prot · GU0987 · 2007-04-10 00:00:00 — Kommer man även vid det tillfället att strunta i att göra en konsekvensanalys? Jag tycker, herr talman, att det brister i logiken från regeringens sida när det gäller att inte redovisa de här konsekvensanalyserna. Därför tycker jag att tredje fråga är väl motiverad. Vilken är alltså taktiken från näringsministern med att inte redovisa de här konsekvensanalyserna varför väljer man att inte redovisa dem här? Den frågan skulle jag gärna vilja ha ett svar på. Jag tror inte att jag är ensam i denna kammare om det. 10 Näringsminister (): Jag tror inte att det är så hemskt stor skillnad om jag står här och pratar länge eller om jag pratar . Ni gillar inte motiven för försäljningen. Det är det som är problemet. Vi har helt olika ingångar i detta sammanhang. Vi tror på marknadsekonomin. Vi tror att det är bra när marknaden fungerar och det finns privata företag som kan sköta verksamheten. Det tycker vi är bra. Ni tycker inte att det är bra. Det finns en ideologisk skillnad mellan oss. Sedan gäller det detta med en konsekvensanalys. , som senast pratade här, säger: Kommer man att säga upp folk i , och kommer det att försvinna jobb? Ja, det är helt avhängigt av vem det är som köper. Det går faktiskt inte att beräkna i förväg vilka konsekvenser det kommer att få. Det vi kan konstatera är att mycket av det som skett när det gäller att gå från statligt ägande till privat ägande har varit bra både för konsumenter och för marknaden och ekonomin. Alla kommer vi ihåg . Vi fick inte själva ens bestämma vilken telefon vi skulle ha. Så var det när jag var lite yngre. Sedan bolagiserades företaget. Vi har fått ett telekommunikationsföretag som fungerar väl på marknaden och som har varit bra. Det bolaget har ju ni socialdemokrater själva sett till att sälja ut aktier i. Det har ni gjort medvetet. Till det beslutet tog ni också både OMX och Nordea. Jag har inte fått något svar från Socialdemokraterna, från eller någon annan här. Ni kan väl berätta för mig vilken konsekvensanalys ni hade. Det skulle det vara intressant att här i kammaren få reda på. Det finns ju ett sådant beslut. Jag ställde en fråga om Vin & Sprit. Vilka motiv finns det egentligen för en stat att äga en spritproduktion? Varför ska staten producera Absolut Vodka? Varför ska staten vara ute på olika marknader och sälja sprit? Jag har jättesvårt att förstå att staten har ett särskilt intresse i sådana sammanhang. Sedan gäller det de övriga bolagen. Jag måste vara hemskt otydlig, eller också vill ni inte lyssna. Jag kommer att göra en genomgång av alla de bolagen. Det kommer att redovisas hur vi ser på det ägandet, men det är inte klart. Vi försöker inte hemlighålla någonting. Vi tycker att det är rimligt att vi först får göra en genomgång. Sedan kan vi ge en redovisning. De sex bolag som vi nu har pekat ut är klara. Vi har motiverat i texten i propositionen varför vi säljer dem. Vi tror att det är bra både för företagen och för marknaden att de säljs. Dessutom är det så att ingen kan avgöra priset på företagen. Det finns de som försöker spekulera i vinster eller förluster jag hörde siffran 10 miljarder men det är en helt omöjlig sak att beräkna. Det vi kan konstatera är naturligtvis att de här bolagen går bra. försöker ta åt sig äran av detta. Till en del kan jag tillskriva den socialdemokratiska regeringen att den har skärpt skötseln av de statliga bolagen. Men vi kan väl också säga att högkonjunkturen kan spela en viss roll i det här sammanhanget. Möjligen är det fråga om en kombination. Det finns mer att göra för att professionalisera ägandet av de statliga bolagen. De bolag som vi har kvar ska vi sköta på ett professionellt sätt. Vi ska se till att det är professionella styrelser där har vi gjort en ordentlig genomgång nu inför bolagsstämmorna. Bolagen ska leverera goda inkomster till medborgare. Vi är mycket tydliga: Vi tänker sälja de bolag som bättre kan skötas av den kommersiella marknaden där det finns en fri konkurrens och där det inte finns något tydligt motiv för att staten ska äga dem. Vi tror nämligen på marknadsekonomin. Det är väl bra om nu utnyttjar den sista möjligheten att för mig redovisa varför staten ska producera och försälja sprit. 11 (): Det må väl vara förlåtet att hon hon har ju varit i regeringsställning bara ställer frågor till mig. Tanken med interpellationsdebatter är att vi riksdagsledamöter ska ställa frågor till regeringen inte tvärtom, ! Jag förstår att det kanske är lite nybörjarproblem så här . Det finns någonting i resonemanget, , som inte går ihop. säger: Vi ska sälja ut alla statliga företag som finns på en privat marknad därför att det privata kan sköta dem bättre. redovisade tidigare att det privata inte kan sköta dem bättre. Det finns en massa exempel på hur det privata har misskött företag, så det är inte någon sanning att det privata alltid kan sköta företagen bättre. Om nu har uppfattningen att det privata alltid kan sköta företag bättre än de statliga företagen, varför då över huvud taget göra en konsekvensanalys, ? Då behövs det väl ingen konsekvensanalys? Om till varje pris ska sälja ut företag, oavsett om det är bra eller om det är dåligt, kan hon strunta i konsekvensanalysen. Men gör hon det fantastiska att konsekvensanalysen görs efteråt. säljer hon ut företagen. Sedan säger hon: Oj, var det så här? Hade vi vetat det innan hade vi kanske inte gjort precis så som vi gjorde. Dessutom hemlighåller hon konsekvensanalysen i . ska enligt förslag till säljas ut. I propositionen finns ingen konsekvensanalys redovisad. När det gäller de nya företag som ska sälja ut ska hon, som sagt, redovisa konsekvensanalysen efteråt. frågar hon mig, eftersom hon vänder på hela debatten, vad det finns för anledning att ha kvar exempelvis Vin & Sprit. Ja, fråga dem som jobbar i och som kan bli av med sina jobb om de inte tycker att det kanske är ett starkt skäl att staten är en viktig aktör på en marknad som kan ge många jobb även ! bryr sig inte om jobben. Jag hoppas på att möta på . Jag hoppas alltså att inte fegar ur och skickar dit en tjänsteman eftersom vi där kan fortsätta debatten, ! 12 (): , det är korrekt att vi inte delar den borgerliga regeringens motiv för en försäljning av de statliga bolagen. Men det betyder inte att vi, trots att vi inte gillar utförsäljningen, inte vill ha konsekvensanalyser. Där tror jag att vi har varit ganska tydliga. Den enda konsekvensen vi nu känner till är, som sagt, att vi kommer att tappa inkomster. Vi vet att ni fördubblar arvodena för ordförande och styrelseledamöter. Det känner vi alltså till, men någonting mer får vi inte reda på. Precis som redovisade har Vin & Sprit många anställda i . Vilket intresse har en kanadensisk sprittillverkare av att behålla en spritfabrik i ? Varför ska man över huvud taget ha det? Det kan man diskutera. Kunde det vara en konsekvens? tycker jag att du inte vill svara på de här frågorna. Du säger att det är ideologiskt motiverat att sälja bolagen. Det har jag förstått. Ni gillar inte att äga bolag. Vi gillar att äga bolag. Där är vi överens. Men varför kan man inte redovisa vilka konsekvenserna blir för statskassan? Vi ska ta en vårbudget här i . Och vi ska ta en höstbudget och en vårbudget igen. Det kommer att få konsekvenser om man inte har de intäkter som man tidigare haft. Sedan kan man tycka vad man vill om de bolag som ger intäkterna. Antingen kan man säga att det är viktigt att ha ett ägande. Då kan man bestämma sig för att styra dem på ett visst sätt att ägaren, staten, ger direktiv och säger: Ni ska sköta er på bästa sätt därför att ni ska föregå med gott exempel. Det är ett sätt att vara en ägare. Eller också kan man säga: Vi struntar i hur de här företagen drivs. Vi säljer dem till vilket pris som helst. , en konsekvensanalys är inte samma sak som en genomgång av statliga företag. En konsekvensanalys efter det att man har sålt är ungefär som att kasta ut barnet med badvattnet. 13 Näringsminister (): Då måste förklara för mig hur man kan göra en konsekvensanalys av en försäljning som antas komma att genomföras. Man måste först se vad det är för köpare. Sedan kan man ta ställning till om någon produktion kommer att flyttas, om man kommer att bygga ut eller om det blir fler jobb vilket lika gärna kan bli konsekvensen. Du måste alltså först se vem det är som köper. Det andra som jag måste säga är att vi tycker att det när det finns en marknad, en kommersiell marknad där staten agerar precis som vilken kommersiell aktör som helst, inte finns motiv för staten att äga. Jag tog exemplet med Vin & Sprit av just den anledningen. Om det ska finnas ett samhälleligt intresse för att äga Vin & Sprit måste det gälla alkoholpolitiska saker. Men sådana ägardirektiv finns inte! Vin och & Sprit ska inte ta någon som helst hänsyn till alkoholpolitiska konsekvenser av sin försäljning. Det har inte heller den socialdemokratiska regeringen skrivit in i något ägardirektiv. Jag tror att det är rätt angeläget att man bestämmer sig för vad som är viktigt för samhället att äga. Det kan handla om naturresurser. Det kan handla om tjänster som ingen annan utför eller som kompletterar den kommersiella marknaden. Men när staten är ute och konkurrerar med de privata bolagen, precis på samma sätt som marknaden gör, tycker inte vi att det finns motiv för att äga. Där finns det en ideologisk skillnad mellan och oppositionen. Det sägs att man tappar inkomster. Det vet ni väl ingenting om. Det är inte så att de här statliga bolagen alltid har gått plus. Det har skett ägartillskott, och det tar resurser från lärarkåren, från sjuksköterskor, från vårdpersonal och annat som man kan behöva satsa resurser på. Det är också intressant att ni gör den prioriteringen. Det tredje jag vill säga är att vi tror på marknadsekonomin, och vi tror på den privata äganderätten. Vi tror att de privata är mycket duktigare på att också äga företag. Men det finns ibland skäl för staten att äga, och de skälen kommer vi att hålla fast vid. Vi kommer också att sälja på ett mycket ansvarsfullt sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2006/07:448 om ansvarsfull arbetsgivarpolicy vid omorganisationen av 14 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att myndigheterna ska följa de lagar och avtal vi förbundit oss att följa, såsom MBL, och om jag är beredd att skjuta till ytterligare medel för att åstadkomma en meningsfull omställning för de anställda på som förlorar sina anställningar. Frågan ställs med anledning av att har beslutat att genomföra ett stort förändringsarbete. syfte är att förenkla och förbättra för de försäkrade. Förändringarna kommer att förbättra tillgängligheten, korta väntetiderna och säkerställa att det finns ett lokalkontor i varje kommun. Bland annat kommer personer med långa sjukdomshistorier och förmåner inom handikappområdet i fortsättningen att garanteras en personlig handläggare. Detta tycker regeringen är bra. Regeringen har i regleringsbrev angett som ett övergripande mål att ska ha en god personalpolitik. Regeringen har delegerat arbetsgivaransvaret till de statliga myndighetscheferna. Det innebär att regeringen har ett strategiskt övergripande ansvar för arbetsgivarpolitiken inom statsförvaltningen. Myndigheterna har det operativa ansvaret för att åstadkomma resultat enligt de mål som statsmakterna ställer upp, med iakttagande av gällande regelverk, det vill säga författningar och kollektivavtal. Åtgärder och ersättningar till personal som är föremål för avveckling ska ske inom ramen för gällande kollektivavtal. Målet med trygghetssystemet är att så långt möjligt skapa förutsättningar för att ingen anställd ska bli arbetslös till följd av arbetsbrist eller till följd av att arbetstagaren i samband med omlokalisering eller motsvarande väljer att inte följa med till den nya orten. En förutsättning för att nå trygghetsmålet är att arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna arbetar effektivt med trygghetsfrågorna och därvid använder trygghetssystemets möjligheter och resurser. Ett framgångsrikt trygghetsarbete bygger vidare på förutsättningen att arbetstagaren själv aktivt bidrar och tar egna initiativ för att minska risken för arbetslöshet. Parterna bidrar genom trygghetssystemet till att skapa förutsättningar för detta. 15 (): Tack för svaret! Men jag måste erkänna att svaret gör mig än mer orolig än jag var innan jag skrev interpellationen. Statsrådet skriver i sitt svar att regeringen har i regleringsbrev angett som ett övergripande mål att ska ha en god personalpolitik. Men vad innebär det egentligen? har efter regeringsskiftet fått besparingskrav på ca 270 miljoner besparingar som är lagda så att de ska vara genomförda . Antingen förstod inte den nya regeringen vad det innebär att ställa sådana stora besparingskrav med så kort varsel eller också struntade man i det. En väl genomförd beredning av ärenden tycks inte vara den nya regeringens melodi. Som alla vet går det inte att på så dra in så stora summor från en verksamhet utan att det får oerhört svåra konsekvenser. Här kommer man att köpa ut 700 anställda och varsla 700. Visst tar det tid. Båda parter ska ha chans att förbereda sig, förhandla om turordningskretsar och sedan gå vidare med förhandlingar lokalt med mera. Om det ska ske enligt gällande lagar och kollektivavtal innebär det att det kommer att ta nästan i anspråk. För det blundar regeringen, och de anställda drabbas mycket hårt, vilket i sin tur självklart också påverkar dem som är beroende av service. har under dessa dåliga förutsättningar dessutom brutit mot MBL genom att de inte har förhandlat om riktlinjerna för de turordningskretsar som arbetsgivaren förordar. Riktlinjerna i sig är oroväckande eftersom de verkar vilja gå ifrån turordningsavtalets i huvudsak jämförbara arbetsuppgifter och skapa en krets per ärendeslag, vilket innebär att kretsarna kommer att bestå av mycket få människor och i många fall av endast en. Det innebär att grundbegreppet i LAS, sist in först ut, så gott som sätts ur spel. Här har arbetsgivaren valt att inte förhandla om den anställningstrygghet som berör 700800 personer, ett mycket allvarligt brott. Är det god personalpolitik? Dessutom får de lokala fackliga ombuden höra att om de kräver förhandlingar enligt gällande lagar och avtal förhindras processen och ytterligare uppsägningar måste genomföras. Om jag vore ansvarigt statsråd skulle jag vara mycket orolig över det som sker. Vad är en god personalpolitik? Ska staten vara ett föredöme som arbetsgivare eller är det bara i valtider? hade redan innan neddragningarna på 270 miljoner en mycket hård arbetsbelastning. Den senaste arbetsmiljöundersökningen visar att en tredjedel av de anställda upplevde att arbetsbelastningen var för hög. har vi dessutom kunnat ta del av hur ett antal anställda upplever att det finns munkavlar. Andra anställda har fått höra att de borde söka avgångsvederlag så att inte deras arbetskamrat ska tvingas att sluta, eftersom denna är yngre. Det är en mycket olämplig hantering av en ansvarig arbetsgivare att ställa arbetstagare mot varandra. Det kan dessutom finnas skäl att påminna om de undersökningar som har gjorts som visar att den service och det bemötande brukarna får av också påverkar deras syn på det politiska styret och demokratin. Att verka i en sådan, med synsätt, förkastlig arbetsmiljö påverkar starkt den anställdes arbete och dennes förhållningssätt till brukaren och därmed demokratin. Vad säger då ansvarigt statsråd om detta? Ett framgångsrikt trygghetsarbete bygger vidare på förutsättningen att arbetstagaren själv aktivt bidrar och tar egna initiativ för att minska risken för arbetslöshet. Men då verkar statsrådet ha missat att det är arbetsgivaren som inte har förhandlat, att det är arbetsgivaren som lägger munkavle, ställer anställda mot varandra och varslar 700. Det är alltså arbetsgivaren som helt har ändrat förutsättningarna för de anställda. Då tycker jag att det här svaret ekar ganska tomt. 16 (): Jag ska börja med att citera vad ansvarigt statsråd säger i ST Press . Rubrik: Inte min sak vad gör med personalen. Det kan ses som en ganska oroande rubrik. Det är tydligen så att , som statsrådet skriver i svaret, ska förbättra tillgängligheten och korta väntetiderna. Det ska finnas lokalkontor i varje kommun. Och inte nog med det, utan det ska finnas en personlig handläggare för alla med långa sjukskrivningstider. Det här gör man genom att minska resurserna med totalt 1 400 anställda. Precis som här har berättat för oss finns det en stor oro, och det är ett stort debacle, om jag uttrycker mig så, när man förhandlar kring detta. Om man vill kan man fråga sig: Är det detta som är den moderatledda regeringens arbetslinje? Man ser till att 700 anställda får gå frivilligt och, som sade, köper sedan ut 700. Hur stämmer detta egentligen med arbetslinjen? Det är staten, det vill säga regeringen, som ska visa vägen och verkligen se till att vi får en arbetslinje här som är värd namnet, och det gör man genom att skicka ut anställda i det så kallade utanförskapet. En viktig fråga för mig som kommer från i och är detta med tillgängligheten. Den ska nu bli bättre. Eftersom det inte är statsrådets sak vad gör med personalen kan det faktiskt hända att ledning inte anser att det finns resurser att upprätthålla en rimlig tillgänglighet i , eller varför inte i . Men det struntar statsrådet i. Frågan är då hur man följer upp att tillgängligheten är tillräcklig. Det pratas mycket om kontorstätheten. Kontoren i de mindre kommunerna i våra hembygder , eller varför inte är bemannade och kan ge försäkringskunderna ett personligt bemötande. Jag tror inte att ett personligt bemötande på något vis kan ersättas av en fungerande hemsida på en datorskärm. Frågan är på vilket sätt statsrådet tillförsäkrar sig att hög tillgänglighet kommer att uppnås. Gör man det genom att minska personalstyrkan i med ca 70 stycken? Betyder det att Hoforskontoret får mer resurser och bättre tillgänglighet? Betyder det att Hoforskontoret verkligen kan möta den enskilde någon med lång sjukskrivning, någon med arbetsskada eller med något annat bekymmer så att man kan sätta sig ned och få tillsammans för att reda ut begreppen? Det är många medborgare i landet som tycker att det här kan vara besvärliga frågor att hantera. På vilket vis främjar detta arbetslinje, kompetens, tillgänglighet och bemötande? På vilket vis kommer servicen att bli bättre? Jag ställer frågorna fastän statsrådet säger att hon inte har att göra med vad gör med personalen. 17 PER (): När jag fick höra att svar hade lämnats in och jag kunde få ta del av det kunde jag konstatera att svaret, precis som både och har sagt, känns väldigt långt ifrån verksamhet. tar jag mig friheten att bli lite lokal. Jag är hälsing och rätt envis . I min hemby har jag några bekanta. Det här har egentligen inte med frågan att göra men jag vill ändå belysa det lite grann. En av mina bekanta, , hade läst rubriken att ska omorganiseras. Hon kom fram till mig och sade: Hördu Per, hur går det för mig nu då? Jag sade: Jo, det blir nog bra. Hon har haft ganska regelbunden kontakt med och fått många problem belysta. Hon fick mig ändå att försöka fördjupa mig lite mer i vad som kommer att hända med det lokala kontoret i . Jag tog därför kontakt med lite folk som jobbar inom kassan och de vittnade om att de var mitt inne i en omorganisation, att de egentligen inte hade möjlighet att säga vad de ville och att de hyste farhågor för den enskilde. Innan jag hamnade i jobbade jag i en liten kommun med 8 000 invånare som har ett enormt högt ohälsotal. Försäkringskassornas arbete i två kommuner har samordnats. Det har påverkat ohälsotalet en aning. Det har påverkat bemötandet väldigt mycket. centralt säger att denna kassadel och enhet har haft ett otroligt bra resultat vad gäller tillgänglighet och vad gäller möjligheten att få in folk i arbete. går personalen helt vid sidan av. Egentligen kliver man av banan därför att man har fått se hur kartan kommer att se ut efter omorganiseringen. Och vad händer då med och de andra som har fått så enormt bra hjälp? För mig är det inga problem, för jag fixar det här med datorns och telefonens hjälp. Men hur gör de? Det är mängder av frågor som hör ihop med det här, till exempel kollektivtrafiken. Hur rör jag mig i en liten kommun om jag är sjuk? Förmodligen med färdtjänst. Om jag dessutom måste passera kommungränsen, hur gör jag då för att komma till min försäkringskassa? Jag tycker att statsrådet borde se över mer hur det kommer att gå för de små kommunerna, för det är ändå hennes ansvar. Du, statsrådet, säger att varje kommun ska ha ett kontor. Är du säker på att det blir så? 18 Statsrådet (): Tack för inläggen från , och . Det är några saker som sammanfattar era inlägg, som jag kan se det, och det är att ni inte verkar tro på och dess styrelse, trots att ni har representanter sittande i styrelsen som fattade ett enigt beslut om att fortsätta förändringen av i etapp 2. I den här kammaren satt åtminstone jag och fattade beslutet om en förändrad försäkringskassa, och ni röstade inte emot det. Socialdemokraterna och antog i budgetpropositionen en neddragning med för . Ni fattade själva beslutet om att dra ned på med ! Ni aviserade i er budgetproposition att skulle dras ned på . Jag drog ned med . För att kompensera det och till viss del göra omställningen enklare har jag givit en möjlighet att använda anslagskrediten . Men det var den förra regeringen som aviserade en neddragning med . Ni har varit med på att förändra organisation. Det har jag också. Ni har också beslutat om att ska ha en styrelse med fullt eget ansvar. Det har ni själva varit med och bestämt. Det jag säger i tidningsartikeln är att jag stöder och dess styrelse. Om ni inte längre gör det får ni förklara misstroende mot . Jag är också orolig för alla som känner en stor ångest inför att bli arbetslösa. Men jag känner även en stor trygghet i att man nu gör allt för att minimera arbetslösheten. Låt oss komma ihåg att fattar 15 miljoner beslut och gör 60 miljoner utbetalningar på totalt ungefär 435 miljarder . Det motsvarar i utbetalningar. Den förra regeringen hade inte förvissat sig om att det fanns en tillsyn över och alla de här pengarna. För att försäkra oss om detta har jag och regeringen tillsatt en utredning som ska vara klar om . Vi har Statskontoret, JO och , men vi har ingen ordentlig tillsyn över och alla dess utbetalningar. Jag har sett till att det har tillsatts en sådan utredning . Jag tycker att ni slår på era egna beslut som ni var med om att ta så sent som för . Jag är helt enig med er om att vi ska ha en försäkringskassa där folk känner trygghet inte bara de som arbetar där utan i synnerhet de som behöver . Vi ska se till att garantera rätt ersättning till rätt person i rätt tid. Vi ska ha ett hållbart system, och vi ska titta på arbetsförmågan. Allt detta borde vi vara överens om. Den kritik som ni framför är på något sätt en kritik mot det som ni själva har varit med om att föra fram. Det förvånar mig lite grann. Jag kan däremot ge er rätt på en punkt. Vi måste se till att samordna ute i kommunerna. Det gäller , min hemkommun eller vilken kommun som helst. I min hemkommun har stora lokaler och håller öppet med lunchstängt där emellan. Arbetsförmedlingen ligger på ett annat ställe och och försörjningsstödet på ett tredje. Låt oss i stället samverka och se till att vi utnyttjar varandras kompetenser. Då kan vi också spara lokalhyror. Jag ber att få återkomma när det gäller personalhanteringen. Jag kommer också att säkerställa den tillsynen. 19 (): Jag tänker fortsätta på den linje som jag hade i mitt förra inlägg. Det handlar framför allt om lagar och avtal när staten är arbetsgivare. Staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare. Det som gör mig orolig är att staten inte är något föredöme. Staten är ingen förebild utan i det här fallet faktiskt något som jag hoppas inte ska finnas bland arbetsgivare och som arbetstagare inte ska behöva utsättas för.