prot · GU09111 · 2007-05-23 00:00:00 — Är ni verkligen nöjda med det? 159 () replik: svarade inte på min fråga. Jag hoppas att det blir tillfälle i en annan debatt att ge svar på frågan om vill ta bort möjligheten att välja skola helt och hållet även mellan kommunala skolor. Det blir ju konsekvensen av en hundraprocentig närhetsprincip. Rapporter om ökad segregation är mycket mångtydiga och svårtolkade. Det finns inga enhetliga tolkningar av vad den ökade segregationen i skolan beror på. En väldigt viktig orsak är skolans bristande kvalitet. Elever som inte har stöd hemifrån och kanske inte ett färdigt modersmål får inte det stöd och den hjälp de borde ha rätt till i skolan. Jag har läst många rapporter när det gäller att valfriheten i sig skulle öka segregationen. Jag läste rapporter från och när debatten rasade som värst. Det är inte någon självklar, enkel slutsats. Man kan lika gärna säga att segregationen har minskat i på grund av att människor med annan etnisk bakgrund, barn till invandrare och så vidare har fått möjlighet att söka till skolor som tidigare bara var reserverade för gamla innerstadsstockholmare. Det finns inget entydigt vetenskapligt bevis på att segregationen har ökat på grund av valfriheten. 160 (): I det betänkande som vi behandlar tar vi kristdemokrater, tillsammans med alliansregeringen, ett viktigt steg för att färre elever ska hållas tillbaka. Genom möjligheten till frisök i gymnasieskolan ökar vi valfriheten ett steg. Det har många av mina tidigare partikamrater varit inne på. Vi ökar möjligheten att låta fler elever behålla sin nyfikenhet och kunskapstörst. När det här förslaget presenterades första gången i gymnasiepropositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utveckling av gymnasieskolan var vi kristdemokrater positiva, och vi är positiva också. ser vi det här som ett steg på vägen. Vi menar att fler steg bör följa. Det tycker jag också att utskottsmajoriteten väldigt tydligt visar i betänkandet. För oss kristdemokrater är det viktigt att gymnasieskolans utbildningsutbud är så tillgängligt som möjligt så att elevers individuella förutsättningar, intressen och behov kan tas till vara. Därför är det angeläget att återkomma till hur den här interkommunala ersättningen ska lösas så att det blir ett verkligt frisök för fler. har reserverat sig till förmån för en närhetsgaranti. Som skäl anförs aktuell forskning som tycks visa att segregationen har ökat då övergått till betygsprincipen i stället för närhetsprincipen. Jag vill gärna se fler studier för att få en mer fullständig bild av situationen. Frågan kvarstår dock. Vad är problemet, och vad är sedan lösningen på det problemet? Om problemet, fru talman, ligger i att en antagning till gymnasieskolan baserad på betyg skulle skapa segregering för att grupper med gemensam socioekonomisk bakgrund har lägre betyg är det snarare en recension av den skolpolitik som har förts där man inte har satt kunskapsmålen i centrum. Vi kristdemokrater menar tillsammans med alliansregeringen att ambitionerna vad gäller elevernas rätt till den kunskap som vi tror att de kan tillägna sig om de bara får stöd måste vara högprioriterade. Kunskap har man rätt till, och det vill vi ge. Min fråga till blir efter denna debatt om hon och helt vill ändra på den huvudprincip som det finns starkt stöd för i hela när det gäller kommunens, huvudmannens, möjlighet och rätt att själv avgöra kriterierna för hur man ska anta elever. Det är huvudfrågan. Ni duckar och går runt omkring en närhetsprincip. Men ni ruckar ju helt enkelt på hela resonemanget. Säg det i stället! Min nästa fråga blir om vi ska ha närhetsprincipen även när det gäller ansökningar till universitet och högskolor. Det vore bra att få det utrett. Socialdemokraterna är positiva till frisök. Jag hade väl egentligen inte väntat mig något annat, för det är i grunden Socialdemokraternas förslag som ligger till grund för dagens debatt. Dock finns det en motivreservation. Man säger att det är paketet, alltså Gy 07, som är problemet eftersom alliansregeringen nu också har en helt ny gymnasieutredning. Jag tolkar det som att oppositionen fortfarande har svårt att skilja mellan nu och då. Man får nog gilla läget och att det är en ny regering som vill forma sin egen politik. Jag tror att det är oerhört väsentligt att lyfta fram att det nu gäller att blicka framåt, och jag förväntar mig att Socialdemokraterna i detta arbete också kommer att tillföra debatten positiva inriktningar som vi i alliansen kan ta ställning till. Det ligger magi i att söka och finna kunskap. Aha-upplevelsen ögonblicket av insikt hoppas jag att varje elev, varje ung, får uppleva. Den naturliga nyfikenheten hos människan är viktig att ta till vara och bygga vidare på i skolan. Vi kristdemokrater vill tillsammans med våra vänner i alliansen ge skolsystemet sådana former att innehållet blir bra och att nyfikenheten får bestå. Därmed ser vi också dagens betänkande som ett steg i den riktningen. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på reservationerna. 161 () replik: liksom hennes allianspartner vill avfärda rapporter som visar någonting som går emot det de försöker driva igenom. Varför inte i stället säga att ni tycker att det är helt okej att denna segregation finns och att den ökar? Ni vill ju uppenbarligen inte göra någonting åt det. Ni blundar för de rapporter som visar annat än vad ni vill se. Ni går mer på känsla än på vad som är faktiska saker. När det gäller att betygsintagningen går före närhetsgarantin tycker vi att det är ett stort problem för att det ökar segregationen. Vi menar inte att det fria skolvalet skulle innebära att vi löser hela segregationsproblemet. Vi måste göra andra saker, som vi pratade om tidigare, när det gäller bostadspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och så vidare. Men på skolans område ser vi detta problem, och vi vill göra någonting åt det. Ni vill ju inte göra någonting alls åt det! Ni är ju nöjda med den segregation som vi ser och att den ökar. 162 () replik: Först och främst vänder jag mig direkt mot att säger att vi avfärdar denna typ av utredning. Det sade jag inte. Jag sade att det inte räcker, och att jag vill se fler undersökningar för att över huvud taget kunna påstå sådant som gör. Så länge jag inte sett det tar jag avstånd från påståenden. När det sedan gäller min fråga måste jag få svar på den. har de kommunala huvudmännen rätt att själva bestämma urvalskriterier eller använda sig av en kombination av urvalskriterier vid antagningen till den kommunala gymnasieskolan. Det ska ligga hos kommunerna. En stor riksdagsmajoritet anser att man på det lokala planet ska hitta de bästa förutsättningarna för ett intagningssystem som vinner legitimitet bland föräldrar och elever och som i så liten utsträckning som möjligt är orättvist och segregerande. Där ligger kunskapen. Vill i ändra på denna huvudprincip som det råder stor riksdagsmajoritet om och uppslutning kring? 163 () replik: Nej, vill inte det. Dock finns det många saker som vi gör här i som ändå inverkar på principen. Det gör även ni som borgerliga företrädare när det gäller skolpolitiken. Jag menar att här finns ett allvarligt, stort problem. Om vi ska ha frisök och alla , som ni har pratat så vackert om här , ska ha möjlighet att söka till alla gymnasieskolor och ha möjlighet att komma in på olika ställen i olika kommuner vore det lämpligt om det också fanns sjysta villkor när det gäller möjligheten att komma in. Vi menar därför att närhetsgarantin bör vara det som gäller först och inte det högsta betyget. Annars kommer Rinkebybarnen inte att gå på , för vi vet att elever som är födda i av svenska föräldrar generellt sett har högre betyg än vad invandrade barn eller barn till invandrare har. Det är ingenting som jag hittar på, utan det är så det generellt ser ut. Frågan är då hur eleverna med sämre betyg ska ha den möjligheten i så fall. Det försvåras ännu mer av den bostadspolitik vi har som gör det omöjligt för många människor som bor till exempel i att över huvud taget kunna bo i innerstaden, särskilt nu när hyresrätterna kanske kommer att bli en raritet i den här staden. 164 () replik: Jag utgår från att fru talman inte accepterar att vi för en bostadsdebatt när vi behandlar ett UbU-betänkande och därför skulle bryta en sådan, så jag kan inte bemöta den frågan. Jag är helt övertygad om att inte anser att elever eller kanske till och med studenter ska kunna läsa utomlands. Det har ni ju helt sagt nej till , eftersom hela denna argumentation kring närhetsprincipen faller på sitt eget grepp. Om kommunpolitiker anser att närhetsprincipen är det som ska gälla i deras kommun har de rätt att bestämma så. är sig dock likt i alla lägen! Man vet bäst från det politiska hållet, i rikspolitiken, staten och . Där vet man bäst. Lokalt vet man inte så bra vad som är bäst för en viss kommun. Vi har precis motsatt uppfattning. Jag är helt övertygad om att den lokala princip vi har om att kommunen som huvudman ska bestämma kriterierna fyller en funktion för att bland annat tillgodose att vi inte får den segregation som vänstersidan har sett till att vi har i . Vi kommer från den nya regeringen, och med starka engagemang i dessa frågor, att se till att vi vänder denna utveckling. Jag är övertygad om att vi har en lång väg att gå. Bostadspolitiken får vi ta . 165 (): Jag vill börja med att från sida yrka bifall till förslaget i betänkandet, om än med en viss sorg. Det är ändå så att av grundskoleelever är det en hel årskurs som på grund av alliansens senfärdighet har bedragits på möjligheten att välja nu . Betänkandet är väldigt bra. Det är exakt det förslag som den rödgröna majoriteten lade fram och som skulle ha gått i gång nu . Det stämmer nästan ordagrant. Jag har letat efter men inte hittat någon formulering som inte stämmer. Det verkar vara kopieringsmaskinerna i som har gått heta. Problemet är att det är en hel generation som inte har fått göra detta val. Jag tycker att det är bra att man kan välja kommunala gymnasieskolor på samma sätt som friskolor. Det är precis i linje med politik. Vi vill öka valfriheten såväl inom det fristående som det kommunala skolväsendet, och det är eleverna som är huvudpunkten i vår politik liksom att öka deras möjligheter att hitta den utbildning som passar dem bäst och som gör dem mest motiverade att genomföra sin gymnasieutbildning. Vi diskuterade ju det här för när vi diskuterade höstpropositionen. Jag förutsatte då att alliansen skulle använda det här halvåret till att göra någonting en förändring, något positivt. Tyvärr har jag inte sett någonting. Det verkar som om man har tagit precis de texter som fanns redan då. Varför röstades inte detta igenom? Jag tycker att majoriteten i den här och regeringen är skyldiga elever en ursäkt för detta, eller åtminstone en förklaring av vad man har gjort . tycker att den text som finns från utskottets sida är väldigt bra, nämligen om att öka denna valfrihet till att även omfatta lokala kurser. Flera av alliansens företrädare har nämnt det här i sina anföranden också . Det vore väldigt bra, för då skulle vi få full valfrihet att kunna välja alla kurser som finns. Men här måste jag ställa en rak fråga. När jag lyssnar på skolministern säger han ju faktiskt offentligt att han uppfattar det här som hobbykurser. Jag tycker att det är ganska märkligt av en skolminister att uttala sig så om kurser som finns vid skolorna runt om i landet. De är allvarligt menade och är seriösa. Man kan åka runt i landet och se och höra beskrivningar av väldigt bra utbildningar, som skolministern då avfärdar som hobbykurser. Men i utskottet verkar det finnas en annan mening. Är det här en spricka mellan utskottet och skolministern, eller vad menar man? Vad kan vi förvänta oss ? Inte kan man förvänta sig av skolministern att han kommer att föreslå att utöka valfriheten till lokala kurser, för då skulle han ju utöka valfriheten till hobbykurser. Om han menar allvar så hoppas jag inte att skolministern föreslår något sådant. Däremot hoppas jag att det här går igenom, eftersom jag stöder förslaget. Min fråga till majoriteten här i församlingen är alltså: Vad menar man med detta? Är det så att vi kan lita på att det kommer förslag om att utöka valfriheten till lokala kurser eller inte? Det halvår man hade till sitt förfogande, mellan hösten och , hade ju verkligen varit något att använda till att utöka valfriheten och göra något konstruktivt, i stället för att bara kopiera det rödgröna förslaget. Jag förstår att ni tyckte att det var för bra och att det var helt färdigt. Från sida hade vi redan från början gärna haft med lokala kurser, men det fanns ingen majoritet för det då. undrar jag: Varför har ni inte använt tillfället, detta halvår, till att få fram ett hållbart system för att införa valfrihet till lokala kurser? 166 () replik: Jag vill kommentera något varför vi drog tillbaka den förra reformen, som den förra regeringen och dess stödpartier lade fram. Anledningen var helt enkelt att vi inte kunde plocka ut en del ur det beslutet eftersom det var så helt anpassat till den struktur och det tankesätt som fanns där. Av beredningsskäl var man tvungen att dra ut det. Men här återkommer man ju inom bara med egentligen samma förslag. Det ger jag dig rätt i, . Problemet, som jag tycker att du borde vara ännu mer upprörd över, är att den förra reformen ju inte var någon ordentlig reform. Ni i , som säger er vilja ha valfrihet, blev ju grundlurade. Det var av platserna man fick välja. De andra , som man inte fick välja, tycker jag är det stora problemet. Även efter den här reformen får man välja precis det man har hemma, men det man inte har hemma, det man vill välja, det får man inte söka. Det tycker jag är det stora problemet, och det är det som vi vill åtgärda. Det säger vi väldigt tydligt från utskottsmajoriteten. Jag är glad att du inte tillhör reservanterna i den delen. Vi säger väldigt tydligt att alla elever i hela ska kunna söka till alla utbildningar som finns på gymnasiet i hela . Vi ska ha en fullständig öppenhet i detta. Det tycker jag är det viktiga. 167 () replik: Jag undrar ju om inte de duktiga tjänstemännen vid hade, även med kort varsel, kunnat plocka ut en paragraf och göra en lag av detta. Om man verkligen vill så går det mesta i verkligheten. Naturligtvis: Om man inte har vana och inte kan det så går det inte. När det gäller om vi är grundlurade eller inte förhandlade , och vi kom fram till en lösning som tre partier i den föregående majoriteten var överens om. är problemet att den nuvarande majoriteten inte ens verkar ha förhandlat. Den verkar inte ha gjort någonting. I stället kommer ni med en utskottstext, som jag tycker är bra, men ni har en skolminister som verkar tycka tvärtom. Då är min fråga: Vad kan vi förvänta oss från alliansregeringen i denna fråga? Kommer ni att vara överens eller inte? Är det som bestämmer, eller är det alliansen? Är det så att vi kan förvänta oss förslag utan att först vänta en evighet? I så fall borde ju skolministern inte gå ut med sådana uttalanden. 168 () replik: och andra kan vara fullständigt lugna. Den här regeringen och allianspartierna är helt överens om vad vi tycker i skolfrågor, betydligt mer överens än vad den förra regeringen och dess stödpartier var. Det kom ju i princip inga förslag alls från det hållet. Det var ju fullständigt tomt i brevlådan därifrån. Jag tror att den förra skolministern lade fram en enda proposition som skolminister. Det var inte så mycket att komma med. Den här har lagt fram massor. Jag tror att kan vara väldigt lugn. Vi kommer att vara överens, och det kommer att innebära ökad valfrihet och det som vi är helt överens om i utskottet. Jag är glad över att även är med. Det är dock inte hans förtjänst att det blir en ökad valfrihet. Det är de borgerliga partiernas förtjänst att eleverna ska kunna välja mycket friare än vad man kan göra . Elever vill ju så väldigt många olika saker. Det finns ju inte en sanning för alla de tiotusentals elever som börjar skolan , utan man har olika preferenser. Då måste man kunna få söka fritt i hela landet, och det är precis det som är vår ambition och vår målsättning. Det kommer i samband med gymnasiereformen. Det förslaget kommer att presenteras , och sedan genomförs det väl 2009. 169 () replik: Det verkar ändå som om den förra regeringen lade fram åtminstone ett bra förslag, nämligen det förslag som alliansen ordagrant lägger fram och som vi ska rösta om. Det kan alltså inte riktigt stämma att ingenting gjordes på valfrihetens område. Annars hade ni väl lagt fram ett annat förslag, hoppas jag. Alliansen har inte svarat på min konkreta fråga: Varför uttalar sig skolministern på ett sådant nedsättande sätt om de lokala programmen vid gymnasieskolorna runt om i landet när utskottet, som tillhör den majoritet som har valt honom, uttalar att man vill utöka valfriheten till att omfatta dessa så kallade hobbykurser? 170 () replik: När det gäller begreppet hobbykurser är det en term som bland annat jag använt i debatten för möjligheten att välja kurser som egentligen inte har någon större betydelse för utbildningen. Det är kurser som är lättare än språk och matematik och ger höga betyg för antagning. Ingen i regeringen eller alliansen har sagt att flertalet lokala kurser är hobbykurser. En del av dem kanske är det. Man bör dock se över och kvalitetssäkra de lokala kurser som finns, vilket är en annan sak. Om regeringen valt att göra stora förändringar i det förslag som fanns hade det blivit en betydligt mer omfattande remissomgång, lagråd och så vidare, och det är mycket troligt att vi inte hade kunnat genomföra frisöket så pass snabbt som vi nu gör. För att räta ut frågetecknen ska jag citera ur den proposition som är undertecknad av skolministern. Där står att eftersom någon motsvarighet till en lokal inriktning i en annan kommun inte torde finnas i elevens hemkommun, finns det inte någon kostnad hos hemkommunen att utgå från för att beräkna ersättningen från hemkommunen till anordnarkommunen. I sådana fall skulle den anordnande kommunen kunna bestämma ersättningens storlek helt på egen hand. Därefter tillägger skolministern och regeringen: Regeringen har mot denna bakgrund gett utredningen om en reformerad gymnasieskola i uppdrag att se över hur lokala inriktningar skall kunna omfattas av frisökning. Det jobbas alltså med denna fråga, och meningen är att godkända lokala kurser naturligtvis också ska omfattas av frisökning. 171 () replik: Det låter mycket positivt att det i utskottet finns denna majoritet. Jag hoppas att skolministern kommer att förtydliga sina uttalanden så att vi kan vara säkra på vad han egentligen menar. Jag är fortfarande misstänksam när han uttalar sig på detta sätt. Jag tror inte att det bara är jag som uppfattat att han uttalat sig mot lokala kurser. Man kan välja att tolka det negativt eller positivt. Jag föreslår att vi i mångfaldens tecken talar om det som något positivt. verkar själv ha använt mer negativa omdömen när det gäller frisöket. Javisst, det finns fungerande system. Inom friskolesystemet har det funnits system för det här sättet att ersätta hur länge som helst. Jag förstår därför inte denna senfärdighet. Om man verkligen velat göra någonting hade det gått ganska bra. Dessutom undrar jag varför. Jag återkommer till det: Varför har det tagit så utan att någonting har hänt? Jag menar att ni lätt hade kunnat plocka ut denna del, kunnat låta lagen gå igenom, och eleverna hade haft förmånen att kunna välja kommunala gymnasieskolor i andra kommuner än i sina egna. Det är de eleverna som verkligen blir bedragna av denna senfärdighet. 172 () replik: Att vi nu genomför det förslag som själv var med om att föreslå beror, som sagt, på att vi vill undvika en lång och seg remissomgång och snabbt få igenom förslaget. När det gäller inställningen till lokala kurser vill jag påminna om att det jag i mitt förra inlägg läste upp var ett citat ur regeringens proposition, undertecknat av skolministern. Det borde skingra tvivel om hur skolministern ser på lokala kurser. 173 () replik: Då hoppas jag att skolministern kommer att ordentligt läsa igenom det han skrivit under så att han uttalar sig i samma anda. Jag hoppas också att sådana här förändringar vi kan ju inte vara säkra på att alliansen inte kopierar fler lagförslag som man dragit tillbaka kommer fram lite fortare. Kanske måste tryckpressarna i ha lite bidrag så att de kan gå snabbare. Vi är, som sagt, positiva till själva betänkandet. Vi beklagar bara att det tagit så att genomföra det som redan var beslutat en gång. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 14 § Sekretess vid forskningssamverkan Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2006/07:UbU16 Sekretess vid forskningssamverkan (prop. 2006/07:91). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 15 § Ersättning vid smittsamma djursjukdomar, m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU15 Ersättning vid smittsamma djursjukdomar, m.m. (prop. 2006/07:77). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 16 § Avskaffande av åldersgräns Föredrogs socialutskottets betänkande 2006/07:SoU15 Avskaffande av åldersgräns (prop. 2006/07:97). 174 (): Vi ska debattera socialutskottets betänkande 2006/07:SoU15 Avskaffande av åldersgräns. I betänkandet behandlas regeringens proposition 2006/07:97 Avskaffande av åldersgränsen för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att åldersgränsen tas bort i lagen 1993:1651 om läkarvårdsersättning respektive lagen 1993:1652 om ersättning för sjukgymnastik. Lagförändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns också två reservationer. Med denna korta inledning överlämnar jag betänkandet för debatt. 175 PER (): ska vi debattera frågan om åldersgränsers vara eller icke vara. Vad jag förstår har det varit en diskussion om detta tidigare i kammaren, och gränsen har höjts ganska . Vi socialdemokrater ställer oss frågan vad motivet är till att höja gränsen ytterligare. Av vilken anledning går regeringen fram med förslaget? Förmodligen får jag svar i de inlägg som kommer framgent, men låt mig ändå peka på några punkter som kan bli lite problematiska i och med förslagets införande. Vi ställer ofta krav på ålder och vigör när vi ska tillåta folk att göra olika saker. Det gäller i många sammanhang. En läkare som passerat 70-årsstrecket kommer förmodligen att fungera ypperligt. Kontrollen av honom eller henne utförs på ett speciellt sätt, och jag kan faktiskt inte utläsa hur det kommer att ske. Det innebär att risken för missar och felhantering är uppenbar. Den nuvarande lagstiftningen är utformad så att landstingen kan ge dispens till de läkare som passerar 70-årsstrecket. Det i sin tur innebär per automatik att man har en kontrollstation för att se huruvida läkaren utför sitt uppdrag på ett bra sätt, om han är uppmärksam, noggrann, hänger med i den medicinska utvecklingen med mera. Jag säger inte att det alltid är så, men risken finns när vi åldras att vi kanske inte riktigt är med på att så sker. Det kan man se på sina nära och kära. När man ifrågasätter om morfar verkligen ska fortsätta att köra bil tycker morfar att han ska det. Vi övriga i släkten kan ha svårt att få honom att inse att det är dags att lägga bilnyckeln på hyllan. Därför blir jag lite orolig när man höjer gränsen i princip till oändlighet. Hur kommer patientsäkerheten att tryggas med förslaget? Man skriver i propositionen att patientkontakten kommer att bibehållas, vilket innebär en trygghet för patienten. Ja, det kanske är sant. kan man fundera på om det kanske är så att patienten går miste om de senaste innovationerna inom det läkeområde som han eller hon söker för. Min erfarenhet är i alla fall den att ju äldre man blir desto mindre aktiv blir man.