsammans ta emot företrädare för ryska journalister som också kommer att hamna i knipa. Det handlar inte bara om pengar utan det handlar faktiskt om hur vi ser på utvecklingen i och de behov vi kan se att vi kan stödja genom vårt bistånd. Det är en skrämmande utveckling av det civila samhället i . Det är inte läge för oss att minska ned. Oavsett vilka bedömningar som har gjorts av tidigare socialdemokratiska biståndsministrar måste vi se hur utvecklingen ser ut . Det oroar mig stort. Därför borde vi i det här avseendet öka stödet till det civila samhället i och även till journalister. Jag skulle vilja fråga en annan sak. Ni pratar mycket om vad ni har lyckats med, men en sak har ni än så länge misslyckats med, och det är att minska biståndet. Det var någonting som ni från sida gick till val på, att minska biståndet . Enligt vad jag har kunnat se är det väl en målsättning som ni fortsatt har. Biståndsministern, som vi snart ska få lyssna på, tycker ju att biståndets storlek är en förbannelse. Vi har kanske inte framför allt ditt parti att tacka för att vi fortfarande har enprocentsmålet, utan det är väl allianskollegerna som har värnat biståndets storlek. Hur ser du på möjligheterna att sänka biståndet ? Det måste väl vara en målsättning från kongress och annat från sida? 143 () replik: Jag får börja med att dela oro för utvecklingen i . Jag tror att det finns en ganska bred enighet bland svenska partier även där. Jag ställer gärna upp på ett möte med Fojo, ryska journalister och organisationer från . Det har jag inga problem med. och andra partier har väl inte haft samma synpunkter gällande exakt belopp vad gäller biståndet. Möjligheterna att minska biståndet och hur jag ser på det är en icke-fråga. Vi har en alliansöverenskommelse. vet lika väl som jag, även om vi möjligtvis brukar bygga mer allianser än vad den andra sidan gör, att det är ett förhandlande och överenskommelser som gäller. Det som jag i min roll tycker att det är viktigt att fokusera på är hur vi använder de pengar som vi anslår till bistånd, hur vi gör effektiva arbeten med de pengarna. Det är väldigt mycket pengar. har vi den andra delen, och det är det arbete som våra företrädare, bland annat biståndsministern i sin egenskap av minister, gör inom FN, EU och så vidare. Där kan vi också påverka och trycka på de värderingar som vi har för att få fram dem i det svenska biståndsarbetet när det gäller både det bilaterala samarbetet och det multilaterala samarbetet. 144 () replik: Jag förstod inte riktigt hur du menade när du pratade om skuldavskrivningar, . Du sade: Ska vi minska dem eller ska vi avskaffa dem helt? Det finns en annan möjlighet också, och det är att lägga dem utanför biståndsramen. Det är det vi försöker säga här, att skuldavskrivningarna inte bör ligga under biståndet utan bör ligga någon annanstans. Jag ställde frågan om flyktingmottagande i utskottet, och jag kände inte att jag fick något riktigt bra svar. Var hamnar de 2,5 miljarderna? Om de ligger under utgiftsområde 8 är det självklart att jag inte bara kan säga att vi inte ska ha det under biståndsbudgeten och lägga de pengarna på biståndsramen i stället. Men då försvinner 2,5 miljarder från flyktingmottagandet, vilket jag inte tycker att det ska göra. Jag skulle gärna vilja få utrett var pengarna finns egentligen till exempel. Jag undrar också om insynen i genomförandet av den nya politiken. Det som har jag kunnat läsa har jag läst i tidningarna eller i propositionstexten. Vi har ingen representant i , vilket gör att det blir lite svårare att följa verkställandet. Jag tror inte att man har kommit så jättelångt , och därför har det inte läckt ut så mycket. Vart har fattigdomsbekämpningen tagit vägen i prioriteringslistan? Är det så självklart att man inte behöver skriva det? Var är den? 145 () replik: Om jag börjar där du slutade kan jag säga att fattigdomsbekämpningen är grundläggande i hela utvecklingsarbetet. De delar som man lägger vikten och prioriteringarna på är delar för att klara fattigdomsbekämpningen och uppnå en ökad levnadsstandard för alla de människor som befinner sig i svår fattigdom och i mycket komplicerade situationer. När det gäller flyktingmottagande och skuldavskrivningar vidhåller jag att jag tycker att det är rimligt. Det är inte så att vi inte försöker att med biståndsmedel hjälpa personer på plats i deras länder. Vi delar förvisso uppfattningen att det är personer som inte har möjlighet att stanna i sina länder, och då är det rimligt att vi kan ianspråkta medel som finns inom biståndsramen. 146 () replik: Jag vet inte, men det var väl inte så jättemycket svar. Jag tänker så här. Fattigdomsbekämpning är det som vi har med i vår politik för global utveckling som det övergripande målet. Vi är många som upplever att det inte finns med tydligt i propositionstexten. I så fall kanske ni måste bli tydligare . Jag vet inte om det var eller Hans som tog upp det här att ni ville minska biståndet. Jag skulle vilja fråga om ni kan tänka er att utöka biståndsramen i stället och att man ska lägga det som är miljö- och klimatbistånd utanför biståndsramen, utanför enprocentsmålet. Det handlar faktiskt om den miljöskuld som vi har till de fattigare länderna. Det är vi som har orsakat många av de problem som de har på grund av klimatet och på grund av miljön. Därför är det också vi som bör betala konsekvenserna av det. Skulle ni kunna tänka er att lägga den biten utanför enprocentsramen? 147 () replik: Vad gäller fattigdomsbekämpningen, återigen, nämns det väl i betänkandet. Inte minst nämns PGU:n ganska . Såvitt jag förstår när jag läser det är fattigdomsbekämpning en ganska väsentlig del inom politiken för global utveckling. Frågan om att minska biståndet tycker jag återigen är en icke-fråga. I och med att vi har en överenskommelse vet vi att det finns nivåskillnader. Framför allt handlade det ställningstagande som vi hade före valet om att man ökade biståndet väldigt snabbt, vilket skapade en stor belastning på Sida. Vi har fått rapporter, inte minst från , som visar att systemen för att kunna följa upp vad biståndet används till och hur det verkligen fungerar på plats är bristande. Om man ökar det på väldigt är det klart att möjligheterna att följa upp effektivt inte har förbättrats. Det var där huvudfokus låg. är det ungefär lika mycket av en icke-fråga . Den sista frågan var om vi ska lyfta ur klimatbiståndet, och jag tycker att det är en ganska naturlig del att ha i biståndsramen. Jag tycker att det hör hemma där det finns . Det finns inte några planer på det, mig veterligen.