prot · GU09105 · 2007-05-11 00:00:00 — Man måste ge en färdriktning, och det är denna färdriktning jag saknar från regeringen. 10 HANS (): Låt oss dra oss till minnes de senaste månadernas debatter här i kammaren i ett antal interpellationer och på frågestunder. Vi har gång på gång, fru talman, återkommit till just den skånska infrastrukturen. Det i sin interpellation och statsrådet i sitt svar tar upp är ytterligare exempel på det vi här i kammaren pratar om. Det handlar om järnväg, det handlar om väg, det handlar snart om hamnar, och det handlar om flygplatser. Skälet till det är inte bara att vi är ett antal skånska riksdagsledamöter som vurmar speciellt för den här frågan, utan det är också att det finns en koppling mellan den skånska infrastrukturen å ena sidan och svensk välfärd och svenskt välstånd å andra sidan. Precis som pekar på är infrastrukturmässigt delvis en svensk flaskhals. Det handlar om mycket gods, både in i och ut ur landet. Det handlar om gods på järnväg, det handlar om många lastbilar, och det handlar om hamnar. Allt det här är alltså viktigt, inte bara för oss i , utan det är viktigt för landet som helhet. Det är alltså viktiga och angelägna diskussioner vi för när det gäller infrastrukturen, framför allt ur ett sydsvenskt perspektiv. Sedan tycker jag att det svar som infrastrukturministern ger är väldigt bra, därför att det klargör just det som är problemet. Vad vi nu iakttar är ju den tidigare regeringens springnotor. Vi iakttar hur man har lovat en massa saker men inte gjort en tillräcklig medelstilldelning. Det saknas helt enkelt pengar i förhållande till de projekt som man på olika sätt har beställt. Därför tycker jag att det ministern framhåller i sitt svar är viktigt, fru talman, nämligen att det vilar ett tungt ansvar på den föregående regeringen. Det vilar ett tungt ansvar på den här regeringen också, inte minst därför att det gäller att förverkliga det som är grunden för den här regeringen, nämligen jobbpolitiken. Därför tycker jag att gör det lite för enkelt för sig när han lite populistiskt tar upp olika skatteförändringar. Grunden för allt detta är att vi måste skapa jobb och sysselsättning i det här landet, för det är med jobb och sysselsättning vi också kan finansiera viktig välfärd, till vilken järnvägar, vägar, hamnar och flygplatser hör. Till den uppräkning som gör av olika angelägna infrastrukturprojekt i kan man addera ett antal andra. Kanske det mest uppenbara är . , som skulle vara ett stort svenskt elitprojekt inom infrastruktur, är ju fortfarande inte färdig. Den är ju i vissa delar inte ens färdig i långtidsplanerna. Jag tänker till exempel på järnvägssträckans dragning söder om in mot . Det finns också andra angelägna projekt som jag tycker att det är viktigt att vi lyfter upp i debatten inte för att vi kan realisera dem , men för att vi måste börja vänja oss vid tanken. Då tänker jag till exempel på den fasta förbindelsen mellan och . Det är också viktigt för att få en helhetslösning för trafiken i . Detta är inte viktigt bara för . Det är inte viktigt bara för . Det är inte viktigt bara för städer som , utan det är viktigt därför att det här hänger ihop med den svenska infrastrukturförsörjningen. Det handlar om järnvägar, vägar, flygplatser och hamnar för hela landet och om hela landets välstånd och välfärd, och det handlar också om tillväxt. 11 Statsrådet (): Det är mycket riktigt så att alliansregeringen har stora ambitioner att ta sig an de utmaningar som bland annat tillsammans med den tidigare regeringen undvek att ta tag i. Vi gick till val med löften om att vi skulle skapa större möjligheter för de människor som står helt eller delvis utanför ordinarie arbetsmarknad att komma in i arbete och att vi skulle skapa förutsättningar för ett bättre företagarklimat. Det är på det sättet som vi skapar förutsättningar för att människor både får vara med och delta i samhällsutvecklingen och får vara med och bidra till vår välfärd. Det är lite allvarligt att undviker att över huvud taget se vilka utmaningar som står inför, de utmaningar som har undvikit att över huvud taget agera i. Det är en miljon människor som inte finns i ordinarie arbete. Det kräver åtgärder och resurser, och det kräver också åtgärder för företagarpolitiken. Vi gav detta löfte. Vi fick mandat att skapa bättre förutsättningar för nya jobb, och det är det vi också genomför. Med fler i arbete skapar vi också bättre förutsättningar för att använda kommande resurser till bra reformer, till exempel inom infrastruktur. Det är också anmärkningsvärt att och så här, sex efter den budgetdiskussion och det budgetarbete man hade med Socialdemokraterna, nu inser att man har åkt land och rike runt och gett en massa löften om investeringar, som uppenbarligen också nu inser att det inte finns tillräckliga resurser för. Det är bara beklagansvärt att man har valt det arbetssättet att med så att säga falsk marknadsföring lura folk och förtroendevalda runt om i landet att det finns projekt som kan genomföras utan ekonomiska resurser. Därför är det väldigt viktigt för mig och den här regeringen att vi faktiskt har koll på vad det är för budget som gäller, vilka projekt som är genomförbara och över huvud taget hur planerna ser ut, och därför utför vi två parallella arbeten. Vi gör en revidering, och parallellt med detta genomför vi inriktningen på en långtidsplan. och har det samlade ansvaret i den processen, och jag tror att det är ett arbetssätt som vi ska dra fördel av. Jag vill utvärdera det, för jag tror att en del av det arbetssättet också kommer att svara på en del av det som efterfrågar. Med en samlad process på en regional nivå vad gäller infrastruktur och åtgärder för både miljö, jämställdhet och kollektivtrafik får man just en effektivitet både i persontransporter och för näringslivet och de godstransporter som näringslivet i de områdena behöver. På så sätt kan vi också skapa miljömässig effektivitet och ekonomisk effektivitet i transportkedjan. Jag ser fram emot att också göra en utvärdering av den samlade planprocessen. På så sätt kan vi vidta rätt åtgärder och lägga pengarna på rätt investeringar. 12 (): Jag ställde tre frågor till infrastrukturministern. Den första gällde om ministern tänkte ta några initiativ för att säkerställa utbyggnaden av järnvägen i . Jag får inget svar . Det kan jag i och för sig, fru talman, förstå eftersom det pågår ett beredningsarbete nu och är utlovat ett förslag , men jag får inte ens en antydan om att det är viktigt. Inte ens det kommer från ministerns mun . Den andra frågan gällde om ministern anser att ska få i uppgift att väga in den klimatpolitiska samhällsnyttan i sitt arbete. Jag får inget svar på detta heller, utan ministern säger att de redan har det. Men om redan har detta undrar jag om ministern då anser att det är rimligt att dra ned på infrastruktursatsningarna vad gäller en utbyggnad av järnvägen. Vi har ju en svår klimatsituation, och vi vet att regeringen på i agerade för att vi skulle minska just klimatutsläppen. Har då skött sin uppgift, eller behöver regleringsbrevet ses över för att tydligare säkerställa att det finns ett klimatpolitiskt samhällsansvar i detta? Den tredje frågan var om ministern tänkte säkerställa att staten ställer upp med extra ekonomiska resurser för att vi ska klara infrastruktursatsningar och nå upp till de klimatpolitiska målen. På den frågan får jag svaret nej. Däremot har regeringen genomfört skattesänkningar på 40 miljarder. Regeringen har också aviserat att förmögenhetsskatten på 7 miljarder för de rika ska tas bort och fastighetsskatten sänkas kraftigt. Om man kan genomföra så pass stora skattesänkningar kan det inte, fru talman, vara några problem med de ekonomiska resurserna i samhället, utan det handlar om en politisk prioritering. Där väljer regeringen. Skattesänkningar är viktigare än de internationella åtagandena om att klara klimatförändringarna, att ta vårt ansvar i det arbetet. I stället väljer ministern att återigen säga att det var den förra regeringens fel. Hur länge ska ministern leva på den tron? Jag säger ja, det finns kostnadsökningar också inom de här bolagen när det gäller att satsa på järnvägar. Det är bland annat därför som vi från föreslår ytterligare 19 miljarder till detta. Även ministern hade kunnat lägga till 19 miljarder om regeringen inte genomfört de stora skattesänkningarna förmögenhetsskatten, fastighetsskatten etcetera. Då hade det funnits resurser också i regeringens budget. I stället har regeringen valt en annan linje i denna fråga. Jag beklagar detta. Visst måste vi skapa arbeten, men det finns ingen konflikt mellan att skapa arbeten och bekämpa miljöförstöringen. Tvärtom kommer satsningar på infrastrukturen att skapa arbetstillfällen. Miljö ger jobb. Det borde vara en självklarhet för många, men det verkar inte vara så. Jag tror att det är viktigt att ministern funderar över vilka järnvägsutbyggnader som är mest viktiga i en långsiktig strategi för att minska klimatpåverkan från bilismen. Vi måste ha fler järnvägar. Vi måste skapa förutsättningar för människor att kunna leva miljövänligt och ställa bilen när det gäller de dagliga transporterna. Det måste vara det långsiktiga målet för regeringen. 13 HANS (): Låt oss slå fast två saker som är viktiga för den här debatten. Det första är att den förra regeringen, som och aktivt stödde, lämnade springnotor efter sig. Det gäller inte bara på infrastrukturens område utan också på en mängd andra områden som den nya borgerliga regeringen nu får ta över, områden där det finns underskott eller löften som inte matchas av pengar. Det är det första jag tycker att vi kan slå fast, fru talman. Låt oss för det andra slå fast att den regering som tillträtt, och som fick väljarnas mandat att regera landet åtminstone de kommande fyra åren och förhoppningsvis ytterligare ett par mandatperioder, har jobbpolitiken som sin grund. Det är i det ljuset man också ska se förändringar av skatter och andra insatser. Det handlar alltså om att öka antalet människor som arbetar i det här landet, att öka antalet företag och att öka tillväxten. Allt detta kommer, precis som infrastrukturministern sade, även de stora statliga satsningarna till del, exempelvis på infrastrukturens område. En liten detalj både i fråga och i statsrådet svar handlar om att man ska bygga ut viktiga järnvägslinjer, såsom pågatågen. I detta sammanhang ska vi kanske göra distinktionen att det är som bygger rälsen medan operatörer, exempelvis Skånetrafiken, kör pågatågen. Pågatågen är våra pendeltåg i , och jag vill hävda att de blivit en succé; vi ser en stadig ökning av antalet passagerare. Pågatågen har verkligen skapat bilden av ett gemensamt , och utöver att de knyter samman olika städer och skapar en enda arbetsmarknadsregion är de också ett viktigt verktyg i integrationen över , mellan och . Därför är det, precis som påpekar, viktigt med pågatåg. Det är viktigt med pendeltåg. Det är viktigt med kontakter. Men grunden för detta, , är en jobbpolitik. Den för regeringen. Det gjorde inte ni. 14 Statsrådet (): Det är intressant att angriper både förmögenhets- och fastighetsskatten utan att sätta dem i sitt sammanhang. Jag trodde att var för att vi skapade förutsättningar för riskvilligt kapital till exempelvis småföretag, men de har kanske ändrat sig. Jag trodde att de var för sänkt fastighetsskatt för dem som bor till exempel på och har både förmögenhetsskatt och höga fastighetsskattekostnader. Men även där har de kanske ändrat sig. Det är bra att få den informationen. Också jag tror, precis som , att det är oerhört viktigt att se sambandet mellan miljöåtgärder, tillväxt och nya jobb. Det är vi helt överens om. När då regeringen vidtar direkta åtgärder genom att byta ut en klimatförstörande bilpark mot en mer miljövänlig bilpark är det naturligtvis också ett incitament som tydligt angriper just CO2-utsläppen. Vi skapar förutsättningar för en förändrad bilpark, och vi skapar förutsättningar och incitament som bejakar teknikutvecklingen. beskrivning av situationen i är intressant eftersom där nu skapas en arbetsmarknadsregion och en rörlighet bland människor som är positiv. Man kan bo och verka varhelst man vill. Därför är kollektivtrafiken avgörande speciellt i storstadsområdena vill jag säga för att också skapa jämställda arbetsmarknadsregioner, regioner som blir likartade för kvinnor och män. Det finns mycket i det som säger, när han kommer bort från de något infekterade ideologiska vägvalen, som vi är överens om. Jag måste emellertid ställa frågan: När har vi dragit ned på satsningarna på järnvägar? Vi har tillfört resurser till just för att vi har ett stort glapp på underhållssidan. Jag tror att andra representanter för konstaterat att ni inte engagerat er i det tidigare. Vi har ett stort behov av att tillföra medel på underhållssidan. Det gäller både vägar och järnvägar. Jag vill tillägga att vi ser ett ökat tryck från näringslivet. De säger att de nu väljer järnvägen, men då accepteras inte längre fördröjningar på grund av kapacitetsbrist eller att stormar sådana som Per förorsakar en veckas stopp. Det innebär att vi måste prioritera järnvägar genom att börja återställa standarden på befintliga banor. Där behövs stora resurser. Inte ens i den budgetmotion som hänvisar till har man tagit upp behovet av mer medel till underhåll, utan återigen tittar man på nya, spännande projekt. Jag vet att nya, stora investeringar ger rubriker, men vi har faktiskt mycket att återta på underhållssidan. I annat fall hanterar vi våra befintliga investeringar felaktigt. 15 (): Jag kan meddela ministern att jag inte fått en enda tidningsartikel om satsningen på järnvägar. Det är inte bara därför man ska engagera sig i de viktiga frågor som rör järnvägens utbyggnad. Vi börjar komma långt från järnvägslinjerna i denna debatt, som ganska mycket handlat om statens resurser. Frågan är emellertid viktig. Jag återkommer än en gång till den, för det handlar om politiska prioriteringar. Jag tror inte att det direkt är de ekonomiska resurserna totalt i staten som är avgörande här, utan det är fördelningen, om man vill ha dem till skattesänkningar i förmögenhetsskatten eller fastighetsskatten. Det är sant, som ministern påpekar, att även vi i ser ett behov av till exempel en förändrad fastighetsskatt, men vi prioriterar inte den drastiska ändring som genomförs . Vi måste sätta det i ett sammanhang där vi också har ett klimatansvar och där vi måste avsätta resurser till klimatsatsningar. Då kan man inte genomföra stora ofinansierade skattesänkningar på områden där man kanske tycker att det är viktigt att göra reformer. Vi vill ha förändringar i fastighetsbeskattningen, men vi vill inte ta bort den helt och hållet . Visst kostar det att investera. Men ministern måste också ställa sig frågan vad det kostar att inte göra investeringar för vårt framtida klimat. Vad händer om vi inte gör de här investeringarna? Vad kostar inte det , när klimatförändringarna slår mot totalt? Vad kostar inte detta? Det är det som är den viktiga frågan. Vi måste investera nu för att förhindra en klimatkatastrof men också för att minimera kostnaderna för framtiden, för det kommer att bli mycket dyrare. Jag tror att ministern och regeringen måste tänka om när det gäller de politiska prioriteringarna för att klara en klimatpolitik. 16 Statsrådet (): Alliansregeringen har ett antal infrastrukturutredningar på gång, just i syfte att skapa tydligare ekonomiska och miljömässiga samband mellan de olika transportslagen. Därför har vi just översynen på järnvägs- och vägsidan, en hamnutredning, en kombiterminalutredning och ett uppdrag till och järnvägen för att lägga fram en strategi för en ännu bättre kollektivtrafik i detta land. Allt detta ska knytas ihop , just i syfte att möta de mycket tydliga klimatutmaningarna. Där är vi helt överens. Det är också avgörande att varje transportslag används så effektivt som möjligt och dessutom att transportkedjan fungerar ihop. Det blir speciellt tydligt i storstadsregionen i , som vi diskuterar. Men jag vill i sammanhanget säga att det sker precis samma tryck och förändringar i de två andra storstadsområdena. Det gör att det pussel vi nu håller på att lägga är otroligt avgörande för att vi ska vidta rätt åtgärder vid rätt tillfälle. Vi börjar med underhållssidan för att sedan göra rätt investeringar, så att de nyinvesteringar som görs får den effekt som är avsedd. Människor ska kunna lita på kollektivtrafiken, att den håller tiderna och är trygg och säker, som vi inte ska acceptera att godstrafiken fördröjs eller inte håller tiderna. Allt detta är i grunden ett positivt tryck, eftersom det visar att vi har en attitydförändring bland människor. Speciellt i har man inte hunnit med, framför allt från länstrafikens sida, med de förändrade resemönster som har skett . Vi återkommer, och jag ser fram mot ytterligare spännande diskussioner just med anledning av transportpolitikens stora klimatutmaning. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2006/07:482 om stopp för EU-bidrag till 17 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att klargöra och informera om motiven till regeringens nej till EU-bidrag till hamnprojektet i Norvik i . Låt mig först säga något om det EU-bidrag som fråga handlar om. I det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), vilket delvis finansieras med EU-medel, ingår ett koncept som kallas sjömotorvägar Motorways of the Sea. Genom sjömotorvägskonceptet ska transportsystemen inom EU effektiviseras genom utveckling av bland annat hamninfrastruktur, infrastruktur i anslutning till hamnar från både land- och sjösidan samt förbättringar av logistiska och intermodala lösningar. Projekten ska vara gränsöverskridande och omfatta minst två EU-länder. har varit drivande och positivt till idén med sjömotorvägar och kom överens om att med övriga EU-länder kring gå ut med en utlysning för att erhålla projektförslag. Tidsfristen att inkomma med projektförslag gick ut , och det inkom sex projekt som rör . och hade tidigare gått ut med en liknande utlysning för att erhålla projektförslag, och i den utlysningen gavs även aktörer i andra länder möjlighet att medverka i projekten. Det var i denna tysk-finska utlysning som Hamnar meddelade att de avsåg att vara part. Ansökningsförfarandet för att få delfinansiering till projekt går till på så sätt att berörda länder kommer överens om att de önskar stödja projekten. Därefter ska länderna inkomma med sjömotorvägsförslagen till kommissionen, som i sin tur bedömer förslagen och sedan fattar beslut om vilka projektförslag som ska stödjas. Det är alltså inte regeringen som fattar beslut om vilka projekt som ska erhålla bidrag. EU:s budget för sjömotorvägsprojekt är begränsad, och att tro, som , att Hamn skulle kunna få är helt felaktigt och orealistiskt. I det vidare arbetet med att bestämma vilka olika projekt alltså de som inkommit i bägge utlysningarna regeringen önskar arbeta vidare med och ställa sig bakom har ett nationellt transportperspektiv varit nödvändigt. I denna utvärdering har regeringen funnit att andra inkomna sjömotorvägsprojekt sammantaget är mer motiverade att gå vidare med, och det är anledningen till att regeringen inte avser att stödja projektet som har Hamnar som part. 18 (): Jag vill inleda med att tacka för att hon är med oss så att vi får möjlighet att diskutera den här frågan och få svar på de frågor jag ställde i min interpellation. Men först ska jag ge lite bakgrund. Vi som bor och lever i möter en spännande framtid. är fredens och handelns innanhav, ett av världens ekonomiskt sett snabbast växande områden. Sjöfarten är det viktigaste kommunikationsmedlet, själva navet, länken mellan våra länder. Efter årtionden av kommunistisk diktatur och förtryck har länderna på andra sidan vårt gemensamma hav nått sin dröm om frihet och deltar nu på ett självklart sätt i handeln och utbytet mellan , och världen. Det är en helt fantastisk utveckling. Och utvecklingen är bara i sin linda. Allt talar för att våra grannländer, tigerekonomierna på andra sidan vattnet, kommer att fortsätta att utvecklas och växa och vi med dem, om vi ser möjligheterna och agerar strategiskt. I har vi bestämt oss för att bygga en modern port mot öster och anpassa vår handelsstruktur till framtidens krav. och Norviks hamn är helt centrala i detta perspektiv. Låt mig vara tydlig på en punkt: Den nya hamnen kommer att byggas. Beslut om att investera är redan fattat. Det rullar på. Gods- och containertrafiken i i kommer att flyttas till Norvik. Det minskar fartygstrafiken genom unika skärgård. Det frigör mark för byggande i och Värtan. Det finns många positiva följder av byggandet av Norviks hamn. Det märkliga har inträffat att den går in och gör det omöjligt för Hamn att söka EU-bidrag, trots att det inte skulle kosta den en enda krona. Varför är infrastrukturministern så negativ till att söker EU-bidrag? säger i svaret att det inte är regeringen som beslutar vilka projekt som ska få bidrag från EU. Nej, vem har påstått det? Men det är svårt att få bidrag om man inte ens en gång får söka pengar. Regeringen avslog Hamnars begäran om regeringens stöd för att söka EU-pengar till projektet . Vice statsminister har undertecknat beslutet. Min fråga till ministern är fortfarande varför regeringen säger nej. Normalt borde det här vara en drömsits för en svensk regering. Norvikssatsningen gynnar miljön, bostadsbyggandet och tillväxten i . Jag tycker att regeringen nästan borde dansa ringdans på sina ministermöten och välkomna den här satsningen. Vilken minister kan vara emot? Det kan inte vara finansministern, eftersom han inte behöver betala en spänn för den här satsningen. Det kan inte vara miljöministern, som ser stora möjligheter både för skärgården och för att minska transporterna på vägnätet. Det kan inte vara infrastrukturministern, som löser upp hamnfrågan i på det sätt regionen vill. har inte alltid varit särskilt drivande när det gäller investeringar i . Det kanske är Stockholmsfrågan som spökar. Men vad har gjort för ont? Det här är inte det första och enda Stockholmsfientliga beslutet den nya regeringen har fattat vid sin korta tid vid makten, men jag vill ändå återkomma till det svar som har gett. Jag ställde två frågor i min interpellation. Den första gällde om regeringen är beredd att ompröva sitt beslut att neka möjligheten till EU-bidrag. Jag har förstått av svaret att det inte är aktuellt. Min andra fråga handlade om vilka motiv som ligger bakom detta. Där får jag fortfarande inget svar. Statsrådet sade att det har gjorts en utvärdering. Var är den utvärderingen? Vilka motiv ligger till grund för utvärderingen? Är utvärderingen hemlig? Kan du redogöra för motiven? Jag frågar inte om regeringen har fattat ett beslut utan jag frågar om vad som ligger bakom regeringens beslut att neka möjligheten att söka EU-bidrag. Det är något som skulle gynna både transporterna, tillväxten, miljön och . 19 (): Frågor som rör sjöfarten är intressanta. I dagens situation där miljön sätts i centrum är sjöfarten och transporter på våra vatten en framtidsfråga. Det är därför bra att regeringen har aktualiserat en översyn av våra hamnar med tillhörande infrastruktur. Frågan är då om Norviks hamn över huvud taget behövs. Det är en av de frågor vi kommer att få svar på i utredningen. Vad gör är bra, det vill säga ambitionen att flytta den gods- och bulktrafik som trafikerar hamnar från storstadens hjärta. Som jag ser det kan det innebära att man flyttar till andra befintliga hamnar i närområdet. Så har också skett i viss mån. Frågan är om inte hela den kapacitet som krävs för att täcka det behov som finns i kan täckas av befintliga hamnar med redan uppbyggd infrastruktur. Ett ifrågasättande av Norviks hamn innebär inte att man är Stockholmsfientlig utan att man är Sverigevänlig. Vi måste se till att infrastruktursatsningar görs på rätt ställen. De signaler som jag har fått från visar en tveksamhet inför Norvikssatsningen.