prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Man har inte först tagit fram pengar och sedan frågat om det är någon som vill ha dem till något. Tvärtom har man först sett att det finns ett behov att tillgodose. Jag har egentligen inget emot att man ser över detta, men om man ska göra det ska man ha en mycket tydligare bild av vad man vill åstadkomma innan man ändrar på strukturer som redan är i funktion. Jag förutsätter att de hamnar där de behövs. Tar man bort dem får det konsekvenser, och ska man se till att man har vetskap om och åtgärder mot de konsekvenserna innan man utsätter människor, företag och regioner för de här åtgärderna. Jag får väl vänta och se om jag kan få en klarare beskrivning av vad det handlar om, så får vi vänta tills ni presenterar en sådan. går tydligen pengarna ut. 167 () replik: Jag sade också att vi just har inlett en översyn av detta. Vi har haft på oss, och vi har haft mycket att stå i, så en översyn är påbörjad. Vi har definierat målet och vet vart vi vill gå. Vi har också beslutat oss för vilket perspektiv vi ska ha. Det kommer framöver att presenteras mera av vad detta konkret kommer att innebära. Jag är glad över att vi har samsyn om att vi behöver utvärdera det som har varit. Vi kan inte bara förutsätta att pengarna går dit där de gör bäst nytta. Att det finns behov av stöd därute tror jag inte att vare sig eller någon annan här ifrågasätter. Vi gör en utvärdering, och när vi har gjort den återkommer vi med en tydligare politik på det här området. 168 () replik: gjorde ett snyggt försök genom att säga att vi ska hålla oss till utgiftsområde 19. Det är väl helt enligt Axel principer att hålla sig till ett område. Men är världen lite mer komplicerad än så. Regionalpolitik, tillväxtpolitik och näringspolitik innefattar alla samhällsområden. Förutsättningarna för en regionalpolitik har jag varit inne på tidigare, och det tänker jag inte ta upp. Men jag ska ge dig en eloge. Till skillnad från delar jag din uppfattning att den otydlighet som råder, inte minst inom de statliga myndigheterna men även bland andra aktörer, om vad det finns för medel, om hur man söker, om vilken uppföljning det är och om EU:s alla program, gör det väldigt svårt att agera. Det är svårt att följa upp, och det är också svårt att utvärdera effekterna. Jag ser fram emot att få se en analys från er sida om vad ni kommer fram till. Men jag vill också se en fortsättning på detta, en analys av de statliga myndigheternas agerande runt om i . När får vi en helhetssyn och ett helhetsgrepp på den regionala utvecklingen i , där de statliga myndigheterna har en helhetssyn och inte agerar var och en för sig med sitt maximala vinstintresse? 169 () replik: Det finns en utredning som ser över just den statliga förvaltningen. Den ska ha en slutredovisning . Det kommer säkert en delredovisning också, som kan ha synpunkter på. Men annars får vi 2008 en presentation av detta. I denna utredning ingår bland annat hur denna förvaltningsstruktur kan förenkla kontakterna för medborgare och företag och säkerligen också detta med lokaliseringen. Det är en viktig del var någonstans myndigheterna finns. tycker jag att det är väldigt viktigt att man inför varje lokalisering gör en konsekvensanalys för var en myndighet ska finnas. Vi måste också känna en stor tillit till att myndigheterna själva bäst vet hur de ska styras och hur de effektivast bedriver sitt uppdrag. Vi kan inte detaljstyra myndigheterna, utan myndigheterna är självständiga från politiken i det dagliga arbetet. 170 () replik: Enligt Axel är myndigheterna självständiga stater i staten. Men det duger inte. Vad är er syn på nedläggningen av kontoren i stora delar av och på centraliseringen? Är det som sade, att det är den tekniska utvecklingen som gör det möjligt att centralisera, och då måste de hänga med? Är det din uppfattning också? Den utredning som du talar om handlar om något helt annat. Den handlar om etablering. Här handlar det om neddragning. Man drar bort service från stora delar av . Vad har ni för politik för det? Vem vill flytta till den typen av regioner eller kommuner där man drar bort den grundläggande servicen som borde vara lika över hela landet om man menar någonting med att hela ska leva? Kan jag få svar på det? 171 () replik: Jag anser att det är myndigheterna som själva måste besluta om sin verksamhet. De vet bäst hur de effektivast bedriver sin verksamhet. Myndigheterna har naturligtvis ett uppdrag att behandla alla medborgare likvärdigt och opartiskt och ge dem god service. Att man ska lokalisera myndigheter på olika platser för att upprätthålla sysselsättning, tycker jag är ett ogiltigt argument. En myndighet kan bara ha som mål att utföra den service som medborgarna kräver och även verkställa beslut från riksdag och regering. Jag tror aldrig att vi kan få någon samsyn om utlokalisering för att skapa arbetstillfällen. 172 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut i samtliga punkter. Det finns två kraftfulla verktyg för att skapa en sund regional utveckling i . Det ena är att se till att vi dubblerar turistnäringen i . Jag återkommer till detta. Det andra kraftfulla verktyget för att få mer liv i lands- och glesbygden är en generellt bra småföretagarpolitik som underlättar för småföretagen att bedriva sin verksamhet, en politik som först och främst gör att småföretagarna känner sig uppskattade av kommunpolitiker och tjänstemän när de startar sitt företag och sedan för varje ny medarbetare som de anställer. Det är självklart för de flesta kommunpolitiker att gratulera och uppvakta när någon i kommunen nått framgångar inom idrott och kultur. När småföretagaren har tagit hem en stororder som skapar många årsarbeten i kommunen kanske det möjligen kan bli en liten artikel i lokaltidningen. Att kommunledningen skulle komma med blommor och gratulera har då inte jag varit med om i min s-styrda kommun under företagande, trots att jag har skapat 700800 årsarbeten under dessa år. Detta skulle kosta så lite men betyda så mycket för att uppmuntra företagandet. Visst finns det kommuner som sköter detta bra, men här finns mycket mer att göra, och vi rikspolitiker måste visa vägen. För mig som har arbetat som småföretagare mest hela livet känns det nu som om luften börjar bli lättare att andas. har vi en regering som förstår att framväxten av fler småföretag är den enda grunden för tillväxt och välfärd i hela landet. När företagarklimatet nu blir mer och mer uppmuntrande och vi förenklar för de små företagen att arbeta och verka då startas fler företag. Då växer de små företagen till medelstora, och några av de medelstora företagen blir storföretag. Det är mycket glädjande att denna utveckling nu har kommit i gång. Det är, med få undantag, det växte fram nya storföretag i . I stället har många storföretag lämnat landet under dessa . har med motvind för företagarna avslutats, och det blir enklare och enklare att starta och driva företag. När nu också förmögenhetsskatten försvinner kommer vi att få se att det finns ytterligare möjligheter för nya medelstora och stora företag att växa fram i . Den utvecklingen är vi övertygade om kommer att ske, och då kommer detta utgiftsområde, Regional utveckling, att kunna minimeras till ett historiskt minnesmärke. Det är ett utgiftsområde som tyvärr behövdes då företagsklimatet var arktiskt. Att ge olika företag och aktiviteter regionalpolitiskt stöd är ingen lätt uppgift. Det har historien visat. Vi har läst förödande kritik från , , med flera där man har påvisat svårigheter att undvika snedvridning av konkurrensen, svårigheter att stödja rätt typ av företag, svårigheter att få långsiktiga effekter av ett engångsstöd och så vidare. Man har påpekat att tjänstemännen på och hellre har gett bidrag till redan stabila och lönsamma företag som egentligen skulle ha klarat dessa investeringar med egna pengar. De företag som verkligen skulle ha haft nytta av regionalpolitiskt stöd har man inte vågat satsa på inför risken att förlora pengar. I detta betänkande står det om en undersökning som ITPS gjort, Effektutvärdering av det regionala utvecklingsbidraget. Där jämförde man en grupp företag som fått bidrag med en kontrollgrupp som inte fått bidrag. Man undersökte sannolikheten att överleva och utvecklas som företag för de båda grupperna. Man såg att skillnaderna mellan dessa två grupper av företag var mycket små. Det är alltså inte ett tillfälligt stöd som avgör ett företags framtid och utveckling. Det som däremot är det avgörande överlevnadsvillkoret för alla företag i alla regioner är vilket företagsklimat och vilka villkor som gäller för företagandet i hela landet. Skapar vi generellt goda villkor för alla företag i landet så är det just företagen i gles- och landsbygd som får störst nytta av detta för att få fart på sin verksamhet. Det är detta som nu jobbar med . Visst tycker företagarorganisationerna att det borde hända mer och fortare, men rör det på sig i rätt riktning . Den förra regeringen var duktig på att lyssna till storföretagens synpunkter. Det var bra, men detta gjorde att de små och medelstora företagarna ofta kände sig osedda. De regler som skapades passade de stora företagen bra men var sämre för de små. har vi medvetet börjat få en bättre balans här. Vi inser att det är de små och medelstora företagen som är morgondagens potentiella storföretag. Jag går över till att tala om det andra verktyget för att skapa en bättre regional balans. Under förra mandatperioden avvek vi kristdemokrater från övriga allianspartier såtillvida att vi i de flesta debatterna om regionalpolitik enträget pekade på att en av de kraftfullaste åtgärderna för att skapa arbetstillfällen och utveckling i landsbygd och glesbygd var att satsa på turismen. öronmärkte vi i vår budget inom utgiftsområde 19 att föras över till utgiftsområde 24 där marknadsföringen av som turistland låg. De 100 miljonerna från den regionala utvecklingsbudgeten skulle ge många fler varaktiga jobb och en stabil utveckling i glesbygd och landsbygd än de andra som finns inom detta utgiftsområde. En del tyckte att vi var kaxiga när vi påstod att detta skulle skapa 100 000 nya jobb i anslutning till turismen i . Många av de jobben skulle hamna i glesbygden och landsbygden. Det gläder mig att man nu i detta betänkande på flera ställen i texten har börjat nämna turismen som ett av de viktigaste verktygen för att få liv i bygder där det är svårt att hitta andra jobb. Detta är bra, ! gäller det bara att få finansen att fatta potentialen i detta. Det är ju inte alltid det lättaste. Men jag förstår att det är där det sitter. Förra mandatperioden basunerade vi ut detta med 100 000 nya jobb inom turistnäringen. Men de flesta bara log åt oss när vi talade om det. Men i början av detta år kom den statliga utredningen 2007:32 Tillväxt genom turistnäringen där man med råge visade på att våra visioner om en fördubblad turistnäring var mer än realistiska. Anledningen till att det ser ljust ut för denna näring i är att den just nu är den mest expansiva näringen i världen. Dessutom har unika möjligheter att erbjuda annorlunda miljövänliga turistaktiviteter. Vi är besvikna över att denna utredning inte har skickats ut på remiss och över att den inte har tagits på större allvar. Exportintäkterna från turismen i kommer att hamna på . Nästan hälften av dessa intäkter kommer till statskassan i form av skatter och avgifter. Få andra aktiviteter är så lönsamma som denna för svenska staten. Fördubblar vi marknadsföringsbudgeten, , för att sälja utomlands som ett unikt turistland skulle detta självfinansieras redan vid en så liten ökning av antalet utländska turister som . Skulle antalet utländska turister öka , vilket är fullt realistiskt, skulle staten tjäna 2,25 miljarder på satsade 100 miljoner. Otroliga 22,5 gånger insatsen skulle vi tjäna på att ute i världen marknadsföra som ett unikt turistland. Detta har , och fattat för länge sedan. De satsar tre fyra gånger mer än på att locka utländska turister till sina länder, och de lyckas. Med en fördubblad turistnäring i , som man i utredningen genom turistnäringen tror på, skulle många av våra kommuner i glesbygden och landsbygden vända utvecklingen från utflyttning till inflyttning. Hela landet skulle börja leva utan regionalpolitiska bidrag. Vi kristdemokrater tror att detta blir möjligt i . 173 () replik: Det är lite av ett historiskt ögonblick. Vi har ju bevittnat att vi har bytt majoritet i . Vi har en majoritet för en bättre och en större satsning på turismen. Så uppfattar jag inlägg. I vårt förslag finns det 60 miljoner mer, varav 50 miljoner mer till marknadsföring. Om jag rätt förstått den andra halvan av inlägg var det mer pengar till att satsa på turism för att marknadsföra och utveckla turism som efterlystes. Det är precis det som vi har pengar till, så jag ser fram emot voteringen . Vi kan få oväntade resultat, åtminstone jämfört med hur resonemanget varit från utskottets sida. När det gäller den första halvan har väl lite grann missat, för det var väl under den tidigare punkten som de sakfrågorna var uppe till behandling. Men jag ska försöka föra in även den delen i den diskussion som hör till det här ämnet. Jag uppfattar att inte tycker att det ska finnas några stöd, så jag vill bara höra om jag har uppfattat det rätt. Ska vi alltså se till att stöden till de regionalpolitiska åtgärderna försvinner? 174 () replik: Det är bra om det finns en majoritet för att satsa på turismen. Jag har pratat med folk på så jag vet att detta är på gång. Det man nu inte fick igenom berodde snarare på synpunkter från finansen såvitt jag förstår. Jag begriper inte hur de räknar. Där finns det lite kamerala typer. I alla fall har de haft synpunkter. Jag tror att det vi här talar om kommer att ske. Då är det bra om det finns en enig riksdag bakom det. När det gäller detta med att ha synpunkter på att det inte ska finnas några regionalpolitiska stöd kan jag bara säga att det väl inte finns något egenvärde i att ha stöden. Om stöden inte behövs tar vi väl bort dem. Skulle vi få ett bra företagsklimat generellt i gynnar det mest företag i glesbygden och landsbygden eftersom de har största behovet av det. Satsar vi på turismen och de flesta kommuner till och med måste få folk att flytta in för att klara av alla turister då behövs det inte längre något stöd. Självklart tar vi då bort stödet. 175 () replik: Det verkar alltså finnas en majoritet för en större satsning på turismen det kan vi konstatera för med hjälp av era röster skulle vi kunna uppnå det resultatet. Men vi får väl, som sagt, se om det då fortfarande gäller. Nej, det är klart att vi inte ska ha några stöd för stödens egen skull. Men det är inte därför vi har stöden. Vi har stöden för att kunna tillgodose olika önskemål och, inte minst, för att utjämna skillnader mellan olika regioner. Det som är gångbart exempelvis i behöver inte vara gångbart i på grund av olika åtgärder. Därför skulle det kanske behövas ett system just för att se till att utjämna skillnader. Jag förutsätter att ändå ställer upp på att viss grundläggande service av olika slag behövs. Ett visst utjämnande för att bygga bort exempelvis en transportnackdel kan också behövas. Det innebär att någon form av system behövs. Av de åtta som använde till sitt anförande tyckte jag mig uppfatta att fyra eller gick åt till att säga: Det behövs inga stöd. Låt företagen få leva efter sina egna förutsättningar! Då kommer det att ordna sig. Jag skulle önska att det var så. I så fall är det ett väldigt okomplicerat samhälle, men så ser det inte riktigt ut. Vi i har, menar jag, att ta ställning till den verklighet vi lever i. Det finns faktiskt skillnader. Det är dessa som de regionalpolitiska stöden ska utjämna. Jag gör tolkningen att det i slutändan ändå behövs någon form av stöd. Kanske landar det då i den andra alliansdelen. Kanske behöver man titta på hur stöden används. Jag ska inte lämna något svar. Vad jag nu sagt är i alla fall en välvillig tolkning. 176 () replik: När nu utredningen om turismens framtid så tydligt visar att det är möjligt att skapa inte bara 100 000 nya jobb inom turistnäringen utan kanske ännu fler jobb kommer det självklart att se helt annorlunda ut i de bygder där man har förutsättningar att ordna med lite unika turistsatsningar för de turister från hela världen som kommer hit. Men tappar vi marknadsandelar på den här sidan och missar många jobb. Därför förstår jag inte varför finansen bromsar när utredningen så tydligt visar att här finns en jättestor potential. När vi får till ett bättre företagsklimat och när det blir mer lönsamt att starta småföretag och företag över huvud taget och man kan få rejäla vinster klarar de sig även i glesbygden . Men jag tror säkert att det tar innan vi kan ta bort det helt. 3,3 miljarder, eller vad det nu är, tror jag inte behövs om vi skulle få igenom ett bättre företagsklimat och om turistsatsningen lyckas. 177 (): Jag har anmält mig till debatten av två anledningar. Den ena är motion 370 Samhällsansvar för hela landet som behandlas i detta betänkande och som vi socialdemokrater från står bakom. Den just nu allra viktigaste anledningen handlar om den föreslagna nedläggningen av sågverket på . är en ö vid i kommun några kanske inte visste det. I morse kl. 8 träffade jag sågverksarbetarna på och på plats upplevde deras chock och frustration över nedläggningsbeslutet, som innebär att hela deras arbetsplats ska läggas ned. ska helt enkelt bort från marknaden, och 60 anställda får gå. Precis som vi poängterar i vår motion upplever invånare att staten på många olika håll håller på att överge inland och glesbygd. Centralisering och förflyttning av jobb från inlandet till kustregioner sker i första hand, och människor i glesbygd upplever en utarmning av jobb. Det syntes tydligt i ansikten på sågverksarbetarna på . Sågverket på ägs av , där staten och LRF är storägare. Det är naturligt att just den formen av ägande innebär att människorna på undrar hur och när staten ska presentera en tanke eller en strategi för hur ön ska kunna möta framtiden. Givetvis funderar man också över om LRF har några tankar och känner något ansvar över hur ön och människorna som bor där ska kunna överleva där faktiskt sågen har varit öns hjärta . Sågverksarbetarna undrar så klart över varför just ett lönsamt sågverk som deras ska bort, över hur flödet av timret sköts inom och om det finns en möjlighet för någon annan att köpa och driva deras sågverk vidare. Om nu inte stora ägare som staten och LRF vill driva sågen på vidare, kommer någon annan att få den möjligheten i ? Frågorna och farhågorna är många och stora för familjerna på . Det vore på sin plats att näringsministern prioriterar ett besök på . Hon hade kunnat ta chansen att här i kammaren presentera sin strategi för hur ön ska överleva, just preciserat på vilket sätt politikområdet regional tillväxt, som den borgerliga majoriteten i utskottet poängterat från den här talarstolen , ska komma människorna på till del. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2007/08:1 delvis). 178 (): har gått sedan vi debatterade energipolitiken i kammaren. I fjolårets debatt fick vi en genomgång av alliansens företrädare kring den energikompromiss man hade kommit överens om. Den gick ut på att praktiskt taget alla hade gett upp sin politik till förmån för praktiskt taget ingenting alls. gav upp sitt kärnkraftsmotstånd. lade, om än tillfälligt, ned sitt kärnkraftskrameri. lade ned sina högljudda röster om billig energi till industrin, och vet vi att kd lagt ned sitt vallöfte om billigare bensin. var det bärande argumentet för att det saknades förslag att det var så sedan regeringsskiftet. har det gått , och det är fortfarande lika ont om förslag. Det är fortfarande en socialdemokratisk politik som är bärande i energipolitiken. Den nya regeringen gör minsann inte mycket för att vi ska få en långsiktighet även framgent i detta land. Nej, det är många energipolitiska kullerbyttor i debatten. ledare och miljöminister tar åt sig äran av att vi i var väldigt tidigt ute med en koldioxidskatt. Över världen reser de och berättar om den fina politik som driver och som de själva har varit motståndare till, tre av alliansens partier. far till och deklarerar att nu har gjort så mycket att andra får jobba i stället. Vi tycker att målet är alldeles för högt, säger . När vi kraftfullt protesterar både mot detta agerande och mot att det förts minimal dialog före resan får vi av statssekreteraren beskedet att inte ska vi haka upp oss på siffror. Det finns nämligen inga siffror att ta ställning till. Då undrar jag: Om det inte finns några mål att ta ställning till, vad är det då protesterar emot? Nej, miljö- och energipolitiken är alldeles för allvarlig för att hanteras på ett så valhänt och ytligt sätt som regeringen nu gör. Klimatfrågan vet vi kan lösas endast om världen väljer att samarbeta. Det internationella samarbetet får inte bli som regeringen nu gör det till, en ursäkt för att inte agera här hemma i . Tvärtom borde vi se Balimötet som ett litet men ändå väldigt viktigt genombrott för en förändring över världen. Då måste regeringen se vilka enorma möjligheter detta innebär för vårt land och möjligheten att fortsättningsvis också gå före. När förhandlingar pågår om bördefördelningen inom EU måste visa att vi kan, vill och törs. Men se, det gör inte regeringen. Trots att visar att bara genom att genomföra den politik vi har och med befintliga beslut kan vi komma upp i i förnybar energi, trots att visar att det sätt på vilket den förra regeringen styrde agerande har bidragit till stora insatser på området när det gäller förnybar energi och trots att vi vet att de finns flera aktörer som är intresserade av att komma in på marknaden, inte minst när det gäller vindkraft, och därmed bidra till högre mål gör regeringen väldigt lite eller ingenting för att stötta denna utveckling. Det saknas en långsiktig politik. gästades vi av . Han manade regeringen till nya tag och fler åtgärder. Man kan vara världsmästare , men när det slås nya rekord faller man i glömska. Om regeringen vill att även framgent ska ligga i framkant är det till att sätta i gång att jobba. Visserligen finns lite pengar avsatta i budgeten. Men de minskar i rask takt både 2009 och 2010. Den där klimatmiljarden är en klimatbluff. Industrin blir villrådig, energiproducenterna blir villrådiga, konsumenterna blir villrådiga vad är det för politik som gäller? Var är det som egentligen är regeringens avsikt? Vad är det för energipolitik som är långsiktig? Det är just avsaknaden av tydliga och konkreta ambitioner som gör att det händer så lite. Ingen vågar ta något steg. Det blir som när frågar ugglan: Vilken väg ska jag ta? Då frågar ugglan: Vart ska du? Hon svarar: Det vet jag inte. Då spelar det ingen roll vilken väg du tar, säger han. Precis så är det också för denna regering. har fortfarande ett väldigt gott utgångsläge. Vi vet att vi kan gå före. Vi har råd, vi har kunskapen och vi har möjligheten att satsa mycket mer på kunskap, utveckling och investeringar. I vår budget har vi 2 miljarder mer än regeringen till detta . Men så som regeringen bedriver sin politik nu finns det fler idéer och mer resurser för frisörsalonger för hundar än för en politik som gynnar en hållbar utveckling. Vad är det som är viktigast för ? Vad är det som är viktigast för konkurrenskraft, för jobben och tillväxten? Är det frisörsalonger för hundar eller är det en hållbar klimat- och miljöpolitik? Vi vill se ett särskilt branschprogram för vindkraftens utveckling. har sagt att branschprogram är ett väldigt antikt sätt att arbeta. Är det en uppfattning som delas av alliansens alla företrädare? I ett dokument från kan man dock läsa om en flerårig satsning på miljöteknik i samarbete med näringslivet. Naturligtvis nämns inte facket. Men onekligen låter det som något som kan liknas vid ett branschprogram.