prot · GU0983 · 2007-03-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle votering äga rum efter debattens slut, dock . Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:413 Till Interpellation 2006/07:413 Merkostnadsersättningen för plusjobb av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2006/07:423 Till Interpellation 2006/07:423 Skolan under den borgerliga regeringens tid av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag befinner mig utomlands. Interpellation 2006/07:429 Till Interpellation 2006/07:429 Mer resurser till av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:433 Till Interpellation 2006/07:433 Klassmorfar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:435 Till Interpellation 2006/07:435 Föräldraledighet och lägre a-kassa av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställningar 2006/07:RS1 till /07:RRS23 till miljö- och jordbruksutskottet Redogörelse /07:NR1 till utrikesutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:FiU15 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU8 betänkanden /07:AU9 och AU10 6 § Den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU7 Den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och (prop. 2006/07:51). 1 (): Det är viktigt att få säga några ord i samband med svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och . Min kollega, , kommer att tala mer övergripande utifrån utskottets ställningstagande kring betänkandet, som jag självfallet också står bakom. såg jag en rubrik i TT: Sexköpare fast i kopplerihärva. Det är en kopplerihärva som man tror är en del av människohandeln, och det är en ganska stor härva för att vara i . Men vi vet att detta är frågor som inte bara berör utan hela världen. Jag vet att det ska genomföras en global kampanj mot trafficking. Den inleddes i den 27 . Detta är en fråga som uppmärksammas på olika sätt och vi har inte minst kommit i kontakt med den i samband med de insatser och det samarbete som vi har på . Själv hade jag möjlighet att besöka regionen, och jag vet att det finns ett bra regelverk för den svenska militären. Alla har inte samma regelverk. Alla reser inte heller ut under militär flagg och omfattas kanske därför inte av några regler. Det är ett problem. När vi reser ut ska vi bidra till att skapa säkerhet, bygga rättssäkra miljöer och se till att det inte finns problematisk verksamhet som spiller över på andra länder. I arbetet med lagar och brottsbekämpning skulle en konvention vara värdefull. Jag hade också möjlighet att företräda under en session om kvinnokonventionen i FN och ha ett seminarium som handlade just om människohandel. Huvudtemat var hur vi får en konvention på plats så att vi får det redskap som behövs för att kunna bidra till att ytterligare stärka säkerheten, inte minst för kvinnor och barn i Bosnien och eller, som vi ibland talar om, i Kosovo. har varit pådrivande i arbetet med att ta fram en konvention för medlemsländer. Den är nu öppen även för länder utanför område och EU kan ansluta sig till konventionen. Just pågår kampanj mot våld i nära relationer. Vi vet att även sexuellt våld är våld i nära relationer. Det har i sin tur kopplingar till människohandel. Arbetet med att driva på för en konvention går även i vissa delar hand i hand med den kampanj som pågår i och också i vårt land. Vi vet att våld i nära relationer finns såväl i Bosnien och som i . Kvinnors rättigheter måste vi säkra tillsammans. Kvinnor säljs över gränserna och är det mer instabilt i ett område så kan den delen av bli en tillflyktsort för dem som bedriver denna grova form av kriminalitet som kallas slavhandel och människohandel. undertecknade konvention angående människohandel, in Human Beings, när konventionen öppnades för undertecknande. Det är många fler länder än vårt, 35 stycken, som har undertecknat konventionen. Under förra sessionsveckan i var det fyra länder som hade ratificerat konventionen, men på hemsidan ser jag att det nu är sex länder. Det är , , , , och . Det har visat vägen genom att ratificera konventionen. Men det krävs tio länder för att konventionen ska träda i kraft. Den dåvarande regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att utvärdera tillämpningen av skyddet mot människobrott och övriga förändringar i syfte att förstärka skyddet för denna grupp. Utredaren fick också i uppdrag att analysera frågan om svenskt tillträde till konvention samt vilka lagändringar som i förekommande fall skulle behövas. Utredaren skulle också ge förslag på sådana lagändringar. Uppdraget skulle redovisas . Ratificeringsarbetet i har således pågått ett tag. Den dåvarande regeringen menade att andra skulle följa efter, och man ville ge en tydlig signal till de EU-medlemsstater som ännu inte hade påbörjat sitt arbete nationellt. är det 2007 och utredningens slutdatum är framflyttat till . Det ser inte ut som att vi kan ratificera innan vi själva tar över ordförandeskapet i . Det är naturligtvis svårare i detta läge, då vi själva inte har gjort vår hemläxa, att med trovärdighet inför ordförandeskapet och som ordförande kräva fler steg av andra länder. På denna punkt kan jag konstatera en nedprioritering av den nuvarande regeringens ambitioner. Man inser visserligen fortfarande vikten av konventionen, och man säger att det är positivt att alla undertecknar och ratificerar konventionen. Men man har ställt sig avvisande till att påverka och driva på konventionens ikraftträdande. Man har på samma sätt ställt sig avvisande till att driva på för att EU ska ansluta sig. Det är beklagligt. Jag välkomnar däremot att utskottet enhälligt velat peka på problembilden som finns i och i den region som vi debatterar och att vi i vårt betänkande också lika enhälligt har pekat på vikten av konventionen. Vi har naturligtvis även berört frågan på andra sätt i andra sammanhang. Jag hoppas att andra företrädare i utskottet än de socialdemokratiska vill påverka regeringen. Jag hade hoppats att vi skulle vara klara med utredningsarbetet och ratificeringen tidigare än vad som bli fallet och att regeringen skulle ha varit mer pådrivande. Jag beklagar denna reträtt. kommer vi inte heller att ingå i den första grupp av tio länder som har möjlighet att utveckla konventionen och på så sätt ha ett fadderskap och ett ansvar för det fortsatta arbetet och utvecklingen av konventionen. FN har uppskattat antalet offer till fyra miljoner . De som säljs, transporteras, utnyttjas och förnedras är främst kvinnor och barn. En majoritet utnyttjas för sexuella ändamål. Siffror är ofta svårt på detta område. Vi vet fortfarande mycket lite. Men det är ändå ett tal som indikerar hur stort detta är. Vi behöver alltså mer samordning, norm, samverkan, rättssäkerhet i olika länder och samarbete inom rättsväsende. Men vi behöver också konventionen som ett redskap och stöd för dem som vi sänder ut för att tjänstgöra på olika sätt i andra länder, inte minst i militära sammanhang. Den är ett stöd för dem i deras verksamhet. Vi måste bekämpa orsakerna till människohandeln och då även inkludera efterfrågan på sexslavar och dem som på andra sätt har blivit offer för människohandel. Kommuner och Landsting har undertecknat och regionala organ CLRAE:s deklaration och därigenom förbundit sig att arbeta för dess genomförande. Det visar på den bredd som det här stödet har i vårt samhälle. Den här regionala organisationen finns också i andra länder. Det finns representation från Bosnien och . Det finns ett regionalt samarbete och ett lokalt samarbete. Det är ett mycket viktigt komplement. har en ambassadör mot människohandel. Vi har en struktur, och vi har en ambition. Jag hoppas att vi får se att den här konventionen kommer på plats så snabbt som möjligt så att det är sista gången vi behöver skriva om det på det här sättet i ett arbete för att få en styrka på plats och en styrka som kan vara på plats utomlands. Tack för möjligheten att uttrycka det här . 2 (): behandlar vi frågan om att medge att den svenska Kfor-styrkan i Kosovo vid behov får delta i Eufor i Bosnien och . Det finns en tydlig folkrättslig grund för de båda insatserna genom säkerhetsrådets resolutioner och 1575. Genom de omfattande oroligheter som utbröt i Kosovo underströks behovet av att snabbt kunna förstärka en insats på . Därför slöts en överenskommelse mellan om att Eufor och ömsesidigt skulle bistå varandra. För svensk del är det endast aktuellt för svensk Kfor-trupp att förstärka Eufor . har deltagit i internationella samfundets ansträngningar att få stopp på våldet och kränkningarna av mänskliga rättigheter i Bosnien och samt att bevara freden. Kosovo är fortsatt ett av de känsligaste områdena på västra . Situationen påverkas starkt av den politiska process som handlar om Kosovos framtida status. FN-chefens särskilda sändebud, , har lagt fram en rapport förhandlingar. Rapporten beräknas bli behandlad i . Statusprocessen befinner sig således i ett mycket viktigt och känsligt skede. plan förväntas innebära delvis nya arbetsuppgifter för den Nato-ledda Kfor-insats som deltar i och som enligt planen ska finnas kvar som säkerhetsgaranti. har ställt om från invasions- till insatsförsvar och det är en viktig del i svensk försvars- och utrikespolitik att delta i olika fredsbevarande insatser. Det är som ger regeringen mandat att sända väpnad trupp utomlands. I många länder är det regeringen som sätter tak för insatsernas storlek och tid. Men i är det den svenska som avgör både uppdragens numerär och tidsomfattning. Det ska inte vara enkla beslutsprocesser att sända ut soldater. Det är svåra uppdrag och mycket svåra beslut att fatta. Vi är naturligtvis rädda om våra kvinnor och män som åker ut i världen, och vi får inte blunda för de risker som olika insatser kan innebära. Det är mycket fina insatser som våra soldater gör i olika internationella uppdrag. Vi har ett gott rykte internationellt, och svenska kvinnor och män har stor respekt. Själv har jag haft möjlighet att besöka våra soldater i när vi hade insatser där. Jag är full av beundran över deras arbete och såg många bevis på hur civilbefolkningen uppskattade deras närvaro. När regeringens proposition kom med förslag om den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och motionerade vi socialdemokrater om tidsbegränsning av insatsen och begränsning av antalet personer som omfattas av mandatet. Ett enigt utskott står nu bakom uppmaningen till regeringen att återkomma till med begränsningar och antal personer senast . Alla övriga svenska väpnade styrkor som sänts utomlands har ett tidsbegränsat mandat. Det bör naturligtvis vara så även med Kfor-styrkan. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 3 (): Det har gått kriget i avslutades, men är behovet av FN-styrkor för att bringa stabilitet i regionen stort. Är inte det ett misslyckande? Det som FN-trupperna har lyckats med är att få parterna att sluta använda våld mot varandra, men man kan inte säga att problemet är löst med det. Konflikten fortsätter att frodas och ligger och puttrar under ytan. Det är pinsamt att det fortfarande behövs FN-trupper så efter det att konflikten avslutades på papperet. Det visar att man har totalt misslyckats med att skapa fred. Fred är inte bara när parterna har slutat använda våld mot varandra utan när förutsättningarna för en framtida konflikt har minimerats. Detta har man inte uppnått trots att man har lagt ned mycket resurser på att skapa så kallad fred. I stället har man skapat en situation där hela samhället är beroende av FN-styrkor för att förhindra att det uppstår våld mellan olika folkgrupper. Det går inte att bygga fred på det sättet. Alla förstår att det inte är hållbart. Det visar vilket resursslöseri det blir när vi riktar insatser fel. FN och länder som lägger ned mycket resurser på att ha militära trupper i ett samhälle där grundförutsättningarna för frihet inte finns i stället för att lägga resurser på att överbrygga motsättningar mellan människor, skapa försoning och tillit människor emellan och på det sättet öka trygghetskänslan i samhället. Jag kan ge ett konkret exempel. I stället för att skicka soldater till Kosovo, varför inte skicka psykologer som hjälper människor att komma över sina trauman och försonas med det som har hänt, annars går de bara och bär inom sig mycket hat gentemot sina grannar och medmänniskor. Det är ett hat som senare kan komma till uttryck i våldshandlingar och eventuellt trappas upp till framtida konflikter. Det är med sådana medmänskliga metoder man kan jobba långsiktigt för att människor inte ska börja kriga mot varandra. Fred skapas inte genom ett eldupphör. Fred skapas när försoning börjar äga rum. Det har tyvärr inte skett i . Jag kan förstå att man efter en konflikt behöver fredsbevarande trupper, men de ska bara finnas i en inledande period. Huvudfokus för fredsskapande bör inte ligga hos trupperna utan hos de organ som hjälper till att bygga upp det civila samhället och läka gamla sår. Man bör försöka lösa gamla konflikter som ledde till att det från första början uppstod krig eller väpnad konflikt. Där spelar biståndsorganisationerna en stor roll, och därför bör huvudfokus ligga hos dem. De bör även få mycket resurser för att klara av detta. Visst kan vi i gå med på att skicka trupper till Kosovo, som vi har gjort . Men om vi inte jobbar mer för att skapa fred med hjälp av helhetssyn och långsiktighet är det som att slänga pengar i sjön. Jag tror att skattebetalarna kan få mer för pengarna på annat sätt. 4 () replik: I den bästa av världar ska vi naturligtvis inte sända ut väpnad trupp. Men omständigheterna tvingade oss att göra det, nämligen genom att världssamfundet bad om hjälp. Den svenska filosofin är ändå att också gå in med bistånd. Jag vill gärna rekommendera att läsa senaste numret av . Där står det om de många humanitära insatser som Sida gör för ungdomar, kvinnor och så vidare. Det är en del i fredsbyggandet. Vi måste dessvärre ha kombinationen. 5 () replik: Jag vet att lägger ned mycket resurser på bistånd, men tydligen inte tillräckligt mycket. Man lägger så mycket mer resurser på trupper. Jag kan förstå behovet, som jag sade tidigare, men någonting har gått fel eftersom det har gått och vi är fortfarande kvar i samma situation. funderar FN på att dra tillbaka sina trupper och vill att i stället EU ska gå in med trupper. På så sätt kan FN ha sina trupper i där de behövs mer. Då känns det som att något har gått fel eftersom ett helt samhälle har gjorts beroende av att det ska finnas utländska trupper så att det inte ska uppstå konflikter. Det har gått så . Det är där min kritik ligger. 6 () replik: Vi är säkert överens om mycket, men situationen på har varit komplicerad med denna utveckling. Många av oss hoppas att den rapport som nu lägger fram förhandlande ska innebära denna positiva utveckling för människorna på . Vi är naturligtvis alla besjälade av att den ska fungera. Det känns som att det här är en av de sista chanserna. Vi är säkert helt överens om det. 7 () replik: Jo, det är vi. Men jag tycker fortfarande att det finns en diskurs i det offentliga rummet och på den internationella arenan om att konflikten ska lösas genom att inte använda våld. Konflikten är mycket djupare än så, och det bör inte bara från utan från hela världen användas ännu mer resurser än till försoning. Annars kommer vi att få denna situation om igen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 7 § Frihet att välja ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2006/07:UbU11 Frihet att välja ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses (prop. 2006/07:43). 8 (): Vi debatterar den proposition om hur högskolors styrelser ska utses som regeringen har lagt på bord, som vi diskuterar högskolebetänkandet som bland annat behandlar alla de motioner som väcktes under den allmänna motionstiden. Jag vill i mitt inledningsanförande koncentrera mig på följande frågor. Först regeringens proposition om nya regler för val av högskolestyrelse, sedan den kommande utredningen om kårobligatoriet och sist, och viktigast, om behovet av fortsatta kvalitetssatsningar på högre utbildning och forskning samt intagningsreglerna till högre utbildning. Vi socialdemokrater anser att universitet och högskolor tjänar ett allmänt samhällsintresse. Staten måste kunna garantera en fri forskning och undervisning med hög kvalitet oberoende av externa intressen och finansiärer. Det är också anledningen till varför avsätter tiotals miljarder skattekronor på grundläggande högskoleutbildning, forskning och forskarutbildning. Riksdag och regering fattar övergripande beslut om omfattningen och inriktningen på verksamheten. De enskilda lärosätena har ansvaret att utforma till exempel utbildningsutbudet, högskoleutbildningens dimensionering och utbildningsinnehåll. Vi socialdemokrater tycker därför att det är högst rimligt att regeringen ska utse vilka som ska ingå i lärosätenas styrelser. Staten måste ta ansvar för de viktiga samhällsfunktioner som universitet och högskolor svarar för. Vi socialdemokrater är övertygade om att det är viktigt att olika perspektiv, till exempel politik och näringsliv, finns representerade i universitets- och högskolestyrelserna. har vi sett vilken enorm betydelse högskolor och universitet har också för den regionala utvecklingen och sysselsättningen runt om i . De regionala högskolornas betydelse som ett tillväxtnav kan inte överskattas. Därför är Socialdemokraterna emot de förändringar som föreslås i propositionen Frihet att välja, där regeringen avsäger sig rätten att utse flertalet av styrelseledamöterna och dessutom ändrar reglerna för hur det ska gå till. Signalen från regeringen är tydlig: Högskolornas tredje uppgift, att samverka med samhället utanför, blir mindre viktig. Risken med det är att kvaliteten i utbildningen drabbas. Efter att ha läst de remissvar som har inkommit till kan man undra vem som egentligen efterfrågar de förändrade reglerna. Det mest uppseendeväckande förslaget i propositionen är ändå att den borgerliga regeringen nu vill att rektor också ska kunna vara styrelseordförande på samma gång detta trots att nästan samtliga högskolor vittnar om de positiva erfarenheterna av att ha en extern ordförande i högskolestyrelsen. Längst i kritiken av den borgerliga regeringens förslag går den oberoende , som i en artikel i skriver: högskoleförslag är rena snurren. ställer i artikeln ett antal relevanta frågor som ännu inte har besvarats. Vad händer om det förekommer problem eller misshushållning på en högskola där rektor och styrelseordförande är samma person? Var ska ansvar utkrävas? Vem bär det yttersta ansvaret? Är det styrelsen med styrelseordföranden, det vill säga med rektorn i spetsen, som ska ställa rektorn, det vill säga han själv, till svars? Men om styrelsen misslyckas, ska rektorn, som också är styrelseordförande, föreslå en ny styrelse? Det blir rena snurren av det förslaget. I näringslivet skulle ingen komma på tanken att låta vd:n vara styrelseordförande på samma gång. Ingen verksamhet vinner på att ansvarsfördelningen och styrningen blir oklar. Vi socialdemokrater tror att denna förändring kan skada kvalitetsutvecklingen vid högskolor och universitet om den skulle komma att genomföras. Men verkar det som att inte ens regeringen tror på sina egna förslag. Läser man på s. 8 i propositionen står där följande: Regeringen överväger att senare återkomma med ytterligare förslag i frågor kring organisation och ledning av universitet och högskolor. Då kan styrelsens sammansättning och formerna för utseendet av ledamöter i styrelserna återigen komma att tas upp. Om inte har tänkt färdigt, om utbildningsministern inte riktigt vet vad han vill, eller om de fyra partierna i regeringen inte kan komma överens i framtidsfrågorna, varför inte vänta med att föreslå en lagstiftning till dess att man har tänkt klart? Det skulle kännas mer seriöst. Utbildningsminister har uppenbarligen inte fått med de andra borgerliga partierna i regeringen på vallöften om miljardsatsningar på högskolor och universitet. Studenterna blev också blåsta på löftet om höjda studiemedel. Däremot fick utbildningsministern i uppdrag att återigen utreda frågan om att avskaffa kårobligatoriet. Det är inte första gången man vrider och vänder på frågan. Att studenter ska vara med i en studentkår är principiellt omdiskuterat men har varit en viktig grund för att studenter ska ha en stark röst runt om på lärosäten. Frågan om kårobligatoriets vara eller icke vara har inte bara splittrat de politiska partierna utan också varit en vattendelare inom partierna både till höger och till vänster. Förra gången frågan diskuterades i denna kammare röstade en moderat och en folkpartist, båda från , med Socialdemokraterna och och bildade en majoritet för ett moderniserat kårobligatorium. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning som kom fram till en rad olika förslag för att reformera systemet i syfte att stärka de enskilda studenternas inflytande, rättssäkerhet och legitimitet hos studentkårerna och nationerna liksom de särskilda studentföreningarna. Jag vet inte om regeringen har läst utredningen; det verkar inte alltid vara så. Vi socialdemokrater motsäger inte en ny utredning om kårobligatoriet. Vi har inget ideologiskt intresse av att försvara ett obligatoriskt medlemskap i studentkårer. Men vi drivs av en benhård vilja att slå vakt om studentinflytandet och garantera det studiesociala arbetet vid universitet och högskolor. har inom ramen för vårt högskolesystem ett unikt studentinflytande på alla nivåer. Studenternas inflytande bidrar i stor utsträckning till att bevaka och utveckla kvaliteten i den högre utbildningen. Vi socialdemokrater kommer aldrig att medverka till en utveckling som leder till ett försvagat studentinflytande i högskolan. Jag vill passa på att rikta följande krav på de direktiv som och regeringen nu filar på inför den utredning som enligt uppgift redan skulle ha varit tillsatt. Direktiven till den nya utredningen om kårobligatoriet måste slå fast följande: 1.Studentinflytandet på alla nivåer måste bevaras och legitimiteten för studentrepresentanterna värnas. 2.Studentkårer och nationer måste även vara oberoende och fria gentemot högskolan. 3.Utbildningsbevakningen för att utveckla kvaliteten i utbildningarna måste fortsätta. 4.Det studiesociala arbetet och studenthälsan måste bibehållas och helst utvecklas ytterligare. Många studentkårer känner en stark oro eftersom de har noterat att utbildningsministern har sagt att det går att avskaffa kårobligatoriet utan att det kostar pengar. Jag hoppas att utbildningsministern tar sig tid att inför förklara hur denna ekvation går ihop. Kårobligatoriet ska slopas. Inga pengar ska skjutas till eller öronmärkas, men all viktig kårverksamhet ska bibehållas. Hur går det ihop? Jag vill också säga några ord om behovet av fortsatta kvalitetssatsningar på högre utbildning och om de kommande tillträdesreglerna. Vi socialdemokrater har bedrivit en målmedveten politik för att positionera i det nya globala kunskapssamhället. Fyra nya universitet har tillskapats, och över hundra tusen nya högskoleplatser har tillkommit.