prot · GU0957 · 2007-02-01 00:00:00 — Jag beskrev att det behöver göras mer än bara att tvinga kommuner och landsting att anställa på heltid. Det behövs mer än så. Jag menar att vi inte behöver tvinga kommuner och landsting att anställa på heltid, för de vill nog inget annat än göra det för att kunna erbjuda oss medborgare en bra service. Vi ska se till att skapa förutsättningar så att skattebasen ökar så att de ska kunna få in mer pengar i sin kassa. Då kan de anställa fler. I övrigt återkommer jag med ytterligare förslag förutom det jag har nämnt, att underlätta för kvinnor att kombinera yrkesliv med familjeliv, att underlätta för kvinnor att bli företagare inom sina kompetensområden, att ge kvinnor chans till flera arbetsgivare för att kunna förhandla, och så vidare. De åtgärderna har redan presenterats. De börjar bli verksamma. Vi återkommer till ytterligare åtgärder, och en del av dem kommer säkert att innehålla några av de förslag som fanns i denna skrivelse. Det är jag övertygad om. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:249 om tryckfrihetslagar 21 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att , med hänsyn till nuvarande lagar, ska kunna bli medlem i EU. Jag tackar så mycket för frågan och välkomnar stöd för ett turkiskt EU-medlemskap den dag landet uppfyller alla krav. Såväl i som inom EU sätter vi tryck- och yttrandefriheten högt. Det står också i EU:s Köpenhamnskriterier. Det innebär att en medlemsstat måste ha en lagstiftning som garanterar respekt för mänskliga rättigheter men också fungerande institutioner som kan garantera att detta verkligen fungerar i praktiken. EU har också, bland annat i Amsterdamfördraget, uttryckt sin ambition att vidta åtgärder mot diskriminering, inklusive diskriminering på grund av sexuell läggning. Det är en grundläggande förutsättning för alla stater som vill bli medlemmar i att de värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter som EU står för respekteras i alla avseenden. Genom det svenska Turkietprogrammet verkar regeringen bland annat för att främja HBT-personers rättigheter i . Från svensk sida har vi länge varit engagerade i EU-process. Perspektivet om ett EU-medlemskap har utgjort den enskilt starkaste drivkraften för reformer i . Man kan notera en mer öppen debatt kring frågor om grundläggande fri- och rättigheter. Det är oerhört angeläget att den turkiska regeringen ser över de delar av lagstiftningen som utnyttjas för att begränsa dessa rättigheter så att situationen inte utgör ett hinder för medlemskap. För att främja fortsatta reformer i , inklusive tryck- och yttrandefrihet och respekt för mänskliga rättigheter, är stöd för landets ansträngningar för att uppnå EU-medlemskap och de kraven som är förknippade med det avgörande. Från den sida kommer vi att fortsätta att verka för detta. 22 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det var ett svar även om det inte i någon del var svar på de frågor som jag ställde. Min fråga var: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att , med en lagstiftning som i exemplet ovan, ska kunna bli medlemmar i ? Något svar på den frågan fick jag inte. Svaret är en snygg redovisning av vilka regler som gäller för medlemsstater inom EU samt att regeringen är engagerad i frågorna. Regeringen menar vidare att just uppnå medlemskapet i EU ska avhjälpa de brister i mänskliga rättigheter som finns i landet. Så enkelt är det väl inte riktigt. Jag tackar också för berömmet för att man välkomnar . Jag tror dessutom att hela den här kammaren faktiskt har välkomnat , så i det sammanhanget kan vi båda två vara ganska stolta över att vi har den enighet som vi har i riksdag. Tidningen som Kaos GL ger ut är en seriös tidning som handlar om HBT-personer för HBT-personer. När tidningen valde att i sitt nummer ta upp frågan om relationen mellan pornografi och homosexualitet beslutade riksåklagaren att beslagta hela upplagan. Det är såvitt jag har fått information om inga anstötliga bilder eller erotiska berättelser utan en redovisning av pornografi bland homosexuella. Detta fick landets riksåklagare att beslagta upplagan samt att ställa redaktören inför rätta enligt landets morallagar. Det är väl just morallagarna som är det stora problemet. Redaktören har dessutom hotats med ett längre fängelsestraff, men tack och lov har domstolen skjutit upp rättegången till . har prövat frågan om att beslagta hela upplagan av tidningen och funnit det i överensstämmelse med landets lagar, så det är inte i detta fall som det har varit i många andra fall att det har varit poliser som har handlat utan att ha grund i lagen. Detta är prövat enligt den högsta domstolen. När då får en fråga om vad man vill göra är svaret: Låt medlemsförhandlingarna fortsätta, så löser sig allt. Jag skulle hålla med statsrådet om medlemsförhandlingarna var i sitt inledande skede. Men är det så att förhandlingarna är ganska långt framskridna, även om mycket återstår att göra. Partikamrater till statsrådet ställde liknande frågor under förra mandatperioden. När man svarade på det här sättet var de väldigt upprörda över just den lamhet som regeringen visade. Till skillnad från den förra regeringen har den här regeringen gått ut och haft en väldigt hög svansföring i just EU-frågor. Man ska alltid uttala sig, och man ska alltid vidta åtgärder. talar och lyssnar, har man sagt i någon artikel. Det här hänger inte ihop, . HBT-rörelsen i är fortfarande svag och vilar på en bräcklig grund. I har vi kanske världens starkaste HBT-rörelse tack vare ett målinriktat och klokt samarbete, inte minst mellan olika politiska partier. är det för det europeiska arbetet. Återigen: Vad är statsrådet beredd att göra? Tänker statsrådet ta upp frågan med sin kollega från nästa gång ni träffas? 23 Statsrådet (): , det är väldigt bra att vi för den här diskussionen. Det är en oerhört angelägen fråga, och det är bra att jag får möjlighet att utveckla det första inledande svaret. Jag kommer precis från . Jag kom hem därifrån och har haft möjlighet att diskutera många olika frågor. I fråga är det flera frågor som nämns, den beryktade § 301 till exempel. Det har varit roligt att kunna berätta om det för de turkiska politikerna och också få det bekräftat att de uppskattar det svenska stödet för medlemskap. Jag har också varit mycket noga med att betona att det inkluderar hela , att det inte är partipolitiskt skiljande, men att vi också ser stora problem när det gäller mänskliga rättigheter, diskriminering, frågor som rör yttrandefrihet, och så vidare. I och med att vi ses som ett land som står bakom har vi också möjlighet att tydligt framföra våra krav, vilket jag också har gjort till parlamentariker, ministrar och i medierna. Det är, precis som säger, sedlighetslagen som är tillämpbar i det här fallet, inte en lag om yttrandefrihet. Man har sett tidigare exempel på det när det har rört HBT-frågor. Homosexualitet är ju inte förbjudet i , även om vi båda två vet att HBT-personer lever under svåra villkor, trakasseras och har det tufft på många olika sätt. Det finns ingen antidiskrimineringslag. Man försökte få till stånd en sådan, men det blev inte så. Det har varit tidigare fall när man har hänvisat till sedlighetslagen i HBT-relaterade frågor. har domstolen frikänt, och ibland har det blivit tvärtom. Det är väldigt svårt, för brott mot sedlighet definieras inte i någon lagtext. Det är det som gör det så svårt att kunna kritisera. Det vi framför är just inom ramen för medlemskapsförhandlingarna, där är engagerat. De är faktiskt i ett inledande skede, skulle jag vilja säga. Man har inte avslutat eller påbörjat något, bara ett enda kapitel. Så man kan föra fram att det måste till stånd mycket bättre skydd för mänskliga rättigheter, för minoriteter av olika slag, både sexuella minoriteter, etniska, religiösa, och så vidare, vilket vi har föreslagit. Via konsulatet och det svenska program, som finansieras bland annat av Sida, som finns i har vi gett stöd bland annat till RFSL jag tror 340 000 för ett projekt där man samarbetar med tidningen och föreningen som nämner. Det har kommit in flera ansökningar från andra organisationer som håller på och beredas just . Så vi ser detta som en viktig möjlighet att stötta HBT-personers möjlighet att agera där och trycka på för att förbättringar generellt ska ske. Vi är faktiskt engagerade och försöker påverka på det sätt som det går. 24 (): Jag uppskattar naturligtvis regeringens resor till . Jag tycker också att det är bra att vi har goda relationer mellan och . Vi har ett högt anseende hos alla dessa minoritetsgrupper och också hos de flesta turkiska politiker. Allt detta är naturligtvis riktigt och viktigt. Jag tycker dock att det finns ett problem när det händer sådana här saker, att man beslagtar en hel upplaga av en tidning och hotar en av redaktörerna med fängelsestraff. I det här fallet har man skjutit upp rättegången, förhoppningsvis därför att man känner ett tryck. Det är dock ingen som är säker på att man känner detta tryck, utan det är bara en from förhoppning kan vi tycka. hejar vi på de små stegen och tycker att de är bra, men problemet är, , att detta fortsätter att hända . Till exempel finns det grupper i som vill stämma för att man utsett fel vinnare av litteraturpriset. Enbart sådana saker borde få att ta upp de här bitarna i samtalen mellan den svenska och den turkiska regeringen. har vi detta exempel med Kaos GL, men det finns också exempel som gäller andra minoritetsgrupper. Att man har varit i är jättebra, men kommer att ta upp denna fråga med sin ministerkollega nästa gång hon träffar honom eller kanske henne, förresten? 25 Statsrådet (): Det finns bara en kvinnlig minister i . Jag var som sagt precis i , , och träffade politiker i . Precis som du beskriver är det en väldigt känslig situation. Vi hade ju det fruktansvärda mordet på en armenisk författare för sedan som gjort att hela det turkiska samhället diskuterar de här frågorna, vilket i sig är en positiv utveckling. Det finns väldigt många positiva, demokratiska, proeuropeiska krafter. Men det finns också andra krafter, och dessa står emot varandra. Man har två val, presidentval och parlamentsval, vilket gör att frågan är otroligt känslig. Därtill har man en lagstiftning som är väldigt tvetydig när det gäller sedlighet och det som nämner i sin interpellation: förolämpning mot turkiskheten. Detta definieras inte, vilket gör att man väldigt mycket är beroende av enskilda domare, särskilt ute på landsbygden. Detta är någonting som har blivit bättre, men det sker fortfarande bakslag. Jag kan försäkra att jag var väldigt tydlig med att både den och samlade länder anser att artikel 301 måste reformeras eller helst avskaffas. Den är inte förenlig med det vi tycker är grundläggande mänskliga rättigheter, och den är absolut inte förenlig med ett medlemskap. Detta är saker som går fram i samtalen med våra turkiska kolleger. Som jag sade vet de att vi vill att de ska bli medlemmar men att det finns mycket att göra. Kanske är det ibland också mer konstruktivt och går fram bättre när vänner framför denna mycket tydliga kritik. Det finns otroliga problem, men jag vill ändå påstå att det på det stora hela går framåt. När det gäller kraven på skydd mot diskriminering för olika typer av minoriteter, sexuella och andra, finns det dock mycket att göra. Vi kommer att fortsätta att driva detta och gör det gärna tillsammans. Som säger är ju detta en fråga där traditionellt har hållit fanan högt. Jag har personligen engagerat mig mycket i de här frågorna i olika länder. Jag ser det egentligen inte som någon partiskiljande fråga, utan detta är viktiga principer som vi alla står bakom. 26 (): Jag håller med om att detta inte är någon partiskiljande fråga i den meningen. Problemet med just detta är att det är så viktigt att ta upp varje enskilt fall, att agera när något sker, att säga till andra länders regeringar: gör ni fel och det kan vi inte acceptera, i synnerhet inte om ni ska bli medlemmar i . Vi gör ju på detta sätt när man begår brott mot de mänskliga rättigheterna i andra länder. Där har svenska utrikesministrar vi får väl nöja oss med årtionden i det här sammanhanget talat om att vi inte accepterar ett sådant beteende, att det inte ligger inom ramen för det förhållande vi ska ha mellan och ett annat land. I det här fallet kan också peka på EU-perspektivet och säga att EU inte accepterar det här. Därför är jag fortfarande lite förvånad över svaret. Jag ställer om frågan så här: Har tagit upp situationen när det gäller Kaos GL med den turkiska regeringen? 27 Statsrådet (): Just denna fråga har jag inte tagit upp. Jag har tagit upp situationen generellt för minoriteter. Vi har naturligtvis informerat ambassaden och konsulatet om den specifika frågan om Kaos GL och den rättegång som ska hållas . Vi har också talat med olika NGO:er som dels jobbar med mänskliga rättigheter generellt, dels försöker skydda och stötta HBT-personer. Frågan har alltså diskuterats . Jag har inte rest det specifika fallet med ministern, men jag har rest frågan generellt. Också den bredare fråga om artikel 301 som speglades i interpellationen har jag rest vid ett dussintal tillfällen de här två och ett halvt dygnen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:184 om naturligt stevia i stället för kemiskt sukralos och aspartam 28 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag är beredd att i EU driva att stevia ska tillåtas som livsmedelstillsats och att kemiskt framställda sötningsmedel ska bytas ut i enlighet med försiktighetsprincipen. En fråga har också ställts till mig om vilka riktlinjer jag kommer att verka för att får. De frågor som tas upp i interpellationen behandlar bland annat goda matvanor, säkra livsmedel, miljö och utveckling av nya produkter frågor som hör ihop, som jag anser är synnerligen viktiga och som därför står högt upp på den politiska dagordningen. Jag vill inledningsvis framhålla att inga tillsatser eller nya produkter som inte efter en vetenskaplig prövning bedömts säkra får släppas ut på marknaden. Dessa prövningar sker alltid med goda säkerhetsmarginaler och med försiktighet som ledstjärna. När det gäller den konkreta frågan om ett eventuellt godkännande av stevia som tillsats i livsmedel har en ansökan om att få den sötande substansen steviosid i växten stevia godkänd som sötningsmedel redan behandlats i EU. Ansökan avslogs formellt 2004 på grund av att den dokumentation som lämnats in som underlag för ansökan inte var tillräcklig för att kunna pröva steviosidens säkerhet. Det finns dock inga hinder mot att lämna in en ny ansökan. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har det yttersta ansvaret för att utföra riskvärderingar av tillsatser för användning i hela EU. Riskvärderingen, som ska utföras på strikt vetenskaplig grund, är förutsättningslös i den meningen att naturliga och syntetiskt framställda produkter behandlas lika. Växten stevia har i sig själv söt smak. Den har som sådan också varit uppe till bedömning i EU som ett nytt livsmedel enligt lagstiftningen om nya livsmedel. beslöts att stevia inte får saluföras i EU som ett nytt livsmedel, också i detta fall på grund av otillräckligt vetenskapligt underlag. Det är möjligt också i detta sammanhang att lämna in en ny ansökan. EU:s godkännandeprocess för nya livsmedel skiljer sig något från den som gäller för tillsatser men grundar sig också på en vetenskapligt underbyggd riskvärdering. Frågan om kemiskt framställda sötningsmedel i förhållande till försiktighetsprincipen har som nämns i interpellationen också folkhälso- och miljöaspekter. Alla sötningsmedel, inklusive aspartam och sukralos, har genomgått en omfattande prövning av oberoende europeisk expertis och befunnits säkra. Inga produkter som inte bedömts säkra ur hälsosynpunkt får släppas ut på marknaden. När det gäller de lagliga ramarna har presenterat förslag på tillsatsområdet varav ett förslag bland annat också reglerar sötningsmedel. Lagförslaget har diskuterats . Kommissionen vill i sina förslag skapa instrument för att fortlöpande få fram aktuell kunskap om tillsatser och användningen av dem. Vidare föreslås att den som framställer en livsmedelstillsats åläggs att underrätta kommissionen om eventuellt nya vetenskapliga eller tekniska uppgifter som kan påverka bedömningen av livsmedelstillsatsens säkerhet. Medlemsstaterna föreslås också åläggas att upprätthålla system för övervakning av konsumtion och användning av livsmedelstillsatser. Ett ytterligare förslag är att för de redan ca 300 godkända tillsatserna, däribland sukralos, ska en ny riskbedömning och riskhantering utföras. Kommissionen har vidare föreslagit att beslut om godkännande och omprövning av tillsatser ska tas inom ramen för kommissionens genomförandekommittéer. Regeringen har inte haft några invändningar mot kommissionens förslag och anser att det är den bästa vägen att gå. Den föreslagna beslutsordningen gör det möjligt att snabbare kunna följa upp ny kunskap på området och fatta beslut om nödvändiga åtgärder. Alla beslut om godkännande och villkoren för dem ska fortlöpande kunna omprövas. Regeringen verkar för vissa förbättringar och tillägg i kommissionens förslag och har tagit upp den viktiga frågan om användningen av tillsatser och deras eventuella miljökonsekvenser. Det saknas former inom EU för att hantera tillsatser som även misstänks kunna få negativ miljöpåverkan. Behovet av en liknande förbättrad samordning på nationell nivå bör enligt min mening också diskuteras. Vidare har regeringen föreslagit en förbättrad märkning av sötningsmedel som används som så kallade bordssötningsmedel. Konsumenten bör få information om högsta dagliga dos. Avslutningsvis vill jag upprepa det jag sade inledningsvis. Interpellationen behandlar synnerligen angelägna frågor om säkra livsmedel, bra matvanor och nya produkter. Jag vill också lägga till ytterligare en aspekt, vikten av att genom tydlig och användarvänlig märkning och information göra det möjligt för konsumenterna att kunna vara aktiva och göra medvetna val. Det är också betydelsefullt för samtliga aktörer i offentlig, privat och ideell sektor att när de tar ansvar för sina delar se helheten och på vilket sätt de olika frågorna är länkade till varandra. 29 (): Jag får tacka för svaret. Det är glädjande att ministern delar uppfattning att det är viktigt att prioritera folkhälsofrågor som goda matvanor, säkra livsmedel och sunda produkter både vad gäller hälsa och miljö. Ministern tar upp att riskvärdering ska göras på vetenskaplig grund och att produkter ska behandlas lika, och det är bra. Men frågan om försiktighetsprincipen besvaras egentligen inte. Någon miljömässig värdering har ju inte gjorts när det gäller sukralos utan man har bara värderat ur hälsosynpunkt. Med ökningen av fetma och diabetes byts vanligt socker ut mot artificiella kemiska sötningsmedel i många livsmedel, till exempel aspartam och cyklamat. Ett relativt nytt sötningsmedel är det klorinnehållande sukralos. Det är baserat på vanligt socker, men en kemisk förändring gör det ungefär 500 gånger sötare. Tre syre- och vätegrupper byts på kemisk väg ut mot kloratomer. I den prövning EU har gjort har inte miljöaspekter tagits upp trots att sukralos innehåller klor, som bryts ned långsamt i naturen. Enligt är halveringstiden i 25-gradigt vatten eller ännu längre om det är kallare. Det är oacceptabelt att sukralos inte prövades ur både hälso- och miljösynpunkt innan det godkändes. Ämnet passerar genom kroppen och åker via reningsverket, som inte kan ta hand om det, rätt ut i våra vattendrag. Problematiken är ungefär densamma som med svårnedbrytbara läkemedel som hamnar i naturen, något som i förlängningen kan påverka både vår miljö och vår hälsa. Sukralos är som sagt ganska nytt och finns i flera produkter, till exempel mellanfil blåbär och vanilj, lättketchup, ketchup, Risifrutti utan tillsatt socker, Oboy chokladpulver, Arlas mini och Light. Jag har skrivit brev till de här företagen och frågat om de skulle kunna tänka sig att byta ut sukralos mot det naturliga sötningsmedlet stevia om det var tillåtet att använda inom EU och . Svaren var i stort sett positiva. säger till exempel att de välkomnar en säkerhetsvärdering och ett eventuellt följande godkännande av stevia. Även flera av de andra företagen uttryckte liknande synsätt. Stevia är ett växtsläkte. Den art som vanligen används i de här sammanhangen är Stevia rebaudiana. Glykosiderna i stevia gör det möjligt att framställa sötningsmedel utan kalorier, kolhydrater eller kemikalier. Forskare har visat att stevia inte påverkar blodsockret och har ett glykemiskt index på noll. Därför kan det säkert användas även av diabetiker. I är det tillåtet som kosttillskott . har en ansökan på gång från och . Den kommer troligtvis att behandlas . Ministern nämner i sitt svar förslag till ändring av reglerna för livsmedelstillsatser. Vilken tidsplan finns för det arbetet och på vilket sätt tar ministern upp frågan om både hälso- och miljöbedömning av livsmedelstillsatser? Har ministern tagit några initiativ för samordning av hälso- och miljöbedömning i ? Det är också intressant att ministern pekar på att EU beslutade att stevia inte får säljas som livsmedel. När det gäller livsmedelstillsatser kan inte besluta självt. Men enligt reglerna kan ta ett nationellt initiativ och godkänna ett nytt livsmedel under förutsättning att det finns god säkerhetsbedömning. Det finns flera små företag i som är intresserade av stevia som ett nytt livsmedel. Jag vill återkomma i nästa inlägg med en fråga om det, men jag vill också passa på att bjuda ministern på ett steviablad. 30 Jordbruksminister (): I interpellationen tas frågan om stevia upp. Stevia har, som jag nämnde i mitt svar, prövats både som tillsats och som eventuellt nytt livsmedel. Men ännu så länge har inte ansökningarna kunnat godkännas. Detta bevisar för mig att den prövning som sker är noggrann och bygger på försiktighetsprincipen. Det är så det ska göras när man gör vetenskapliga bedömningar. De ska vila på vetenskaplig grund. Vad beträffar frågan om vem som ska göra detta måste jag påtala att lagstiftningen om tillsatser och de så kallade nya livsmedlen hör hemma i den så kallade inremarknadslagstiftningen. Den har till uppgift att borga för en högre livsmedelssäkerhet men syftar också till att skapa förutsättningar för nytänkande och innovationer på livsmedelsområdet. Men grundregeln är ju ändå att mat inte får innebära några risker för konsumenten. De här bedömningarna görs alltså för att kontrollera att säkerheten är uppfylld och att man inte vilseleder konsumenten. Vi får inte avvika, om jag uttrycker mig så, för mycket från så kallad vanlig mat så att det medför att vi får näringsmässiga nackdelar som konsumenter. Den nya del av livsmedelsfloran som vi har och som vi förhoppningsvis fortsatt kommer att få prövas alltså inom Europeiska unionen. Det infördes nya regler , och EU-lagstiftningen säger att nya livsmedel måste godkännas efter en förhandsgranskning enligt en särskild procedur för att få säljas i butik. Tillsatser, aromer, extraktionsmedel och processhjälpmedel omfattas emellertid inte. Om GMO-livsmedel finns som bekant också en annan lagstiftning. Detta sagt apropå den rigorösa prövning som sker, allt i enlighet med försiktighetsprincipen. Eftersom den här saken prövas inom EU och ligger inom det gemensamma handelsområdet anser jag att detta sker på ett både vetenskapligt och därmed allmänt beprövat sätt. 31 (): Jag tackar och börjar där ministern avslutar, med försiktighetsprincipen och vetenskaplig bedömning. Det är jätteviktigt att det görs en korrekt vetenskaplig bedömning. Men uppenbarligen finns det en inkonsekvens i det här systemet eftersom man inte bedömer miljökonsekvenserna av de nya livsmedlen eller tillsatserna. Det är två olika system för hur man godkänner, om det är en tillsats eller om man gör ansökan för att få en godkännandeprocess för ett nytt livsmedel. Då är det ju ett beslut enligt novel foods.