prot · GU0967 · 2007-02-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Socialminister (), statsrådet (), miljöminister (), finansminister () och statsrådet (). 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:305 Till Interpellation 2006/07:305 Behov av forskning kring strålning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att miljöministern är på utlandsresa. () Enligt uppdrag 2006/07:312 Till Interpellation 2006/07:312 Lönebidragsanställningar i den ideella sektorn av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:313 Till Interpellation 2006/07:313 Värdigt slut på arbetslivet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:315 Till Interpellation 2006/07:315 Domares oavhängighet och självständighet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellation 2006/07:320 Till Interpellation 2006/07:320 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att miljöministern är på utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:324 Till Interpellation 2006/07:324 ID-handlingar åt invandrare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2006/07:332 Till Interpellation 2006/07:332 Herrelösa fastigheter i Hästhagen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som ej kan ändras. Interpellation 2006/07:333 Till Interpellation 2006/07:333 Flyktingskap från av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. 4 § Svar på interpellation 2006/07:318 om köttkonsumtionens miljöpåverkan 1 Jordbruksminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att minska boskapssektorns miljöpåverkan i och globalt samt vad jag avser att göra för att minska köttkonsumtionen i . Bägge frågeställningarna har intressanta perspektiv. Den andra frågeställningen är lätt besvarad: Jag avser inte att reglera omfattningen på köttkonsumtionen i och kommer därför inte heller att vidta åtgärder för att minska densamma. Frågeställningarna är dock berättigade, och det är av stor vikt att vi inte bara diskuterar den roll jord- och skogsbruket har för att minska klimateffekterna utan även beaktar de negativa effekterna. Det sägs att alla stora globala miljöproblem i grunden är lokala. Problemen blir globala när storleken accelererar. I ett samhälle hundratalet år tillbaka producerade bönderna sina livsmedel och sålde dem på marknaden i staden. Stadsbefolkningen fick sina livsmedel från de lokala jordbruken runtom staden, och bönderna själva var i stort sett självförsörjande med livsmedel. Miljöproblemen var nog mycket begränsade och även avfallsprodukter sågs som resurser och näringsämnena cirkulerade. Den begränsade handeln gjorde dock befolkningen utsatt för lokala produktionsstörningar och väderfenomen med matbrist som följd. Risken för svält har i princip eliminerats i och med den utökade handeln med livsmedel. Tiderna har ju förändrats och vi med dem. Storleksrationaliseringar och global handel har fullkomligt ändrat om vår livsstil. Vi är nu vana att äta livsmedel från andra sidan jorden vid såväl frukost och lunch som middag, och det är inget konstigt med det. För vissa livsmedel är det bättre ur miljösynpunkt att välja lokalt producerat, för andra inte. De positiva effekterna av global handel med livsmedel, inte minst för utvecklingsländerna, är stora och allmänt kända. Vi kan upplysa människor om att göra vettiga miljöval när det, som i detta fall, gäller livsmedel. Vi sjösätter ett nytt landsbygdsprogram som ger nya möjligheter för främst småföretagandet på landsbygden. Betesbaserad nötköttsproduktion kommer att gynnas i och med detta program liksom extensiv nötköttsproduktion. Bakgrunden är de miljövärden som denna produktion bidrar till i form av bland annat biologisk mångfald och öppet landskap vilka även är värda att stödja från samhällets sida. Även grovfoderproduktion gynnas, vilket kan minska idisslarnas problem med matsmältningen när koncentrerade fodermedel används. Myndigheter och livsmedelsnäringen samarbetar också i ett kunskaps- och rådgivningsprojekt som kallas näringen och som syftar till att stötta lantbrukarna med kunskap och verktyg så att kväve- och fosforförlusterna från jordbruket minskar framför allt på djurgårdarna. Jag tycker det är positivt att frågan om köttkonsumtionens miljöpåverkan uppmärksammas och att vi ser på klimatproblematiken ur ett annat perspektiv än enbart utifrån energi och transporter. Att införa miljöavgifter på de vegetabilier som används för djuruppfödning och miljöbonus till vegetabilisk produktion är dock inte styrmedel som regeringen förespråkar. 2 (): Jag får först tacka jordbruksministern för svaret även om jag inte fullt ut är nöjd med innehållet. Jag har mot bakgrund av den nya rapporten från om boskapssektorn och dess påverkan på miljön frågat vad han avser att göra åt såväl boskapssektorns miljöpåverkan som köttkonsumtionen i . Jordbruksministern ger ett klart besked i sitt svar, nämligen att han inte kommer att vidta några åtgärder för att minska köttkonsumtionen. Innan jag ytterligare kommenterar jordbruksministerns svar vill jag lyfta fram några viktiga saker i FAO:s rapport. Världens boskapssektor orsakar stora förluster av biologisk mångfald och utnyttjar av jordens landyta och av all jordbruksmark. Framför allt står världens boskapssektor bakom av de globala utsläppen av växthusgaser. Det är mer än hela transportsektorn. Boskapssektorn bidrar också till skogsskövling. Regnskog skövlas även för odling av djurfoder som sedan exporteras för exempelvis EU:s köttproduktion. I stora delar av världen är det vattenbrist. Köttproduktion förbrukar mer vatten än produktion av vegetabilier. För att hushålla med vattnet borde vi alltså äta mer vegetabilier och mindre kött. FAO beräknar dessutom att den globala köttproduktionen, om inget annat görs, kommer att mer än fördubblas fram . Det är en oroväckande utveckling i fel riktning med oacceptabla miljökonsekvenser. FAO:s rapport visar enligt min mening att vi måste ändra kurs. Vi vet alla att krafttag måste tas för att begränsa växthusgasutsläppen av klimatskäl. Vi talar om ett behov av utsläppsminskningar på fram . Eftersom stigande köttkonsumtion kräver alltmer naturresurser är det enligt min åsikt oansvarigt att, som jordbruksministern gör, helt lakoniskt konstatera att han inte tänker vidta några åtgärder för att minska köttkonsumtionen. Det handlar också för mig som socialist och internationalist om att vi måste föra en politik där jordens miljöutrymme fördelas rättvist. Vi här i har ingen rätt och inte heller andra i andra delar av den rika världen att ta i anspråk till exempel regnskogar för foderproduktion åt boskap för vår stigande köttkonsumtion. Jag är varken vegetarian eller vegan. Jag äter gärna kött av alla slag småländska isterband, ungersk gulasch eller marockansk lammgryta, för att nämna några läckerheter. Men jag och andra i den rika världen måste lägga om våra vanor av klimat-, miljö- och rättviseskäl. Vi måste främja livsmedel som ger mindre påverkan på klimatet och miljön i stort. Jag vill rikta en vädjan till jordbruksministern att ompröva sin inställning och stödja FAO:s uppmaning till krafttag mot boskapssektorns miljöpåverkan. Regeringen ska snart formulera sin ståndpunkt inför den så kallade hälsoöversynen av EU:s jordbrukspolitik. Jag vill uppmana att använda detta tillfälle till att aktualisera . Den kan användas som ytterligare ett argument för att minska EU:s jordbrukssubventioner, där stora delar går till foderproduktion och djur- och slakttransporter. Lägre subventioner ger dyrare kött, och därmed kan kanske åtminstone köttkonsumtionsökningen hejdas. Det finns säkert andra förslag till åtgärder som kan utarbeta. Olika åtgärder bör värderas och sammanställas i ett samlat nationellt program för minskad köttkonsumtion. 3 Jordbruksminister (): Låt mig först konstatera att den rapport som FAO lagt fram kommer att användas i vårt arbete med hälsokontrollen, precis som alla andra inslag och inspel som görs från olika håll. Det är alldeles självklart att vi ska ta vara på all den kunskap som finns på området. Men låt mig också apropå en del av interpellantens frågeställningar konstatera att vi möjligen åt söndagsstek inte i alla hushåll, men det förekom medan många av oss äter kött , kanske till och med . Det beror på att den ekonomiska utvecklingen har varit sådan att vi har fått möjlighet att göra det. var inte det möjligt. Jag tycker att det är bra att vi har haft den utvecklingen i vårt land och i många delar av vår värld. Jag är glad över att många människor har kunnat resa sig ur den fattigdom som präglade gårdagens samhälle. Jag är till och med jätteglad över det. Av det landsbygdsutvecklingsprogram som vi nu arbetar under, och där faktiskt interpellantens parti har varit med om att ta fram mycket stora delar, framgår att vi stöder köttproduktionen. På de betesmarker som nyttjas används inga kemikalier. För den biologiska mångfaldens skull är vi angelägna om att ha betande djur för att behålla vårt mångfasetterade biologiska landskap. Vi kan konstatera att nötköttsproduktionen är en viktig del för att uppfylla de svenska miljökvalitetsmålen Ett rikt växt- och djurliv och Ett rikt odlingslandskap. Det är mål som interpellanten och hans parti har varit med om att ta fram. Jag tycker att det är bra, och jag ställer upp på det därav mina uttalanden i svaret på interpellationen. 4 (): Jag delar jordbruksministerns beröm av det landsbygdsutvecklingsprogram som har varit med om att ta fram och den nya inriktningen med mer miljöhänsyn i jordbruket. Men det står inte i motsättning till att vi på lång sikt måste vända utvecklingen mot ökande köttkonsumtion, som jag ser det. Jag har bett att titta lite närmare på hur det utvecklar sig i . Enligt betänkandet Bilen, biffen, bostaden, som kom , har vår konsumtion av nötkött ökat . Det finns liknande siffror från som visar att köttkonsumtionen i har ökat per capita . Det överensstämmer för övrigt ganska väl med inträde i EU. Sedan vi gick med i EU dricker vi mer alkohol och äter mer kött. Det är saker som vi måste ifrågasätta av både folkhälsoskäl och miljöskäl. Det finns många andra siffror som illustrerar det ohållbara i en ökande köttkonsumtion. FAO pratar om en fördubbling av köttkonsumtionen. Vi måste minska våra växthusgasutsläpp. Vi måste värna den biologiska mångfalden. Vi måste ta vara på jordens vattenresurser etcetera. Att producera vegetabilier kräver mellan 0,1 och per kilo, medan kött kräver mellan 5 och per kilo. Omräknat efter proteininnehåll är bönor, ärter och soja cirka fyra gånger effektivare än griskött, för att ta ett exempel. Vi måste helt enkelt minska köttkonsumtionen. Jag tycker att jordbruksministern bör tänka igenom saken ordentligt och komma tillbaka till med en handlingsplan för minskad köttkonsumtion för klimatets skull, för miljöns skull, för våra barnbarns skull och för den internationella rättvisans skull. Ett handlingsprogram för minskad köttkonsumtion skulle kunna innehålla slopade subventioner, miljöskatt på kött, alternativt miljöavgift på de vegetabilier som används till djuruppfödning, ett nytt miljömål om minskad köttkonsumtion, informationsinsatser om vegetarisk mat, inte minst för skolungdomar och forskning kring alternativa proteinkällor. Samhället kan också via den offentliga upphandlingen ställa krav på en minskad köttkonsumtion. Jag upprepar: Vi får inte glömma bort att debatten förs mot bakgrund av målet att minska växthusgasutsläppen . Det är en enorm utmaning. Alla sektorer måste vara med och bidra, även boskapssektorn. Det är köttkonsumtionen som driver dagens stora utökning av världens boskapssektor, som svarar för av de globala växthusgasutsläppen. 5 Jordbruksminister (): Jag måste upprepa att jag tycker att det är positivt att frågan om köttkonsumtionens miljöpåverkan uppmärksammas och diskuteras. Därtill konstaterar jag att flera av våra myndigheter i bland annat sina regleringsbrev har uppdraget att för olika konsumentgrupper utge hälsoråd och kostråd som syftar till ett fullgott liv i livets olika skeden. Vi lägger faktiskt stora samhälleliga resurser på detta. Men låt mig upprepa att om det handlar om någon typ av reglering eller kanske rent av lagstiftning på området måste jag göra interpellanten besviken. Jag har inte för avsikt att till kammaren återkomma med det som interpellanten efterfrågar i den andra frågan, alltså en reglering av hur mycket kött vi ska äta. Däremot ska vi fortsätta att stödja de betesgående djuren. Det hoppas jag att vi är överens om därför att det har en positiv effekt på vår landskapsbild och på de miljömål som vi har varit överens om i kammaren . Det har också en positiv effekt på möjligheten att försörja sig på den svenska landsbygden, som jag är jätteintresserad av att vi fortsätter att stödja, så att vi får näringsverksamhet i alla olika delar av vårt vackra land. 6 (): Låt mig avslutningsvis återupprepa att köttkonsumtionen i har ökat per capita. Det är dags att vända skutan, både globalt och nationellt. Ett första etappmål skulle kunna vara att minska köttkonsumtionen i till nivån före EU-inträdet. Vi kunde leva ganska bra då också. Livsmedelspolitiken är en stor koloss som det tar tid att vända. Jag hoppas att denna debatt har bidragit till att öka medvetenheten om nödvändigheten av en mer miljö- och klimatanpassad livsmedelsförsörjning. Jag får tacka jordbruksministern för debatten. Det må vara att jag inte lyckats övertyga honom , men jag kan lova honom att jag och tänker återkomma i frågan. 7 Jordbruksminister (): Jag hoppas att interpellanten jag och många fler kommer att intressera oss för den så kallade hälsokontroll av EU:s jordbrukspolitik som ska ske i närtid aktivt deltar i den debatten, för det är en viktig översyn. Där ska vi diskutera möjligheterna i , men också de eventuella risker som finns med livsmedelsproduktionen på vår kontinent. Det är avgörande frågor för kontinentens fortsatta utveckling, som jag ser det. Därtill tycker jag att det är klokt att konstatera att interpellanten och jag har lite olika ideologisk bakgrund. Jag tror att marknadsekonomin utvecklar vårt samhälle på bästa sätt. Interpellanten har en annan utgångspunkt i sitt resonemang, nämligen att regleringar löser alla problem. Jag tror inte på det, fru talman. Tack för den här interpellationsdebatten! Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2006/07:322 om sexuella övergrepp mot djur 8 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att djur inte ska utsättas för sexuella övergrepp. Inledningsvis vill jag understryka att jag tar starkt avstånd från sådana handlingar och att det inte finns någon samhällelig acceptans för sexuella handlingar mellan människa och djur. är handlingar som innebär ett lidande för djur kriminaliserade genom bestämmelsen om djurplågeri i . Enligt bestämmelsen är det förbjudet att uppsåtligen eller genom grov oaktsamhet otillbörligen utsätta djur för lidande genom misshandel, överansträngning, vanvård eller på annat sätt. Bestämmelsen inkluderar även handlingar av sexuell natur om dessa medför ett fysiskt eller psykiskt lidande för djuret. Det framgår med tydlighet av senaste rapport om användning av djur i sexuella sammanhang att den absoluta majoriteten av de redovisade handlingarna innebär ett ytterst allvarligt lidande för djuren. Djuren har i flera fall utsatts för våld i form av stick och skärsår. I flera fall har våldet varit mycket grovt, och i några fall har handlingarna resulterat i djurens död. Dessa handlingar faller inom det område som är kriminaliserat. Så som också påtalat framgår av rapporten att inte något av de rapporterade polisanmälda fallen från 20002005 har lett till åtal. I två fall pågår fortfarande förundersökning. Skälen till att inte fler fall har resulterat i rättsliga åtgärder kan man inte med säkerhet veta på basis av rapporten. Av rapporten framgår däremot att ett stort antal fall aldrig lett till förundersökning alternativt lett till en nedlagd förundersökning på grund av att spaningsuppslag eller konkreta spaningsresultat saknas. Man kan misstänka att det i flera fall beror på att man helt enkelt inte vet vem som är gärningsman. Jag instämmer i bedömning att det, i de fall där det saknas tecken på fysiskt våld mot djuren, kan vara svårt att bedöma om djuret har varit utsatt för lidande. Sammanfattningsvis konstaterar jag att det finns ett skydd för djur mot sexuella handlingar som innebär ett lidande för djuret. Att vidta ytterligare åtgärder är en komplicerad fråga som kräver ett noggrant övervägande. lämnades till regeringen , och frågan bereds nu inom . 9 (): Tack, jordbruksministern, för svaret. Jag vill börja med att slå fast att jag har den största respekt för att människor tänder på väldigt olika saker. Jag har inga synpunkter på hur människor uttrycker sin sexualitet så länge alla inblandade är med på noterna. Däremot kan jag aldrig acceptera att man utnyttjar någon som inte har gett sitt samtycke, och det är detta det handlar om i det här fallet. Det handlar om försvarslösa djur som inte har haft någon möjlighet att säga nej och att människor utnyttjar detta faktum. Som vi ser i den rapport som jordbruksministern redan har refererat till är inte gällande lagstiftning tillräcklig för att skydda djuren mot de här övergreppen. Vi ser att förundersökningar helt enkelt har lagts ned för att man inte kunnat bevisa att djuret har lidit. Det ska inte krävas stora stick- eller skärsår kring könsorganen för att man ska kunna slå fast att djuret har lidit av ett sexuellt övergrepp. Därför tycker jag att det vore en mycket rimligare ordning att vi helt enkelt förbjuder sexuella övergrepp mot djur. Jag tycker fortfarande inte att jag har fått något svar på den frågan från ministern. Vad finns det alltså som talar för att sexuella övergrepp mot djur ska vara tillåtna? 10 Jordbruksminister (): Jag måste upprepa att jag tar starkt avstånd från sådana här handlingar, och därtill vill jag understryka att enligt min uppfattning finns det inte någon samhällelig acceptans för sexuella handlingar mellan människor och djur. Jag instämmer också i bedömning att det i de få fall där det saknas tydliga tecken på fysiskt våld mot djur kan vara svårt att bedöma om djuret har utsatts för lidande. Många av bevissvårigheterna kommer att bestå även om man inför ett totalt förbud mot sexuellt nyttjande av djur. För att kunna fälla en person för ett brott krävs under alla omständigheter att gärningsmannen är känd, att det kan bevisas att hon eller han utfört den förbjudna handlingen och att hon eller han hade ett uppsåt till detta. För att ett sådant handlande ska komma till polisens kännedom krävs ofta att någon utomstående dessutom har uppmärksammat det hela. Sexuellt utnyttjande av djur är handlingar av en sådan karaktär att det är svårt att behålla sitt känslomässiga lugn och förhålla sig sakligt. Det är likafullt nödvändigt att behålla objektiviteten, säger jag, inte minst för att kunna identifiera lämpliga åtgärder för att försöka komma till rätta med dessa handlingar, det vill säga åtgärder som verkligen har förutsättningar att få effekt på problemet. Jag är inte övertygad om att ett straffbeläggande av det fåtal handlingar som faller utanför det kriminaliserade området, det vill säga fall där det är tveksamt om djuret har utsatts för lidande till följd av handlingen, utgör den bästa åtgärden mot sexuellt utnyttjande av djur. 11 (): Ministern har givetvis rätt i att ett kriminaliserande av sexuellt utnyttjande av djur inte skulle hjälpa i de fall då gärningsmannen är totalt okänd. Det är onekligen ett problem i de här fallen att man av naturliga skäl talar ganska tyst om detta. Är det så att man inte har utnyttjat någon annans djur är det inte alltid som det kommer till allmänhetens kännedom. Men i de fall där man faktiskt lyckas identifiera gärningsmannen vore det väl väldigt tråkigt om det hela skulle stupa på att man inte lyckas bevisa att djuret har lidit? Det är ju alltid en grannlaga uppgift att bevisa hur en annan varelse känner. Det kan man inte ens göra med människor och än mindre med djur. Det är just därför det skulle underlätta så om vi hade ett klart och tydligt förbud mot sexuellt umgänge med djur. Då behöver det inte bli något snack om saken. Det löser givetvis inte alla problem. Men det är ändå den åtgärd som , som är vår ansvariga myndighet på området, har tagit fram som förslag. Jag hoppas verkligen att det inte är så att regeringen bara av någon sorts allmän antipati mot väljer att ignorera alla förslag som kommer därifrån för att de kommer från fel håll. 12 Jordbruksminister (): Jag delar uppfattningen att djur inte kan samtycka till sexuella handlingar på det vis som man normalt kanske menar med ett samtycke. Frågan är då vilka åtgärder som är mest lämpliga att vidta för att stävja handlingar av det här slaget. Ett gott djurskydd ska utgå från djurens bästa och från det som anses bäst för djuren utifrån djurens perspektiv. Centralt från ett djurperspektiv är att skydda djur från lidande och agera på ett sådant sätt att djurs hälsa främjas. Av framgår att det finns fall i vilka de handlingar av sexuell karaktär som riktas mot djur är av sådan art att det är tveksamt om de kan anses innebära ett lidande för djuren. Exempel på sådana handlar är när en människa har berört ett djurs könsorgan med handen. Enligt min mening är det viktigare att fokusera på åtgärder som har påverkan på sådana handlingar som innebär ett allvarligt lidande för djuren, till exempel handlingar där det sexuella inslaget är förenat med allvarliga skador hos djuren. Den absoluta majoriteten, av fallen, i rör hästar. I alla utom tre av dessa har den sexuella handlingen varit förenad med allvarligt fysiskt våld och skador på djur, bland annat innebärande skär- och stickskador i eller bredvid hästens könsorgan. Sexuellt utnyttjande av djur är handlingar av sådan karaktär att det är svårt att behålla sitt känslomässiga lugn och förhålla sig saklig. Det är likafullt nödvändigt att behålla objektiviteten, fru talman, inte minst för att kunna identifiera lämpliga åtgärder för att försöka komma till rätta med dessa handlingar. Man måste i detta sammanhang skilja på vad människor upplever som moraliskt felaktigt och vad som innebär problem ur djurskyddssynpunkt. 13 (): Vi kan nog vara överens om att grovt lidande givetvis ska bedömas hårdare än mindre lidande för djuren. Det går säkerligen att få in i en sådan här bestämmelse, om vi skulle straffbelägga sexuellt utnyttjande av djur. Det jag fortfarande inte förstår är detta: Vi ska identifiera lämpliga åtgärder för hur vi kan komma till rätta med problemet. Här har det kommit fram ett förslag. Jag har inte hört några andra förslag från jordbruksministern om hur vi skulle kunna göra för att komma åt problemet, utan det enda jag hör är att just det här förslaget inte är bra. Vad finns det för andra förslag som skulle vara bättre? Jag lyssnar med spänning. 14 Jordbruksminister (): Jag sade i mitt interpellationssvar att lämnades till regeringen , alltså för lite drygt en månad sedan. Rapporten och frågeställningen bereds just nu av därav mitt icke-svar på den senast och sist framställda frågeställningen. Jag kan inte lämna några besked i den delen eftersom vi just nu håller på att bereda den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:326 om livskraftiga vargstammar 15 Jordbruksminister ():