prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Jag konstaterar bara att det är ett väldigt skrytande över att det nu minsann ska bli slut med alla krångliga regler. Man ska minska dem drastiskt. Jag läser i budgetpropositionen att detta är en viktig uppgift för regeringen. Det intressanta är att det inte har kommit ut någonting. Vi är trots allt snart inne på halvtid för regeringen, och nästan ingenting har levererats av dessa regelförenklingar som var det stora huvudnumret under hela valrörelsen. Partiledarna åkte omkring och talade om och ojade sig över hur förskräcklig den socialdemokratiska regeringen var som hade krånglat till regelverket så oerhört för småföretagarna. ser vi resultatet. måste jag tyvärr, , använda siffror, annars kan jag inte åskådliggöra detta. Regelverket ökar i förhållande till vad det gjorde 2006, och minskningen är mindre än den var med Socialdemokraterna. Detta kan väl ändå inte vara det vi hörde er säga före valet. Läser vi budgeten kan vi bara konstatera att det inte finns några konkreta förslag. Det man gör ett väldigt stort nummer av är att man nu har beslutat att minska regelbördan . Det är bara det att det har alla andra 27 länder i EU också varit tvungna att göra efter att ha kommit överens om detta, och som den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier var fullständigt överens om. Vad är er politik när det gäller regelförenklingar, och vad vill ni när det gäller regelförenklingar? Det tror jag att de svenska företagarna skulle vara väldigt intresserade av att veta. gör ett stort nummer av att trodde på Socialdemokraterna. Någonstans där i environgerna måste en väldigt stor majoritet ha trott på er. Men var det bara hälften som ni hade stöd av, enligt . Det måste innebära att det är väldigt många företagare som är besvikna på den borgerliga regeringen. Kanske det är så att man pratar mer än man agerar. Det här undrar jag över lite grann: När kommer de skarpa förslagen när det gäller regelförenklingar? Man ska införa ett regelförenklingsråd. Det har vi fått veta. Men riktigt vad det där regelförenklingsrådet skulle ha för uppgifter och vad det skulle göra har vi inte sett . Det är det som är allvarligt i den borgerliga regeringen. Det pratas mycket och görs lite när det gäller företagarfrågor. 146 () replik: Den gamla regeringen försökte med Simplex, försökte och försökte men kom aldrig i mål över huvud taget. Det fanns i organisationen inte medvetenhet och vilja att över huvud taget komma igenom med Simplex. Det rann bara ut i sanden. Ska det här fungera måste man ha departementen med. Man måste ha styrning i detalj från högsta nivå. Det har man i vårt projekt, från högsta nivå, och arbetet där löper väldigt bra, skulle jag vilja säga. Det kommer att bli en skrivning till om hur långt vi har kommit. Men vi har kommit en bra bit på väg. Du kommer att bli väldigt förvånad när du ser de här sakerna. Det här är som att springa ett maratonlopp. Det är jobbigt. Det är svårt. Det är många som ska vara med. Det är skatter, miljö och alla möjliga regelförändringar. Vi har bara sprungit av , och du säger att det inte blir någonting. Jag kan bara konstatera att när det gällde Simplex bröt ni efter . Det blev ingenting. Här finns det en organisation. Här finns en medvetenhet. Här finns en styrning från näringsministern och från statssekreterare, inte bara i utan även i andra departement. Jag kan garantera att det kommer att bli något helt annorlunda. Jag skulle vilja fråga: Har ni inte lärt er av Simplex? Vad gjorde ni för fel med Simplex? Varför blev det ingenting? Det är mina frågor. 147 () replik: Vi kan börja med det sista, . Läs budgeten om regelförenklingar. Man bygger nästan hela sin politik på Simplexrapporten. Nästan allting bygger på att man ska gå igenom detta förslag för förslag och genomföra förslag efter förslag. Det är det enda som möjligen finns. Men Simplex är huvudnumret även i den här budgeten. och medvetenhet ett av huvudnumren i valrörelsen var regelförenklingen. Ändå har ni inte presenterat ett enda förslag på att förenkla för företagen. Inget generellt, det har naturligtvis kommit lite grann om arbetsgivaravgifter. Det är väldigt många företag som berörs av det. Men det är egentligen ingen regelförenkling, om man ska hårdra det riktigt ordentligt. Det kan till och med vara så att en sänkning av arbetsgivaravgiften för vissa grupper, som förvisso blev billigare för några företag, blev mycket krångligare för andra, vilket också har varit fallet i det här sammanhanget då man har differentierat så mycket. Ett exempel är hushållsnära tjänster. Det är ett exempel som sannolikt kommer att ligga på regeringens minuskonto när det gäller just regelförenklingar. Inga jämförelser i övrigt, för jag har inte för avsikt att debattera hushållsnära tjänster just . Det är faktiskt att krångla till det. Det försvårar regelförenklingen. Visst är det som att springa ett maratonlopp. Det handlar om att minska den administrativa bördan steg för steg. Visst är det ett långsiktigt arbete. Men det är just därför som det är så förvånande. Jag håller med i det avseendet, att man inte ens har kommit i gång. Man har ju inte ens kommit i gång med just detta arbete. Man har sagt att man ska uppdra åt ett antal departement, men inget resultat redovisas i kammaren. 148 () replik: Jag förstår att oppositionen inte har den information som jag har om det här. Arbetet fortgår och det fortgår bra. Vi har haft vissa problem med EU-regler och annat, men det är på gång, och det kommer att bli stora förändringar . Det kan jag lova dig. Jag är väldigt förvånad över att du säger att det inte blir någonting. Det blev ingenting med Simplex därför att ni bröt efter . Vi kommer att köra det här och gå i mål med hög svansföring. Då kommer vi att tala om detta för svenska företagare, och jag känner väldigt många svenska företagare. De väntar på det här. Jag vet ungefär hur långt vi har kommit på olika områden. En fråga är till exempel miljöområdet. Där måste man också förenkla. Skattesidan måste du förenkla. Det finns många ställen att förenkla, och det är på gång. Jag tycker att du pratar med alldeles för stora ord. Dra ned tonläget lite grann, för du vet inte hur mycket som är gjort. 149 () replik: Jag blir alltid lika imponerad över hur en ledamot kan veta vilka kunskaper en annan ledamot har. Jag tycker att det är lite förnedrande för att stå i talarstolen och tala om vad jag kan och inte kan. Jag vet vad jag kan i alla fall, så kan vi vara överens om det. Företagen väntar, säger . Självklart väntar företagen. Men de lär få fortsätta att vänta. De väntar och väntar. Vid varje kontakt jag har med företagens organisationer säger de: När kommer regelförenklingarna? Vi förväntade oss jättemycket av regeringen, och ingenting har kommit . Miljöområdet är ett bra exempel. Där har man delvis förenklat. Men vad beror det på? Det beror på att man faktiskt har verkställt en miljöbalksutredning som tillsattes under den socialdemokratiska regeringen tillsammans med våra stödpartier. 150 (): Det är möjligt att den sena timmen gör att hungern börjar skapa viss irritation bland ledamöterna, men jag kan inte låta bli att förlänga debatten genom att efteranmäla mig. sade nämligen att jag hade gjort stort nummer av att vi skulle ha starkt stöd från företagarna. I själva verket sade jag inte ett enda ord om det. Jag sade ingenting som ens var i närheten av det. Jag förstår därför inte vad tänkte på. Däremot kan jag ge ett exempel på regelförenkling. Vi beslutade nämligen att införa möjligheten för småföretagare att redovisa momsen . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Regional utveckling Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling (prop. 2007/08:1 delvis). 151 (): Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet med väl fungerande och hållbara lokala och regionala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Det som jag nu sagt tror jag att alla ställer upp på. Varför då säga något som är så självklart? Jo, verkligheten och utvecklingen går enligt min mening i en helt annan riktning. Alliansregeringens politik ger växande klyftor mellan män och kvinnor, mellan privilegierade och de mest utsatta samt mellan olika delar av landet. Om detta ger budgetpropositionen tydliga besked. I stället för att krympa avstånden mellan olika delar och skapa goda tillväxtförutsättningar, för hela landet, innebär den borgerliga regeringens politik ökade klyftor mellan regionerna och försämrade möjligheter att driva företag eller vara anställd särskilt för dem som är bosatta i områden där de fysiska avstånden är stora. De förslag som redan i förra årets budgetproposition kraftigt försämrade tillväxtmöjligheterna i stora delar av landet åtföljs nu av ytterligare åtgärder av samma slag. Den kraftigt höjda arbetsgivaravgiften för de minsta företagen slår till exempel mycket hårt mot företagsklimatet i hela men framför allt i de mindre orterna och glesbygden. Vi socialdemokrater anser att den regionala utvecklingspolitiken måste vara inriktad på att skapa tillväxt, en hållbar utveckling och en god service för kvinnor och män i alla delar av . Grundläggande är insikten om att tillväxtförutsättningarna skiljer sig åt i de olika regionerna och att ansvaret för utvecklingen måste delas av såväl stat som regioner och kommuner. Vi får inte glömma att den nationella tillväxten är summan av tillväxten i hela landet. Företrädare för regionerna bör därför i stor utsträckning få ansvaret i fråga om utvecklings- och strukturfondsmedel. Vi måste i detta sammanhang komma ihåg att alla regioner har olika förutsättningar för tillväxt och utveckling. De bästa kunskaperna om de lokala förutsättningarna finns lokalt, inte centralt. Regionalpolitiken ska minska dessa skillnader, inte öka dem. Den regionala utvecklingspolitiken är starkt beroende av det som beslutas på andra politikområden vad gäller utbildning, skatter, infrastruktur samt forskning och utveckling. Därför tar vi socialdemokrater ett helhetsgrepp och genomför mycket stora satsningar på infrastruktur, utbildning och forskning. Vi har hört en annan diskussion börja dyka upp om värdet av exempelvis utbildning och forskning. Vi genomför strategiskt viktiga infrastrukturinvesteringar i järnvägar, vägar och bredband. Företag måste snabbt och effektivt kunna leverera och kommunicera med sina kunder och leverantörer. Anställda måste på ett enkelt sätt kunna ta sig till och från sina arbetsplatser, och en välutbyggd infrastruktur gör att möjligheterna till arbetspendling ökar. Vi har därför frigjort medel till infrastruktursatsningar genom förtida amorteringar både i tilläggsbudgeten och i budgeten . Av central betydelse för utvecklingen i hela landet är att fler möjligheter till högskoleutbildning skapas detta kanske jag måste understryka för dem som vill söka. Detta är av stor vikt inte minst för att bryta den sociala snedrekryteringen. som den borgerliga regeringen nu skär ned antalet högskoleplatser vill vi socialdemokrater i stället att antalet högskoleplatser ska öka kraftigt till 2010. Socialdemokraterna vill att hela ska leva. För oss socialdemokrater är det därför självklart att rika kommuner och landsting ska dela med sig för att hjälpa andra delar av landet att få en bra välfärd. Satsningar på bredband i alla delar av landet ska fullföljas. Det pågår en omfattande omstrukturering bland statliga myndigheter och verk. Denna utveckling påverkar förutsättningarna i hela landet. Det är önskvärt att regeringen tar ett helhetsansvar för omstruktureringens konsekvenser för att undvika negativa följder för enskilda orter och regioner samt för att undvika en onödig centralisering. Gemensamt ägda bolag, exempelvis SJ och Posten, ska användas för att få en fungerande service i hela landet. Vi socialdemokrater vill ha en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Vi vill därför förbättra möjligheterna till pendling och dubbel bosättning. För att öka rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen ska avdrag få göras än . Dessutom ska villkoren för avdrag bli enklare att uppfylla och tillämpa. Resorna till och från arbetet är, som vi alla vet, en stor utgift, inte minst i glesbygd. Vi vill ha en effektiv användning av EU-medel som stimulerar en levande landsbygd, grön teknik och en växande besöksnäring. Vi anser att det genom det utökade landsbygdsprogrammet och skulle skapas tusentals jobb. Som vi alla vet är transportbidraget av stor betydelse. Vi socialdemokrater tycker därför att regeringens behandling av denna fråga är mycket bristfällig. påpekades behovet av besked till berörda företag när det gällde villkoren för transportbidraget. Regeringen meddelade då att besked skulle lämnas , ett besked som sedan senarelades ett antal gånger. Först kom beskedet. Denna bristfälliga hantering från regeringens sida har varit mycket olycklig för de berörda företagen och regionerna och kan därför ha medfört skada för de inblandade, vilket vi beklagar. Jag vill avsluta mitt anförande med att påpeka att vi från Socialdemokraternas sida anser att den nuvarande målformuleringen väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet bör gälla även fortsättningsvis. Den klargör på ett bättre sätt att människorna på arbetsmarknaden, och som konsumenter och medborgare, står i centrum. Det av regeringen föreslagna målet innebär enligt vår mening inte samma breda hänsyn och är därför mindre ambitiöst. Det bör således avvisas. Jag vill med detta yrka bifall till Socialdemokraternas reservationer och avslag på regeringens proposition i motsvarande delar. Slutligen, fru talman, vill jag tacka näringsutskottets kanslipersonal och önska dem och alla andra en trevlig jul och ett gott nytt år. 152 (): medlemskap i och en internationalisering i övrigt innebär strukturomvandling samt att regionernas roll ökar. I denna situation måste demokratin och medborgarnas delaktighet i samhällsutvecklingen stärkas. ståndpunkt är att regionala frågor ska avgöras i länen av regionalt valda politiker, inte av statliga myndigheter. Alla frågor som bör och kan avgöras politiskt i regionen ska ligga under ett folkvalt regionfullmäktige, liksom samhällsfrågor som kräver regional samordning. I den framtida politiken får man inte bara se problem och brister utan också regionens och ortens möjligheter. Utan en stark tilltro till den egna förmågan och den egna bygdens möjligheter hjälper det inte med en krona i statligt stöd. Regionalpolitikens mål måste därför vara att skapa lika grundförutsättningar för individer, hushåll och företag att bo, verka och utvecklas oavsett bostadsregion. I det nationella ansvaret ligger att skapa likvärdiga förutsättningar i regionerna. Det innebär att det är statens ansvar att se till att olika regioner har tillgång till en fungerande infrastruktur i vid mening. Bredband, vägar och järnvägar är en del av den helt avgörande infrastrukturen för en regions överlevnad. Andra delar är vård, skola, omsorg och kultur. Det räcker med att en del i denna helhet försvagas för att dessa regioners möjlighet att utvecklas och växa ska försvagas. I regionernas är det riksdag och regering som har ansvar för att utjämna välfärdsskillnader mellan olika regioner, ett uppdrag som man har lyckats ovanligt bra med här i om man gör en internationell jämförelse. Men, fru talman, det finns varningslampor som blinkar för fullt. Staten med sin nuvarande regering träder tillbaka och låter både enskilda regioner och enskilda människor ta smällen. Ett avgörande område för regioner är de statliga myndigheternas och de statliga affärsverkens roll. De genomgripande nedskärningar av servicen som är aktuella, bland annat av , och arbetsförmedlingen, kommer i hög grad att drabba landsbygdens tre miljoner invånare. Detta är en utveckling som också ska ses mot bakgrund av polisens nästan totala frånvaro i många kommuner, den pågående totala nedläggningen av , SJ:s prioritering av storstadstrafiken, nedläggningen av många apotek i mindre kommuner, tingsrätternas försvinnande från en stor del av landet och infrastrukturens sämre utveckling utanför storstäderna. Bredband över hela landet är bra men får inte tas till intäkt för att dra ned på den statliga servicen för miljoner invånare. Exempelvis avser att flytta handläggare och service från hela inland till större städer. Tänk om det vore så att det privata näringslivet hade samma ledstjärna som chef, som säger att kvalificerad service och kompetens kräver arbetsplatser med minst 100 anställda när verket gör om skattekontoren i bland annat , , , och . Det är servicekontor med entre anställda. Tänk om det skulle vara ledstjärnan! Det är väldigt många småföretag i som inte skulle kunna leva upp till vad god service skulle vara då. Det är just det här problemet vi har i . Det är Axel i sin kraft som lyser över oss genom den statliga indelningen av våra verk. Var och en kör sitt stuprörsrace. Varje myndighet planerar för sin maximala nytta. Är det inte rimligt att staten sammantaget har något slags helhetsansvar? Borde det inte vara så att staten ansvarar för detta? Borde det inte finnas en överordnande strategi som gör att inte varje myndighet var för sig ska få fatta de beslut som de bedömer är mest rationella för deras myndighet, medan ingen har ansvar för helheten? föreslår nu ett ettårigt moratorium, som innebär att , och måste stoppa sina konkreta serviceförsämringar landet runt till dess att regeringen har en strategi och en handlingsplan för landsbygdens utveckling. anser att regeringen via ett moratorium bör visa de aktuella verken och företagen att en bra service till medborgarna går före kortsiktiga vinstintressen. har visat att företag som vågar växa genom kompetensutveckling och risker vid finansiering växer mer än andra företag och anställer sex gånger fler. De utsatta regionerna och storstädernas utsatta områden har haft särskilt svårt att dra till sig riskkapital. Det visar sig att större delen av det riskkapital som finns på marknaden söker sig till storstäder och universitetsorter. De utsatta regionerna hamnar i slagskuggan. Vi menar att upprättandet av regionala fonder med deltagande av viktiga statliga företag, vissa kommunala bolag, fackföreningar med mera skulle kunna öka riskkapitalförsörjningen. Möjligheten att placera delar av löntagarnas pensionskapital på ett sätt som ökar riskkapitalförsörjningen i den egna regionen bör också undersökas. Detta skulle kunna ha dubbel påverkan, dels genom att det ökar riskkapitalet i regionen, dels genom att stabila företag ger ökad och stabil sysselsättning och därmed ekonomisk utveckling som ökar möjligheterna för den generella välfärdspolitiken. De kreativa och traditionella projekten med möjlighet till lönsamhet skulle genom en flora av olika riskkapitalverktyg få chansen att öka den hållbara tillväxten i hela landet. För att kunna finansiera den här typen av riskkapital i skogslänen föreslår vi att en del av vinsterna från vattenkraftsproduktionen ska återföras till de producerande länen. Motsvarande från vattenkraften ska återföras, vilket skulle ge . Andra regioner i som har motsvarande behov får sina fonder finansierade på annat sätt. I opposition hade ett förslag om att skulle bidra med pengar till regionalt riskkapital. Även regionala pensionsfonder skulle bildas till riskkapitalet. Hur mycket av detta har genomförts av ? sitter man på med två statsråd och administrerar regionalpolitiken. Ett faktum som återkommer i undersökning efter undersökning är den lägre utbildningsnivån i utsatta regioner. Kompetensen måste höjas på alla nivåer. Då kan man inte göra som den nuvarande regeringen: avbryta arbetsmarknadsutbildningar som skulle leda till högre kompetens. Man kan inte heller drastiskt dra ned på anslagen till vuxenutbildningen. Det här är mycket kortsiktigt tänkt och leder till att regioner med låg utbildningsnivå kommer att ha en betydligt sämre motståndskraft mot nedläggningar och avskedanden i samband med nästa lågkonjunktur. Men då är väl den här regeringen borta, och det är som vanligt arbetarrörelsens partier som får städa upp efter den. För att öka slagkraften på utbildningssidan måste också samordningen mellan utbildningsnivåer öka. Till exempel är bristen på gymnasiestuderande i de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna mycket allvarlig för framtid som industrination. Det här är dessutom väldigt kännbart i den del av som är regionalt utsatt. Vi har hög teknisk utveckling och en stark industritradition, men vi har brist på kompetent arbetskraft i den delen. Jag vill tala lite grann om högskolorna. Det har visat sig att de nya högskolorna, de som ligger utanför de större städerna, har haft lättare att samverka med näringslivet än de gamla universiteten, vilket troligen kan bero på mindre statliga pengar och mindre pengar till grundforskningen. Det här har inneburit ett behov att öppna sig mot samhället i övrigt, och det har ökat. Den möjligheten måste säkert de små högskolorna ta vara på för att skapa en del av den goda livsmiljö som måste till för att locka högutbildade människor med ny kompetens och nya erfarenheter att flytta till de utsatta regionerna. Avslutningsvis är det för självklart att se regionalpolitiken som ett nationellt ansvar. Men för att regionalpolitiken ska nå målet om en hållbar tillväxt i hela landet måste politiken bygga på en mobilisering av den regionala och lokala utvecklingskraften. Det måste finnas en övergripande strategi för hur de statliga myndigheterna och verken ska agera för hela utveckling. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. I övrigt står jag bakom de övriga yrkandena från . 153 PER (): anser att det är mycket viktigt att vi har en positiv regional utveckling i hela landet och att hela ska leva. Det är viktigt att se att utvecklingen i regioner påverkas till allra största delen av åtgärder inom andra områden än inom anslaget för regionalpolitik. Genom de beslut som fattas om till exempel energipolitiken eller skogspolitiken påverkas landsbygden betydligt mer än genom förändringar inom utgiftsområdet Regionalpolitik. Det är därför viktigt att man har ett regionalt perspektiv när man fattar andra politiska beslut. Det vill jag hävda att har. Jag vill också hävda att den gröna politiken skulle få mycket positiva effekter inte minst i glesare regioner i . Det finns delar av regeringens beslut om regionalpolitiken som vi är kritiska till. Vi tycker till exempel att det är synd att regeringen väljer att ge transportbidraget utan någon som helst miljöstyrning inbyggd. Om vi ska klara omställningen till ett fossilenergifritt samhälle måste politiken styra åt samma håll överallt. Vi tycker därför att det borde vara självklart att även transportbidraget skulle miljörelateras. Genom att ge högre bidrag till företag som väljer att skicka sina produkter med tåg eller fartyg hela eller delar av sträckan skulle man få snabbare effekter i riktning mot mindre klimatpåverkan. Detta innebär inte att man minskar transportbidraget totalt. Tvärtom tror vi att det skulle vara lättare att övertyga att man kan ha ökade transportbidrag om man kan visa att vi tar ansvar för EU:s miljö- och klimatmål. Ett annat område som påverkar glesbygden väldigt mycket är förmånsrättsreformen. Genom den förändring som genomfördes i förmånsrättsreglerna drog de partier som stod bakom reformen ned lånemöjligheterna för små företag i glesbygd drastiskt. Inför valet krävde därför att man skulle riva upp reformen. Vi fick stöd av de borgerliga partierna i det kravet, trodde vi. har regeringen tillsatt en utredning. Syftet med den var inte att återställa reformen. Man vill reformera förmånsrätten men inte återställa den helt. Utredningens förslag blev också att höja lånemöjligheterna till av fastighetens värde i stället för som det borde vara. Det tycker vi är oacceptabelt.