prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — När vi talar om rättvisa är det en intressant diskussion, för det beror på hur man definierar vad rättvisa är. För mig handlar det mycket om att se på de förutsättningar som finns. Vi vet att det finns människor som har kommit upp i ålder, och som kanske inte har studerat och känner ett motstånd mot att börja studera igen. De behöver stöd på olika sätt. Det kan då vara avskräckande att ta studielån direkt, utan man behöver komma i gång. För oss var ett bra sätt att rekrytera människor till högre utbildning och till vidare studier att kunna erbjuda rekryteringsstöd eller korttidsstöd. Om det sedan kommer kritik ska man lyssna på det och åtgärda det som brister. Men själva verktygen, att ha insatser som hjälper människor att komma i gång med studier, är jätteviktiga. pågår det en intensiv debatt i vårt parti om hur vi vill forma framtidens vuxenutbildning. Vi kommer att föra de här diskussionerna och komma tillbaka med mer konkreta förslag till åtgärder för att nå de människor som står långt från arbetsmarknaden eller som är lågutbildade och behöver mer studier för att möta ett förändrat samhälle och ett förändrat arbetsliv. 97 () replik: Att definiera vad rättvisa är är onekligen något som man har ägnat sig åt , inte bara i den här kammaren utan i parlament över hela världen. När det gäller studiestödssystem tycker jag att en ganska bra definition handlar om att man ska ha sjysta spelregler. Man ska veta när man börjar studera hur systemet ser ut och hur man kan navigera i det. Det är viktigt att ha ett system där det lönar sig att studera på olika sätt, där administration och annat fungerar och där det också är lätt att komma in och ta del av de möjligheter som finns. Sedan ska det självfallet vara flexibelt, och är det på många sätt. Flexibelt kan det fortfarande vara även i ett sammanhållet system där spelreglerna är lika för alla. Förmånliga villkor för vuxna som studerar på grund- eller gymnasienivå finns , till exempel extratillägg vid utlandsstudier och tilläggsbidrag för studerande med barn. Ännu mer av detta kommer den studiesociala utredningen att titta vidare på. Det tycker jag är väldigt bra. Sedan är jag glad att säger att han och hans parti på olika sätt ska utreda ytterligare förslag som kommer, för i det förslag som finns är ingenting specificerat. och andra säger att det är fel att man tar bort de här bidragen och tar upp alltifrån rekryteringsbidrag till korttidsstudier. Men ingenting finns ju specificerat i er budget. Ni säger att ni tillför 600 miljoner som en kompensation för komvuxneddragningar. Inom ramen för de miljonerna ska det uppenbarligen också rymmas finansiering av rekryteringsbidragen, för det kan jag inte läsa om någon annanstans. Det ska rymmas finansiering av korttidsstudier, för till skillnad från och Vänstern har ni i er budget inte heller specificerat hur det ska betalas. Jag tycker att det är ganska ohederligt att argumentera som ni gör. 98 () replik: upprepade en gång till att vi har ett av världens mest generösa studiemedelssystem. Det är rätt och bra, för vi vill ju vara en av världens mest framgångsrika kunskapsnationer. Sedan ska studiemedlen vara kopplade till krav, uppföljning och så vidare. Men jag fick inte riktigt svar på min fråga som jag ställde till i mitt anförande, nämligen: Hur ställer ni er till frågan om höjning av studiemedel? Och jag kan lägga till: Tänker ni begrava frågan i den studiesociala utredningen, så att det först är efter 2009 eller kanske 2010 som frågan kommer upp och blir konkret? Det vet jag är en fråga som bland annat studentorganisationerna är väldigt oroade över. Det har tidigare nämnts att så skulle inte ske, utan vi skulle försöka komma fram till lösningar tidigare som vi i är väldigt intresserade av. Är ni från beredda att skilja ut frågan om höjning av studiemedel oberoende av belopp? Den frågan låter jag er i alliansen diskutera. Jag hoppas att det blir närmare förslag än längre bort ifrån det. Är ni från beredda att sälla er till era andra tre kloka allianspartier som i valrörelsen lovade en höjning? 99 () replik: Låt mig börja med att säga att vi nog är överens om att det är bra att systemet är generöst. Men det bygger självfallet på att man fortsätter att på olika sätt se över det och bygga ut det när det behövs. Det är väl suveränt att det är så, och så ska det vara också framöver. Det är viktigt att understryka att utbildning är en investering. Jag tror att det också framöver kommer att vara så att det inte är helt enkelt med ekonomin alla gånger. Men när man ser målet framför sig, att man får utbildningen och kunskapen, kan det vara värt investeringen, även om man kanske inte kan äta lyxmiddag . När det gäller den konkreta frågan tycker inte jag att man kan uppfatta det som att generellt är emot att studiebidraget ska höjas. höjdes ju detta , och det fanns det en bred majoritet för. Det var också vi för. Har man höjt det är det väl rimligt att man får fortsätta att ta diskussionen om när det ska göras nästa gång. En av de saker som den studiesociala utredningen ska titta på är hur beloppsnivåerna ska se ut, och det tycker jag är jättebra. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 6 (Främjande av internationella biståndsströmmar) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 247 för utskottet 15 för res. 1 19 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 88 m, 21 c, 18 fp, 18 kd För res. 1: 15 mp Avstod: 1 s, 18 v Frånvarande: 27 s, 9 m, 8 c, 10 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 11 (Miljö och klimat) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 256 för utskottet 15 för res. 5 20 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 5: 15 mp Avstod: 1 s, 19 v Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 15 (Internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd säkerhetsrelaterade frågor) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 140 för res. 6 1 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 6: 106 s, 19 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 16 (Internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd skuldavskrivningar och klimatåtgärder) 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 7 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd, 14 mp För res. 7: 1 s, 18 v, 1 mp Frånvarande: 25 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärende som slutdebatterats SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Punkt 1 (Principer för socialförsäkringarna) 1. utskottet 2. res. 2 (v) 3. res. 3 (mp) Förberedande votering: 19 för res. 2 17 för res. 3 253 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 25 för res. 2 112 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 5 s, 87 m, 23 c, 18 fp, 19 kd För res. 2: 6 s, 19 v Avstod: 95 s, 1 m, 1 fp, 15 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 6 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp och (båda s) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Minskningsregeln) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 140 för res. 5 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 23 c, 19 fp, 19 kd För res. 5: 107 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 6 c, 9 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp Punkt 5 (Tidsgränser för prövning av rätt till sjukpenning) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 141 för res. 6 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 6: 107 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 9 (Historisk inkomst) 1. utskottet 2. res. 12 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 141 för res. 12 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 18 fp, 19 kd För res. 12: 107 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 10 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 11 (Ideellt arbete och sjukpenning) 1. utskottet 2. res. 13 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 141 för res. 13 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 18 fp, 19 kd För res. 13: 107 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 10 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 30 (Pensionärernas ekonomiska situation) 1. utskottet 2. res. 35 (s) Votering: 183 för utskottet 107 för res. 35 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 18 kd, 19 v, 15 mp För res. 35: 107 s Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 6 kd, 3 v, 4 mp Punkt 32 (En satsning på de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna) 1. utskottet 2. res. 36 (mp) Votering: 273 för utskottet 15 för res. 36 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 88 m, 23 c, 19 fp, 19 kd, 19 v För res. 36: 15 mp Frånvarande: 25 s, 9 m, 6 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 33 (Pensionssystemet m.m.) 1. utskottet 2. res. 37 (v) Votering: 270 för utskottet 19 för res. 37 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 88 m, 24 c, 19 fp, 18 kd, 15 mp För res. 37: 19 v Frånvarande: 24 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 6 kd, 3 v, 4 mp Punkt 36 (Mål för politikområdet Ekonomisk familjepolitik) 1. utskottet 2. res. 38 (s, mp) Votering: 151 för utskottet 121 för res. 38 19 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd, 1 mp För res. 38: 107 s, 14 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 39 (Ekonomiskt stöd till behövande familjer) 1. utskottet 2. res. 43 (s, mp) Votering: 150 för utskottet 119 för res. 43 18 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 43: 103 s, 1 v, 15 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 27 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 40 (Vårdnadsbidrag m.m.) 1. utskottet 2. res. 44 (s, v) Votering: 150 för utskottet 124 för res. 44 15 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 44: 105 s, 19 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 25 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 52 (Återställande av ersättningsnivån) 1. utskottet 2. res. 60 (s, v) Votering: 163 för utskottet 127 för res. 60 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 19 fp, 19 kd, 14 mp För res. 60: 107 s, 19 v, 1 mp Frånvarande: 23 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 59 (Bostadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 66 (s) Votering: 164 för utskottet 107 för res. 66 19 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 19 fp, 18 kd, 15 mp För res. 66: 107 s Avstod: 19 v Frånvarande: 23 s, 9 m, 5 c, 9 fp, 6 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU8 årliga rapport biföll utskottets förslag. UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Punkt 1 (Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 269 för utskottet 19 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 87 m, 24 c, 19 fp, 18 kd, 15 mp För res. 1: 19 v Frånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 6 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 (Vissa frågor rörande lärlingsutbildning, m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s) 3. res. 3 (mp) Förberedande votering: 110 för res. 2 31 för res. 3 148 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 149 för utskottet 106 för res. 2 34 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 18 fp, 19 kd För res. 2: 106 s Avstod: 19 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 5 c, 10 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkterna 35 Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 8 §) Studiestöd (forts. UbU2) 100 () replik: Jag ska försöka återkoppla direkt till vårt replikskifte. Jag vill ställa min fråga än en gång och ännu tydligare till . Vad jag förstår säger ni här från att ni kommer att avvakta den studiesociala utredningen. Detta står i märkbar kontrast till de besked som har lämnats av såväl som som offentligt har uttalat att de mycket väl kan tänka sig att behandla frågor om studiemedelshöjningen i separat ordning och tidigare än den studiesociala utredningen. Är det en spricka i alliansen? Tre partier har tydligt tagit ställning, men har inte tagit ställning. gör ni ytterligare ett ställningstagande och säger att ni vill skjuta på frågan om en studiemedelshöjning tills den studiesociala utredningen är klar, vilket innebär att den hamnar mitt i valrörelsen. Det är naturligtvis ert fria val, men annars betonar ni frågan om att ni är så enade. Jag är ändå väldigt undrande inför denna frågeställning. Jag tror att förenade studenter med mycket stor spänning emotser ett mer positivt och enat svar från alliansen. 101 () replik: Jag ska återknyta till det som vi diskuterade . Utgångspunkten om vi vill ha ett generöst system vad gäller studiestöd, studiemedel och studiebidrag bygger naturligtvis på att man också är beredd att göra förbättringar kontinuerligt. Om vi behåller de regler och de beloppsnivåer precis som de ser ut och inte gör någonting har vi förmodligen inte det mest generösa studiestödssystemet i världen . Så vi ska absolut diskutera också beloppsnivåer. Av den anledningen är jag väldigt glad över att vi har lyckats komma överens inom alliansen om att vi bland annat ska titta på den frågan inom ramen för den studiesociala utredningen, och frågan kommer säkert att diskuteras kontinuerligt på andra nivåer också. Däremot känns det minst sagt märkligt att i ett läge då hela alliansen är överens om alla dessa ingångsvärden bland annat för utredningen, då man ska titta på beloppsnivåer, fribeloppsgränser och så vidare i den studiesociala utredning som också var med och såg till att den blev verklighet, då står och anklagar mig för att vi har en spricka i alliansen. Då kan jag inte låta bli att vända på detta och konstatera att det på den andra sidan inte finns någon samordning över huvud taget kring politiken till exempel när det gäller beloppsnivåer. vill höja beloppsnivåerna kraftigt och gärna på en gång. Vi hörde att Socialdemokraterna kanske också vill göra det men senare . Och har sitt alternativ. Så inte ens mellan och finns det ett gemensamt förslag på hur beloppsnivåerna ska se ut. Så kom inte och anklaga oss för att vi inte är överens när vi har levererat precis hur den här diskussionen ska gå till framöver. 102 PER LODENIUS (c): Då har vi hämtat nya krafter efter voteringen. Jag ska försöka vara ganska kortfattad. Som tog upp i sitt anförande anser vi i alliansen att ett system för finansiering av studier behöver vara enkelt och rättvist. Det gäller även för studerande på komvux. Som studerande på samma och liknande utbildningar ska man inte behöva ha olika former av studiefinansiering. Alla vuxna studerande ska ha samma rätt att omfattas av det reguljära studiemedelssystemet. Jag nämner detta som en förklaring till förslaget om en reformering av systemet med bidrag till korttidsstudier. Men en annan viktig del av reformeringen, som också nämnde, som jag särskilt vill lyfta fram här är att bidraget för bland annat studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder och för studier inom särvux finns kvar och att detta bidrag också förstärks. Ett funktionshinder ska inte bli till just ett hinder och begränsa möjligheten till ett livslångt lärande. Jag ser det därför som mycket positivt att bidraget vid vissa kortare studier behålls och också förstärks i detta avseende. Vuxenutbildningen i stort är också en viktig del i det livslånga lärandet och en fråga som arbetar för och även har arbetat för. Vuxenutbildningen är ett viktigt verktyg för den som vill lägga till något som fattas i sin utbildning eller ändra inriktning på sin jobbkarriär. Här vill jag också bara nämna den kommande som ytterligare en viktig del i det livslånga lärandet. Men för en kvalitativ vuxenutbildning är det också viktigt med ett hållbart och rättvist studiemedelssystem, ett studiemedelssystem som är lätt att förstå och räkna ut. Det är alltså en av nycklarna till det livslånga lärandet. Det är viktigt att vuxenutbildningen anpassas efter det behov som finns. När fler kommer ut i jobb kan vi konstatera att behovet av vuxenutbildning faktiskt minskar. Att då lägga resurser på fler platser än det finns behov av är inte en ansvarsfull politik. Därmed inte sagt att det inte finns ett behov av vuxenutbildning. Men den är kvantitativt inte lika stor som vid en hög arbetslöshet. Om behoven av utbildning inom komvux ökar kan jag mycket väl se att vi då också ska anpassa antalet platser efter detta. Men jag kan också konstatera att behovet kan se olika ut i olika delar av landet, varför det är kommunerna själva som måste ha och har ett stort inflytande och ett stort ansvar i fråga om detta. Här vill jag också understryka vikten av valfrihet för den studerande. Jag ser fram mot kommande förslag till en fristående vuxenutbildning som kommer att ge en valmöjlighet inte bara i fråga om inriktningen av utbildningen utan också vid val av utbildningsanordnare. Jag ska nu gå tillbaka till frågan om studiestödet, som denna debatt handlar om. Jag kan hålla med flera av de tidigare talarna om att det finns ett behov av en bättre ekonomi för den som studerar. Det behovet har funnits , men det handlar inte enbart om beloppet på studiebidraget eller studielånet. ser gärna en höjning av studiestödet . Det gick vi ut och sade i valrörelsen. Men systemet är så mycket mer komplext än så. Förutom beloppsnivåerna handlar det om hur stort fribeloppet ska vara och om vi över huvud taget ska ha ett fribelopp. Det kan också handla om Centrala , CSN:s, roll eller om en samverkan med andra system med mera. Med detta vill jag säga att det är viktigt att vi ser över hela systemet, inte bara lösryckta delar. Regeringen har tillsatt en studiesocial utredning, som i sitt anförande nämnde om. Jag vill inte föregripa den utredningen. I stället får vi invänta resultatet av utredningen för att sedan utifrån det ta ett helhetsgrepp om den studiesociala situationen. Självklart spelar också ekonomin en viktig roll. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkande UbU2. 103 () replik: Jag vill egentligen ställa två frågor till Per Lodenius. Det ena som gjorde att jag begärde replik var diskussionen om komvux. Vi kan länge diskutera behovet. Åtskilliga kommuner rapporterar tvärtemot alla förväntningar och alla politiska diskussioner att behovet av komvux snarare ökar än minskar. Per Lodenius sade att behoven är olika. Ja, precis så är det. Behovet av komvux insats är olika i olika delar av landet. Det var ju det som var det intressanta när det gäller det resursfördelningssystem som tidigare fanns men som ni avskaffat. fick kommuner komvuxresurser utifrån den utbildningspolitiska statusen i olika kommuner, utifrån de behov som fanns ute i landet. I min hemkommun, kommun, med lägsta utbildningsnivå fick vi mer än till exempel som antagligen jag gissar det har den högsta nivån. var med om att avskaffa nämnda system. Men här efterlyser Per Lodenius just det som ni har avskaffat mycket märkligt! När det gäller Studiesociala utredningen och studiemedelshöjningen undrar jag: Är det så att även vill skjuta på studiemedelshöjningen till efter 2009? Jag tyckte att jag hörde det. Det skulle i så fall gå på tvärs med vad åtminstone och har uttalat. Förvåningen tar inte slut! 104 PER LODENIUS (c) replik: nämner bland annat de olika behoven i kommunerna. Det är just det jag menar att vi i stället lägger pengarna generellt så att kommunerna kan se över vilka behov som finns. Vi kan inte från statens sida styra vilka behov kommunerna har, utan det är i den generella påsen som pengarna nu ligger bland annat vad gäller komvux. Beträffande studiemedlen kan jag kort nämna att jag, om vi har möjlighet att tidigare höja studiemedlen, gärna ser att vi gör det under den här mandatperioden. Det är viktigt att ha med den biten i diskussionerna och i Studiesociala utredningen eftersom ekonomin är en viktig del. Finns det en möjlighet att tidigare höja studiebidragen tycker jag alltså att vi ska se över den möjligheten. 105 () replik: Jag tackar för det senaste svaret. Det lättar lite grann med tanke på problemet. När det gäller komvux och det resursfördelningssystem som tidigare fanns hade det inte varit någon svårighet att göra bidraget friare för kommunen och ändå behålla resursfördelningssystemet. Det finns sådana möjligheter i ett så komplicerat system som det med kommunbidragen, det allmänna utjämningssystemet. Det skulle dock dra ut för långt att förklara det. Vad ni har gjort är ju att ni har gett mindre till de kommuner som har de största behoven och mer till de kommuner som har mindre behov. Det passar inte riktigt med inställning. Det var det jag noterade i Per Lodenius anförande. Detta med att göra det generellt är alltså en fråga. En annan fråga är detta med att faktiskt ge mindre till dem som faktiskt behöver mer och mer till dem som behöver mindre. 106 PER LODENIUS (c) replik: tar här upp frågan om hur fördelningen ska ske. Det är viktigt att i stället titta på hur den generella påsen ska se ut vid fördelningen och hur man ska kunna fördela mellan kommunerna. Då ska det här vara en del i den fördelningen. Men det är inte bara vuxenutbildningen utan också andra delar som kommunerna måste kunna se över och styra över. Jag hävdar fortfarande att vi när det gäller det så kallade allmänna bidraget, den generella påsen, måste kunna se möjligheter att låta kommunerna själva styra över pengarna. 107 () replik: Jag skulle vilja fortsätta att fråga om de personer som verkligen behöver stöd för att kunna komma i gång med studier och för att sedan möta ett föränderligt samhälle och ett föränderligt arbetsliv. hävdar jag att den omläggning av skol- och utbildningspolitiken som alliansregeringen nu gör de facto är en nedmontering av vuxenutbildningen, något som slår hårt mot vissa grupperingar. Det finns klara behov ute i samhället. När man möter människor ute i olika kommuner ser man att det finns människor som är arbetslösa och som behöver stöd till en yrkesutbildning. Men det finns inga pengar att sätta in därför att alliansen har dragit ned på de resurserna. Likaså tar ni nu bort korttidsstödet. Det blir då bekymmersamt sett till de behov som finns. Vi socialdemokrater har sagt att vi vill anslå mer medel till vuxenutbildningen så att ett paket och en modell kan utarbetas för hur vi möter de här människorna. Men ni drar ned. Frågan är vilka åtgärder ni har, hur ni när ni drar ned vill få de människor som befinner sig långt från högre studier att komma i gång igen. Där är det verkningsfullt att ha stöd så att människor kommer i gång. Det är ju inte så att man ska livnära sig på stöd så det gäller att komma i gång med studier. 108 PER LODENIUS (c) replik: nämner bland annat detta med stöd av olika slag.