prot · GU0987 · 2007-04-10 00:00:00 — Jag håller dock med ministern om att det är den ekonomiska ramen som sätter upp linjerna för möjligheterna att prioritera. Vad gäller regionförbundet arbetar jag naturligtvis där med att prioritera och sätta fokus på denna fråga, men det är regeringen som har ansvaret för . Det är regeringen som inom den ekonomiska ramen ger möjligheterna, och jag vänder mig därför till regeringen för att få ett mer positivt besked om en satsning på . 32 Statsrådet (): Mycket riktigt lägger regeringen all kraft på att människor ska komma i arbete, på att minska utanförskapet och på att skapa bättre förutsättningar för att företag ska kunna anställa och utvecklas. Det är en helt riktig prioritering. När vi får människor i arbete får vi också utrymme för reformer, men prioriteringen är att människor ska få jobb och kunna besluta över sin egen vardag. När jag skickade ut ett uppdrag till revidering av befintliga planer vad gäller väg- och baninvesteringar var det för att det underlag som är ute på remiss visar att det finns stora hål i de tidigare, socialdemokratiska, löftena. Vad den revideringen i slutändan innebär återstår att se , men det är uppenbart att många löften och mindre pengar åstadkommits i den befintliga planen, alltså den som föreligger och som jag har att hantera. Rent konkret är det så, för att återvända till väg 288, att det under de senare regeringarna i princip bara fattats ett beslut i ett enskilt ärende, om en enskild investering, och det gällde väg E 45 mellan och . Det är i princip den enda enskilda investering som regeringen fattat beslut om. Det innebar att man plockade pengar, 1,8 miljarder, från andra vägutbyggnader i landet, främst från E 22, som jag haft glädjen att diskutera ett antal gånger tidigare i denna kammare. Jag tror inte att egentligen efterfrågar att jag specifikt ska plocka ut en enskild väg och fatta ett enskilt investeringsbeslut på det sättet. I stället tror jag att det är viktigt att vi har en sammanhållen process vad gäller väg- och baninvesteringar. Då får vi också en sammanhållen syn på bra infrastruktur i alla delar av landet. 33 (): Visst är det viktigt med helheten och sammanhållningen. Det är helt riktigt som infrastrukturministern säger. har sagt att man ska kunna förskottera investeringarna för att tidigarelägga vissa vägbyggen. Det är bara att hoppas på att det blir så. Det är i samt Tierps och kommuner som kan tänka sig att gå in och göra en förskottering för att få i gång bygget av den här enskilda vägen tidigare. Det är positivt. Vi får jobba vidare med detta. Sedan måste det också finnas resurser att tilldela i den ekonomiska ramen. Det är oerhört viktigt för arbetstillfällena, turismen, kollektivtrafiken, de boende och dem som reser i norra på att regeringen är medveten om detta behov i sitt arbete med den kommande infrastrukturpropositionen. Därför är jag mycket tacksam att jag har fått möjlighet att ha denna interpellationsdebatt. 34 Statsrådet (): Som sagt var har vi en reviderad plan och en inriktningsplan som återkommer till regeringen i mitten och . Då har vi att hantera en samlad process vad gäller kommande investeringar. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:394 om flygplatserna i och 35 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att verka dels för att flygplatserna i och garanteras ett fortsatt driftsstöd, dels för att Rikstrafiken i sina beräkningar till ekonomiskt stöd även tar hänsyn till besöksnäringens utveckling. Inledningsvis vill jag understryka att jag delar uppfattningen att flyget kan ha en betydelsefull regionalpolitisk uppgift. Flyget spelar en viktig roll för många regioners förutsättningar för konkurrenskraft, sysselsättning och utveckling. I detta sammanhang har flyget naturligtvis också betydelse för besöksnäringens utveckling runt om i landet. Låt mig först belysa frågan om driftstöd till kommunala och privata flygplatser, till exempel och . Syftet med ett sådant stöd är att främja en god interregional flygtransportförsörjning i landet i de fall det saknas tillfredsställande transportalternativ. I praktiken ska stödet täcka delar av de ekonomiska underskotten vid de regionala flygplatserna. Driftsbidragssystemet i sin nuvarande form har funnits . har det varit regeringen som beslutat om fördelning av stödet. är det emellertid så att det är Luftfartsstyrelsen som administrerar och beslutar om fördelning av detta stöd. Formerna och förutsättningarna anges i den förordning som regeringen beslutade om . En grundläggande förutsättning för att få driftsbidrag är att det bedrivs linjetrafik vid den aktuella flygplatsen. Jag vill i det här sammanhanget också påminna om att frågan om statligt driftsbidrag till flygplatser är föremål för utredning inom ramen för . ser över det långsiktiga statliga ansvaret för flygplatser och ska redovisas för regeringen . Vad sedan gäller turismen och besöksnäringen, som tar upp i sin interpellation, vill jag betona att jag anser att den näringen är viktig för och att vi har en livskraftig turistnäring med stor tillväxtpotential. Besöksnäringens förutsättningar och utvecklingsmöjligheter ingår som en av många delar i ett brett underlag i regeringens fortsatta arbete med de viktiga frågor som berör flyget. En viktig fråga i sammanhanget gäller Rikstrafikens trafikupphandlingar. Här är det som bekant så att Rikstrafiken har utrett förutsättningarna för en förnyad upphandling av flygtrafik till perifera regioner med start . Rikstrafikens rapport har varit ute på remiss och myndigheten har skickat sina förslag och slutsatser till regeringen. De regioner som berörs av förslagen har erbjudits ytterligare en möjlighet att bedöma rapporten i samband med och remittering av förslag till revidering av väg- och banhållningsplanerna. Jag vill nu invänta den pågående remisshanteringen och beredningen av Rikstrafikens utredning innan jag tar ställning i frågor som berör enskilda flygplatser eller flyglinjer. Jag vill dock betona att jag anser det vara viktigt att berörda offentliga och privata aktörer i landet aktivt verkar för att flygplatserna och flyglinjerna ska vara en integrerad och samordnad del i de regionala utvecklingsstrategierna. Lika viktigt som flyget kan vara för en regions konkurrenskraft, lika viktigt är det för flygplatsernas och flyglinjernas vidmakthållande och utveckling att det finns ett gemensamt engagemang och en delaktighet i regionerna. Jag är övertygad om att ett sådant engagemang och ansvar ytterligare kan bidra till långsiktigt stabila och goda villkor för transportförsörjningen runt om i landet. För att avsluta så vill jag understryka att det är av stor vikt att vi behandlar infrastrukturen och trafiken i ett sammanhang vid överväganden och beslut som rör transportsystemet. Båda delarna hänger ihop och vi måste se till helheten för att få ett så effektivt transportsystem som möjligt. Det är därför min ambition i det vidare arbetet och då talar vi inte bara om flyget utan om transportsystemet som helhet att ta ett sådant helhetsgrepp. 36 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det positiva med svaret är att anser att flygplatser och flyglinjer ska vara en integrerad och samordnad del av den regionala utvecklingspolitiken. Det är viktigt att vi ser infrastrukturen i dess helhet. Tillväxt, infrastruktur och positiv befolkningsutveckling hör ihop. Men bättre än så blir det tyvärr inte. Det finns formuleringar i interpellationssvaret som ställer fler frågor än de ger svar. säger att det är viktigt med engagemang och delaktighet i regionerna. Detta engagemang finns utan tvivel såväl i kommunerna som hos många av näringslivets företrädare. Men det är att begära för mycket av företagen att förutsätta att de ska stå för fiolerna när det gäller infrastrukturen. Inte heller kommunerna kan ensamma bära en sådan kostnad. Det är därför vi ska ha en statlig regionalpolitik. Det är därför staten ska ha rollen som stödjare där det behövs för att hela ska leva. En enkel och bra början vore att låta bli att använda uttryck som perifera regioner. Det kan lätt bli en självuppfyllande profetia. Det låter då som att både jag och statsrådet kommer från platser som ligger så långt borta att de inte är värda något. De flygplatser som har en ekonomi som går ihop kan räknas på ena handens fingrar. och flygplatser har haft oturen att få känna resultatet av en dålig upphandling från Rikstrafikens sida. Om inte människor vet att planen går och ibland går de inte över huvud taget är det ingen som räknar med flyget. Därför har siffrorna sjunkit. Men har man en ny seriös operatör som gör ett bra arbete, även om Rikstrafikens upphandling inte medger några marknadsföringskostnader. Det är fortfarande mun-mot-mun-metoden som får gälla. Det blir i det fallet för Rikstrafiken rent kontraproduktivt. Det är dessutom så att linjen i utvärderingar räknas som två linjer, trots att det är ett enda flygplan. Jag har själv åkt i det, så jag vet. Det borde räknas som en linje, som då skulle få högre beläggning. Den förra regeringen trodde på norra och investerade sammanlagt inte mindre än 40 miljoner av samhällets pengar i flygplatsen i , som nyinvigdes . planerar Branäsbolaget chartertrafik från . Flygfrakten har kommit i gång. I går järnverket bättre . Utländska investerare och intressenter står i kö. Därtill kommer att vi har fått nya företagsetableringar främst från med många nyinflyttade och nya företag. Det är klart att det förutsätter en bra infrastruktur. Att då inte bedriva någon handfast regionalpolitik och stötta flyget vore som att kasta dessa 40 miljoner i . Visst vore det slöseri! Det var en god investering. Det behövs fortfarande regionalpolitik i norra . Hur ser egentligen regeringens regionalpolitiska ambitioner ut? 37 Statsrådet (): Det är intressant att höra hänvisa till den förra regeringens ambitioner i regionalpolitiken. Hon hänvisar också till sina egna argument i interpellationen där hon ser flygtrafiken som en viktig del i en regionalpolitisk åtgärd. Jag undrar hur får ihop det. Vi hade en del debatter om den planerade flygskatten, som kraftfullt argumenterade för att införa. Mig veterligen var det inte direkt i linje med att stimulera regionalpolitisk utveckling. Det var snarare den negativa insatsen och det negativa beslutet som just gav den oro som nu hänvisar till. Det handlar om svårigheten att kunna vidmakthålla flygtrafik i just de delar av landet som behöver det allra bäst och där inte så många alternativ finns. Hur tänkte då? I övrigt är flygtrafiken en del av en regionalpolitik. Staten ska vara tydlig i de delar där staten har en roll. Därmed inte sagt att staten ensam har ett ansvar. Det har den inte heller . Det kanske framgent än tydligare blir ett regionalt ansvar för den regionala utvecklingspolitiken. Det skulle gynna det här landet, eftersom staten har väldigt svårt att vara så finkänslig i de yttersta leden att man kan få en bra utvecklingspolitik. Inte desto mindre ser jag ett stort behov av att ha en tydlig generell företagarpolitik som stimulerar småföretagande i de orter i norra som hänvisar till. Där är turismen en viktig del för att kunna skapa nya jobb och nya företag. Därför har också regeringen en stor ambition och lägger fram stora företagspaket i syfte att just stimulera småföretagande. Det handlar om att skapa möjligheter för den enskilde företagaren att utvecklas. Det är otroligt viktigt att de sakerna sker för att stärka intresset och flygresenärerna. Därmed stärker man också flygplatserna i och . 38 (): Jag har personligen aldrig haft tanken på att uppfinna en flygskatt. Däremot har jag haft många tankar om hur vi använder de skattepengar vi tar in. Det är upprörande att se hur exempelvis alliansens förslag om fastighetsskatten gör de rika Stockholmskommunerna så oändligt mycket rikare på både individ- och samhällsnivå medan kommuner som min egen hemkommun får det fortsatt lika svårt. Jag har oerhört svårt att förstå hur kan förena det med det jag trodde var centerpolitik. Det finns pengar till att ta bort förmögenhetsskatt. Det finns pengar till att ta bort fastighetsskatt. Det finns pengar till att sänka skatten för mig som redan har det så bra. Men plötsligt finns det inte pengar till en fungerande infrastruktur. Även om får en sänkt arbetsgivaravgift och Branäsanläggningen har fått sänkt skidmoms kan det väl ändå inte vara meningen att det är och Branäs som ska finansiera flygtrafiken i norra ? 39 Statsrådet (): Jag hör att har väldigt svårt att ta till sig det som kanske är grunden för att vi ska kunna skapa tillväxt i alla delar av landet. Det är en bra företagarpolitik. Det är småföretagandet och möjligheter att etablera och själva utveckla goda idéer till exempel inom turistnäringen och tjänstesektorn som är en framtidsfaktor för stora delar av landet. Därtill behöver inte lägga några ord i min mun. Jag har hänvisat till att det pågår en återkoppling till berörda kommuner och regioner. Jag avvaktar den för att återkomma med beslut. Det har ett samband med väg- och järnvägsöversynen och de planerna just för att infrastruktur ska kunna fungera i alla delar av landet. På en del platser behövs det betydligt tydligare satsningar på underhåll av vägar. På andra delar behövs det investeringar för att järnvägen ska fungera. Den får inte bli en propp som till exempel i , och . I andra delar behöver flygtrafiken finnas kvar och få möjlighet att kanske till och med utvecklas. Detta ska också sättas i samband med att vi gör ett mycket tydligt företagspaket. Det skapar just möjligheter för människor att kunna bo kvar där man önskar och arbeta någon annanstans. Det är då man skapar en mycket tydlig regional utveckling i alla delar av landet. 40 (): Jag har full respekt för att och regeringen vill göra översyner och utredningar om trafiken i sin helhet. Men det som oroar mig är att det är svävande när det gäller samhällets ansvar för just regionalpolitiken. Återigen: får en sänkt arbetsgivaravgift löser ändå inte det problemet för flygplatserna i och . Det är snarare så att järnverket i hade varit betjänt av att ni inte gjort neddragningar av exportfrämjande åtgärder. Alla småföretag i hade varit betjänta av att ni inte höjt deras arbetsgivaravgifter. Det är precis det som har hänt. Jag är fortfarande bekymrad. Det låter som om tanken är att det är företagen själva som ska bära infrastrukturen. Det är inte nog med att man nu kan glädjas över att flygfrakten har kommit i gång. Nästa gång är tanken att man ska finansiera själva infrastrukturen. Jag är som sagt bekymrad. Återigen ska jag tacka för svaret, men frågan kvarstår. Inte är det väl så att vi får se att det är en centerpartist som sänker en av de allra viktigaste regionalpolitiska åtgärderna, i varje fall näst skatteutjämningen, nämligen en tydlig regionapolitisk styrning av infrastrukturen? 41 Statsrådet (): Jag uppfattar väldigt tydligt, och jag har förstått det tidigare, att och jag har vitt skilda ideologiska perspektiv på hur vi skapar livskraftiga miljöer i det här landet. Vi skapar förutsättningar för människor att skapa egna jobb och för småföretag att utvecklas och växa. Jag har förstått tidigare att vi har två vitt skilda ideologiska perspektiv på det. Vi lägger fram ett företagspaket som är riktat till småföretagare så att de kan skapa sina egna förutsättningar och egen utveckling. Infrastruktur är parallellt med detta en avgörande del för att skapa bra förutsättningar. Det handlar om flygförbindelser i de delar det behövs, vägar i de delar det behövs och järnvägar i de delar det behövs. Det är en helhetssyn. Det arbetet pågår precis . Vi återkommer med det. Det är därför som de berörda kommunerna och regionerna har fått detta underlag från Rikstrafiken. De ska sätta det i samband med det andra reviderade uppdraget, väg- och järnvägsplanerna. Vi får tillbaka detta. Då går vi vidare med att svara på de frågor som de nu specifika kommunerna ställer vad gäller stöd till deras flygplatser och flyglinjer. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:434 om lokalisering av trafikinspektioner 42 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att minska oron för ett uppbrott från nuvarande trafikinspektioners lokaliseringsorter och för att nuvarande situation inte ska leda till negativa effekter för kompetensförsörjningen hos berörda myndigheter. , innan utredaren presenterat sitt betänkande, ställde en snarlik fråga till mig om kompetensen på kommunikationsmyndigheterna och jag vill i det här sammanhanget hänvisa även till det svar jag gav då. Betänkandet Trafikinspektion en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet, som överlämnades till regeringen , är ute på remiss till och med för att inhämta berörda aktörers synpunkter. Det stämmer som anför att det i det direktiv om en översyn av inspektionsverksamheten som utredaren fick av den föregående regeringen inte ingick att se över alternativa lokaliseringsorter. Som jag tidigare anfört har en väl fungerande trafikinspektion, oavsett trafikslag, prioritet för regeringen. Jag vill därför inte lämna förhastade förhandsbesked om vare sig organisationsform eller lokalisering utan återkomma till efter det att jag tagit del av remissinstansernas synpunkter, och då med förslag till förbättrad eller förstärkt trafikinspektionsorganisation där dess lokalisering självklart ska ingå. 43 (): Tack för svaret! På den första frågan jag ställde, om vilka åtgärder ministern avser att vidta i syfte att eliminera oron för ett uppbrott från nuvarande lokaliseringsorter, och , får jag inget svar. Jag frågade också vilka åtgärder ministern avser att vidta för att den nuvarande situationen inte ska leda till negativa effekter för kompetensförsörjning hos berörda myndigheter. Då får jag en hänvisning till ett svar , men betraktar jag inte det som något svar. Det har gått sedan vi debatterade frågan sist. börjar det här verka ute i den praktiska verkligheten. Det är ett vakuum som har uppstått. Trafikinspektionerna vågar inte förnya sina kontrakt på lokaler. De känner att personalen vacklar. De kanske blir erbjudna andra jobb, överväger att ta andra jobb och kanske till och med gör det. I sitt remissvar till regeringen på utredningen säger så här: Järnvägsstyrelsen anser att regeringen bör tillkännage att ingen omlokalisering från sker eftersom bäst tillgodoser kraven på en effektiv lokalisering. Ett snabbt beslut om lokaliseringsort skulle innebära att kompetensflytt till andra jobb undviks. Detta är formulerat utifrån en verklighet som man känner inom myndigheten. har man kanske varnat för detta, men börjar verkligheten krypa in på skinnet. Det här är lite bråttom, och jag anser att det successivt börjar bli alltmer allvarligt. Precis som ministern säger, och precis som jag sade i min fråga, fanns det ingenting med i de ursprungliga direktiven om att man skulle se över och titta på nya lokaliseringsorter vare sig för Luftfartsstyrelsen, , Järnvägsstyrelsen eller Vägtrafikinspektionen. Det fanns ingenting sådant med. Det finns inte heller i utredningen någonting om att man bör flytta verksamheterna någonstans. Det är därför jag menar att man kanske ändå borde kosta på sig att ge ett besked i frågan. Avsikten var ju tydligen inte att det skulle ske någon flytt från början. Därför är frågan om det egentligen är aktuellt i praktiken. Men står vi i ett vakuum, där risken för kompetensflykt är uppenbar. Man borde inte behöva känna den oron med tanke på hur direktiv och utredning har utformats, men man gör det ändå på grund av hur den praktiska verkligheten har blivit. Jag är inte nöjd med den här delen av svaret. Ytligt sett är det naturligtvis habilt att ge sådana här förhastade förhandsbesked och så vidare. Men på djupet, utifrån det faktum att detta inte fanns i direktiven, kan jag inte vara nöjd med det här. Det finns en lång rad skäl som anförs i de remissyttranden som har skrivits och skickats in till regeringen. Det finns också ett särskilt yttrande i utredningen från experterna, som pekar på att det förslag som har lagts fram hotar specialistkompetensen. Det kommer att ta att upprätta en ny myndighet som fungerar i praktiken. Man pekar på en rad praktiska åtgärder som regeringen nu har att ta ställning till i sitt kommande arbete. Jag är lite förvånad över det här. Varför skulle man ändå inte kunna kosta på sig att ge ett svar utifrån detta att man varken i direktiven eller i utredningen över huvud taget har berört frågan om lokaliseringsort? är ju kopplingen till de statliga verk som har hand om frågorna nära i både och . 44 Statsrådet (): Jag förstår i och för sig interpellantens frågeställning. Den befinner sig i en del i en nära anslutning till diskussionen. Dessutom förstår jag att det alltid finns en oro bland den personal som indirekt kan känna sig involverad i det här. Men, herr talman, jag tänker inte förekomma den remissomgång som pågår fram till . 45 (): Man kan ha olika förhållningssätt till hur man vill hantera en politisk fråga. Jag kan inte göra särskilt mycket åt att statsrådet menar att det är att föregripa och gå händelserna i förväg om man ger ett besked trots att lokaliseringsort varken finns berört i direktiven eller i utredarens förslag. Man gör alltid val här i livet när det gäller hur man vill ställa upp det hela. Jag tror att det vakuum som just nu råder är skadligt för verksamheten just utifrån den uppenbara risken för kompetensflykt och utifrån den oro som de facto finns bland personalen. Jag vet att det är så eftersom jag har pratat med folk. Jag vet hur de diskuterar. Det som också är allvarligt i sammanhanget är att en utredning som man egentligen kan fundera på om den har genomförts på riktiga grunder skapar den här typen av situation. Jag har läst förslaget mycket noggrant. Jag har gått igenom det hela så noggrant jag någonsin kan. En sak som jag tycker att man ska peka på i debatten är att om man ska bedriva ett effektivt säkerhetsarbete inom transportsektorn måste det finnas en organisation som ser till att det finns en stark känsla för det egna transportslaget. I det här fallet gör i alla fall jag bedömningen att det är bäst att man skapar sin egen suveräna organisation. En omfattande omstrukturering av den här typen av verksamhet kan svårligen genomföras utan starka störningar i säkerhets- och skyddsarbetet. Jag berörde i mitt tidigare inlägg att personalrörligheten riskerar att öka drastiskt och att det kan ta upp till innan en ny organisation fungerar tillförlitligt. De olika inspektionerna har olika finansieringskällor. Det gör det omöjligt att föra resurser mellan transportslagen i samband med övergripande prioriteringar. Regelverken i verksamheterna är också olika. Det är svårt att integrera detta i praktiken. Det finns många sådana här praktiska frågor som är oerhört svåra att hantera i den händelse att man slår ihop alla dessa till en myndighet, och framför allt om man börjar flytta från den ena orten till den andra och omlokaliserar verksamheten. Jag vill varna för att gå fram alltför drastiskt med anledning av utredarens förslag. Jag vill verkligen uppmana ministern att analysera och tänka efter när man ska göra de här viktiga ställningstagandena. När vi är klara med den här processen måste vi kunna se till att vi har en inspektionsverksamhet för alla fyra transportslagen som uppfyller relevanta krav på säkerhet och skydd och som fungerar i praktiken på ett bra sätt. Troligtvis kommer både järnvägsstyrelse, sjöfartsinspektion och luftfartsinspektion att ha mycket starka negativa synpunkter på denna utredning. Stödet kommer säkert att vara något större från Vägtrafikinspektionen. Men slutfrågan blir: Är den här processen verkligen nödvändig? Måste man låta just det här beskedet, som skulle underlätta så mycket på kompetenssidan, vänta till? Logiken för min del och jag hoppas även för ministerns del säger att det inte blir några omlokaliseringar. Jag hoppas att det är så.