prot · GV0939 · 2007-12-07 00:00:00 — Hade jag velat göra det hade jag naturligtvis tagit upp att förmögenhetsskillnaden ökade , att förmögenhetsspridningen ökade, att inkomstskillnaderna ökade, att det inte skedde något med löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Då hade vi kunnat utvärdera 19942006. Min poäng var lite annorlunda. När vi tittar på det som och visade har just ensamstående mammor varit en grupp som inte följt med i standardutvecklingen, i väldigt stor utsträckning beroende på att vi felkonstruerat de sociala trygghetssystemen. Det har naturligtvis inte enbart vänstern ansvar för. Det kunde vi möjligtvis ha åtgärdat vid tidigare regeringsinnehav. Alla undersökningar visar att det ekonomiska incitamentet spelar störst roll för kvinnor med lägre inkomster. För dem har vi baxat ihop ett system av socialbidrag, transfereringar, kommunalskatter och arbetsgivaravgifter som ger en extrem tröskeleffekt på låga inkomster. Vi har en skattebelastning på sammantaget från de första kronorna vid ett halvtidsjobb. Vi har en sammantagen inkomstprövning i de här stöden som gör att marginaleffekterna för människor som ligger på inkomstnivåer runt ligger på . Det är obegripligt att vi har konstruerat våra sociala trygghetssystem så illa. Jag ska också säga att ett av skälen till att vi gör vårt jobbskatteavdrag är erfarenheterna på det här området. När gör sin Earned Income Tax Credit 1995 har det dramatiska effekter. Man är tillbaka till fattigdomsnivån 1960. Man har tagit tillbaka det utanförskap man hade. Den största effekten i det Clinton gjorde ligger på ensamstående mammor. Man har gått ifrån att två tredjedelar var beroende av olika inkomststöd till att de i allt väsentligt och i huvudsak är egenförsörjda med allt vad det innebär av stolthet att kunna försörja sin familj, att få vara med på arbetsmarknaden och utvecklas, att ha arbetskamrater, att få vara del av ett arbetsliv, att barn får växa upp i en miljö där arbete är det som är försörjningen och känslan av att det man gör när man växer är att gå in i arbetslivet och får vara en del av samhället i den bemärkelsen. Här är jobbavdraget en jätteviktig åtgärd. Det är precis som när gjorde sin Earned Income Tax Credit. De största sänkningarna av skatterna ligger på marginalen, på genomsnittet och på tröskeln i decilgrupperna 2 och 3, möjligtvis upp till 4. Det är där de största förändringarna av marginalskatt, genomsnittsskatt och tröskeleffekt ligger. Det är därför vi nu också ser effekterna. Det är därför vi nu ser att arbetade timmar stiger så mycket hos just kvinnorna. Det är precis så här vi kommer att få föra diskussionen. Vi ser på goda grunder, precis som IMF, , och KI, att vår politik har goda effekter. Vänsterföreträdare säger nej, nej och nej. Om man bara räknar statiskt och med någon väldigt konstig fördelningsmodell som de har skruvat ihop på kan de minsann visa att det blir snedfördelning. Det som gör att jag längtar till valrörelsen är att då kommer vi inte att diskutera RUT-modeller. Då kommer vi att diskutera verkligheten. Då kommer det att ha visat sig att lönerna för kommunalare nu kan stiga utan att det blir inflation. Då kommer det att visa sig att jobben i servicesektorn och för de här grupperna växer till. Då kommer det att visa sig att det är just i de här grupperna arbetade timmar stiger, och det är just i de här grupperna vi kan se att stigande inkomster gör att inkomstskillnaderna minskar. Det är då vi kan se att vi har byggt ett samhälle som tar lite bättre hand om de allra mest utsatta grupperna. För det är precis dem som vi talar om när vi talar om ensamstående kvinnor. 100 (): Vi är alltså överens om att ensamstående kvinnor med barn är starkt drabbade. Det verkar som om vi är överens om det. Det är alltid något. Men jag tycker att det är lite cyniskt att be den gruppen vänta till valrörelsen för att se att något har hänt. Jag vill att saker och ting ska hända fortare. Det är dit i alla fall. Jag tycker också att vi kan hålla oss till . Jag tänker inte diskutera Clinton och . Det här handlar om och ensamstående mammor, föräldrar med barn. Det finns en förening som heter Makalösa föräldrar. Jag tror verkligen inte att de delar verklighetsbeskrivning att de skulle ha fått det så mycket bättre. Det är precis tvärtom. De har fått det sämre . Jag tänkte passa på eftersom det snart är jul. Jag ska berätta om en undersökning som föreningen har låtit göra. Rapporten heter Vad fick du i julklapp? Den visar att var tredje ensamstående förälder inte kan vara ledig under barnens jullov. De har inte heller pengar till barnens julklappar. Den visar också att ekonomisk utsatthet är förknippad med känslor av skam och rädsla och att fattigdomen riskerar att bli en livslögn. Man köper dyra julklappar som man egentligen inte har råd med. I stället bryr man sig inte om att betala hemförsäkringen. Det finns ett ord som ni borgare använder titt som tätt. Det är utanförskap. Är det det ordet passar in är det just för barnen som växer upp i de här miljöerna, den här situationen. Det är fattiga barn. Det visar sig att av de barnen inte har råd att ha aktiviteter tillsammans med sina kamrater. Det om något skapar utanförskap. Vad säger finansministern? En julklapp skulle kunna vara att på allvar försöka göra något för de här barnen och familjerna. Där har jag och några förslag, men som vanligt rusar talartiden i väg väldigt fort. Vi kan börja med att säga nej till sänkta ersättningsnivåer, eftersom den här regeringens besparingar på det området verkligen drabbar en utsatt grupp som har en inkomst i familjen. Sedan vill vi också göra en satsning på offentlig sektor och inte precis tvärtom som regeringen gör. Offentlig sektor behövs för den är kvinnors arbetsmarknad till stor del, och den behövs för att omsorgen om barnen ska fungera. 101 Finansminister (): LiseLotte gör ett litet misstag när hon tror att vi behöver vänta till valrörelsen. Oktoberstatistiken har vi nu fått. Där ser vi att arbetade timmar stiger kraftigt och att huvuddelen av detta ligger hos kvinnorna. Vi ser nu att på mycket är det kommunalarbetarnas löner som stiger snabbast. Det är även på handelsområdet. Vi har fått höga avtal hos dem utan att är ett land där inflationen springer i väg eller där det behövs kraftiga åtstramningar. Jo, för att den här regeringen har satsat på en politik som gör arbetsmarknaden mer flexibel, som gör att fler människor vill arbeta, att arbetsutbudet ökar. Då har vi råd att klara löneökningar också för dessa grupper utan att det behövs åtstramningar och nedskärningar. Jag är övertygad om att det kommer att vara precis på samma sätt framöver. Det är i dessa grupper vi ser arbetade timmar och sysselsättning öka. Låt mig ta det konkret. Vad gör vi? ska vi förhoppningsvis kunna ta ett ytterligare steg i jobbavdraget. Om så vill ska vi väl också kunna sänka socialavgifterna för tjänstesektorn. Vilka är det som jobbar i hotell och restaurang och i frisersalongerna? Det är kvinnor. Det är ofta ensamstående kvinnor. Det är just där jobben kommer att komma. Det är precis det här vi är på väg att göra: återupprätta full sysselsättning också för grupper som har stått alldeles för svaga i den svenska ekonomin. Jag kan inte komma ifrån den utmärkta bok gav ut om barnfattigdom. Det var så tydligt. I varje familj handlar det om en fattigdomsfälla som vi har skapat, inte genom att vi har en bra och generös välfärdsstat det ska vi ha utan för att vi i en del av denna välfärdsstat, inkomststöden till de sämst ställda, har lyckats bygga upp fattigdomsfällor. Det är fattigdomsfällor som gör att en person som går till arbete inte får en krona extra för det. I många fall förlorar en ensamstående kvinna med två barn eller fler på att gå in på arbetsmarknaden. Hon förlorar månadsinkomst på det. Så får det inte vara. Vi ska ha ett tryggt samhälle där människor kan leva på sin lön och ta hand om de sina. Det måste också gälla de ensamstående kvinnorna. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:210 om Försvarsmaktens markområden, en lokal och regional resurs 102 Finansminister (): har frågat kommun- och finansmarknadsminister när han avser att se till att kommun får besked om möjligt köp av norra övningsfältet. Han har också frågat i vilken omfattning det markinnehav som anses vara av riksintresse för Försvarsmakten kommer att kunna minska i och med omställningen till ett insatsförsvar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. kommun har i skrivelse begärt att regeringen ska medverka till att av det tidigare så kallade norra övningsfältet, P 10 i som förvaltas av , kan överlåtas till kommunen. Enligt förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, m.m. kan på marknadsmässiga villkor sälja mark till en kommun för samhällsbyggnadsändamål. Pris och övriga villkor för överlåtelsen ska i första hand bestämmas genom förhandlingar mellan kommunen och den säljande myndigheten. Regeringen kan som en sista utväg utse en särskild förhandlare eller, på uppdrag av kommunen eller myndigheten, avgöra ärendet. Jag har tagit del av korrespondens mellan och kommun som visar på en vilja till fortsatt förhandling. Det är min bedömning att det finns goda möjligheter till en kommande överenskommelse om överlåtelse av mark mellan parterna utan regeringens medverkan. Det är min övertygelse att förutsättningen för att lösa frågan är god. Vad gäller frågan om med vilken omfattning statens markinnehav kommer att kunna minska så avvecklar Försvarsmakten löpande sin verksamhet som följd av försvarsbeslut. har därför markinnehav minskat . Avvecklingen kommer att fortgå. Avslutningsvis kan jag nämna att Försvarsmakten preliminärt anmält för vilka övnings- och skjutfält Försvarsmakten avser att lämna som en följd av försvarsbeslutet. 103 (): Jag vill tacka finansministern för svaret. Jag ställde frågan till , och det gjorde jag av den anledningen att han titulerar sig kommunminister samt att kommunen har haft skriftväxling med nämnd minister. Jag tycker att försvarsministern borde ha ett ansvar för försvarets markinnehav och därmed ha ett samlat grepp över hur marken ska användas nu och . Men är det finansministern som svarar på interpellationen. Svaret kommer visserligen , men det är enligt regelverk anmält till kammaren, så det är okej för mig. Att förhandlingarna med kommunen om försäljningen av det så kallade norra övningsfältet utanför gått i stå och möjligen hamnat mellan stolarna är helt oacceptabelt. Det blir stora konsekvenser för kommunens och näringslivets planering för framtiden. När på började rota i ärendet upptäckte han att inget hänt . blir en historisk långbänk. Det är väldigt olyckligt. verkar det vara klart att det är finansminister som ska ha ansvaret. Då måste han ta telefonen och ringa sin partikamrat från , kommunstyrelsens ordförande, och gärna också se till att oppositionen blir inblandad, och meddela att förhandlingarna kommer i gång . Kommunen behöver regeringens stöd. Jag tror och hoppas att regeringen med finansministern i spetsen vill ge den det. Jag tycker att vi ska utse en förhandlingsman. Som en följd av försvarsbeslutet lades ett antal regementen ned och ett stort antal fastigheter och markområden blev fria till andra användningsområden. Vasallen gör ett föredömligt jobb med att bygga upp, hyra ut och lämna ut lokaler till försäljning till bostäder, skollokaler, småindustri, kommersiell verksamhet med mera. På många platser i vårt land upplever kommunerna att Försvarsmakten hindrar utvecklingen genom att använda det så kallade riksintresset som motiv. Det är djupt olyckligt. Jag kräver inte att finansministern ska vara insatt i den här frågan , men när jag ser att ansvaret ligger på honom hoppas jag att han kan sätta sig in i den frågan. Jag vill fråga finansministern vad han avser att göra för att stödja kommun när det gäller förhandlingarna om detta och om han möjligen kan utse en förhandlingsman. 104 Finansminister (): Låt mig börja med att beklaga att vi fått en försening när det gäller svaret på interpellationen. Jag tackar för att han förstår att ibland är situationen sådan att vi inte kan leverera som är bestämd. Vi är båda sörmlänningar och har kontakt med många av våra grannar, inte minst vårt utmärkta kommunalråd i . Jag har talat med henne i denna fråga . Jag vill gärna vara tydlig med detta. Regeringen avser att ge kommun stöd för att man ska klara av en sådan här affär. Jag är övertygad om att det finns goda förutsättningar för verket och kommunen att lösa ut den frågan. Jag upprepar gärna att det är min övertygelse att här bör verk och kommun tala med varandra och hitta en bra lösning. Jag är övertygad om att det också kommer att ske. Jag tror att både och kommun uppfattar att vi, inte minst tack vare interpellation, är tydliga på den punkten. Det ska finnas förutsättningar att lösa frågan. Jag inser också att kommer att återkomma till frågan om vi inte gör det. Jag tycker också att vi som sörmlänningar kan ha ett gemensamt intresse här. Vi ska hitta en bra lösning här. Jag tillhör inte dem som anser att Försvarsmakten i all evinnerlighet ska sitta på stora markresurser. ligger under , och det är därför jag står här i talarstolen för att svara på frågan. Försvarsmakten bör kunna fortsätta att avveckla det här markinnehavet. Det har skett en minskning . Vi ska inte ha någon våldsam privatisering på det här området, lika lite som vi har det på något annat område, utan vi ska förvalta statens resurser på ett ansvarsfullt och bra sätt. Följaktligen ska det också kunna ske en minskning av försvarets markinnehav på ett lämpligt, ansvarsfullt och balanserat sätt. Det kommer vi säkert också att återkomma till. Det finns säkert anledning att återkomma till frågan om hur och i vilken takt och andra ansvariga ska hantera den frågan. Det ska naturligtvis ske i nära samråd med kommuner, Försvarsmakten och andra intressenter. 105 (): ser nog lite mer positivt på det här än vad jag gör. Det märker jag. Jag har sett dessa nio månaders väntetid när frågan inte behandlades över huvud taget. Så får det inte gå till. Det får inte fortsätta. Inför försvarsbeslutet hade jag många kontakter med den dåvarande regeringen för att få dem att förstå vikten av att när vi lägger ned ett regemente måste lokaler och markområden göras fria till försäljning till kommunerna eller företag så att annan verksamhet kan komma till stånd för en utveckling som ska ge nya arbetstillfällen. För del gavs inga löften om ersättningsjobb, vilket gjordes på många andra platser. Kommunen sade då: Läggs P 10 ned är det väl rimligt att all verksamhet lämnar området och dörren öppnas för ny modern verksamhet som kan ge framtidens jobb. Härads skjutfält ligger också i kommun. Där övade P 10 med sina bandvagnar, sköt med grovkalibriga vapen, tränade minröjning med mera. Fältet används fortfarande av vissa regementen men inte alls i samma skala, och det förundrar mig. Jag vill fråga finansministern om det inte vore bättre att satsa på det nya och låta ny verksamhet som ger nya jobb få tillträde till området. Jag undrar om det är rimligt att bygga nya lokaler för på fältet. Dessa lokaler behöver personal, vakthållning, underhåll och drift. är som den nuvarande borgerliga regeringen med en moderat försvarsminister haft fullt ansvar för försvarets verksamhet. Underskottet beräknas bli 1 miljard. Min fråga blir då: Är det inte rimligt att lägga ned P 10 helt och öppna för det nya och inte bygga nytt på Häradsfältet i skuggan av att Försvarsmakten beräknas gå med ca 1 miljard back under innevarande år? 106 Finansminister (): konstaterar att vi nu har haft med en borgerlig finansminister och en borgerlig försvarsminister som har fullt ansvar. Han pekar på att vi skulle ha ett underskott i försvaret. Jag kan då inte låta bli att läsa i Riksgäldens pressmeddelande där man konstaterar att vi har i överskott för den senaste tolvmånadersperioden. är pengar det med. Vi är överens om att vi ska ha en god hushållning med de offentliga finanserna. Den generella bilden, även om det nu finns en misshantering på försvarssidan från Försvarsmakten eller hur det nu kan ha gått till, är att de offentliga finanserna är i god ordning. God ordning är också det sätt jag vill att bedriver verksamheten på. De har ett tydligt uppdrag. De har sålt ut av markinnehavet, som jag nämnde tidigare, men det är en underskattning av det arbete de har bedrivit. De har börjat med de allra viktigaste anläggningarna först. De har tagit fastigheter som är av nyckelbetydelse för inte minst kommunerna i första hand och inte de stora markområdena. Det tycker jag är en rimlig prioritering, och jag förutsätter att fortsätter på det sättet. Så ska vi förhålla oss till offentlig egendom. Det är viktigt att vi gör detta. Vi går över till ett insatsförsvar, och då finns det en möjlighet att minska försvarets kostnader för stora markinnehav. Men det måste naturligtvis ske på ett bra och klokt sätt. Sedan ska vi komma ihåg att nedläggningen av P 10 inte var något som uppskattades i . De var mycket förgrymmade över att regeringen inte ville göra något särskilt program. ska vi komma ihåg det är inte min sak att försvara den förra regeringen mot , men jag vill ändå påpeka detta att det kanske inte var en helt orimlig bedömning, givet att har den lägsta arbetslösheten i , ett snabbt växande näringsliv och är en del av ett mycket dynamiskt område av . Det kanske inte var just i som de största problemen kom. Det förhindrar inte att vi ska gå vidare med den viktiga frågeställning som tar upp. Jag vill vara tydlig på den punkten. Jag är övertygad om att det berörda verket och kommunen har förutsättningar att föra de här diskussionerna på ett sådant sätt att de kan nå en gemensam överenskommelse. Sedan finns det en komplikation, och den måste vi nog hantera innan vi helt avslutar detta. Det är frågan om oexploderad ammunition. Vi har gett ett särskilt uppdrag till att titta på omfattningen, vilka skjutfält som kan beröras och på vilket sätt det ska hanteras. Det är en viktig fråga, och den kan vi inte bortse från. Det är ytterligare ett skäl till att det här måste hanteras i god ordning och på ett ansvarsfullt sätt. 107 (): Visst är det bra att finansministern är förhoppningsfull om att förhandlingarna kommer att gå i gång, att de kommer att fungera och att de kommer att lösa upp ett antal knutar och avlägsna de våta filtar som ligger över verksamheten i och dess närområde. Visst är det ett problem att det finns ammunition som inte har exploderat eller träffat sitt mål. Det är framför allt på Häradsfältet. Det är ju en miljösanering som måste till om ett sådant område ska exploateras. Men är det inte så att man har skjutit överallt på Häradsfältet. De har naturligtvis inte kunnat sprida de där kulorna hur som helst. Någorlunda precision finns det i försvaret också. Det är inte som behöver miljösaneras, vilket ibland gör gällande. Helt klart är det ett antal hektar, men det kan man också komma överens om. Miljösaneringen ska markägaren ha ansvaret för innan försäljningen. Men det går att träffa avtal mellan köparen och säljaren om hur det ska gå till. Det är jag fullständigt övertygad om. Men Härads skjutfält, som vi berörde i tidigare inlägg då vi pratade om just miljösanering, kommer ju i nästa steg. Det är det faktum att det pågår verksamhet där som i viss mån hindrar utveckling på andra sidan E 20. Det är bullerzoner och annat som är problemet för dem där. Men det norra skjutfältet är akut. Det är de markområden som ligger runt brofästet för på väg mot . Där finns enorma möjligheter till utveckling för kommunen, både när det som sagt gäller kommersiell verksamhet och bostäder. Om inte lovar att vi kan få en förhandlingsman nu kommer jag naturligtvis att återkomma i ärendet om ingenting händer. får inte gå igen, utan jag hoppas att förhandlingarna kan komma i gång . 108 Finansminister (): Vi vill naturligtvis ha en dynamisk utveckling i . I den här frågan kanske man ska säga att det väl är viktigt att den inte blir explosionsartad utan att vi hanterar frågan om oexploderad ammunition på ett ansvarsfullt sätt. Ursäkta mitt försök till jullustighet! Det är min bedömning att vi har goda förutsättningar att hantera den här frågan, och att den bör kunna lösas av verk och kommun. Jag tror också att vi i den generella frågan, som jag vet att har diskuterat med försvarsministern, gradvis ska ta det här arbetet framåt. Men det måste ske på ett strukturerat och ordnat sätt. Jag vill också säga att jag verkligen välkomnar att tar upp den här frågan. Det är viktigt, även om vi nu råkar ha ett moderat kommunalråd i , att de regionala företrädarna tillsammans arbetar för en stark region. Det är någonting som jag naturligtvis välkomnar. Jag tycker att det är bra när man partiöverskridande kan agera för en bra och stark regional utveckling. Låt oss gärna återkomma till den här frågan. Det är en viktig sak som bör kunna lösas. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:243 om genomförande av EU:s klimatpolitik 109 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att EU-budgeten, såväl vid översynen av nuvarande långtidsbudget som vid nästa långtidsbudget, anpassas för att kunna nå de klimatmål som antagits på samt inom vilka områden i EU-budgeten jag kommer att verka för att det sker kraftiga omfördelningar för att kunna nå EU:s klimatmål. I likhet med gläds jag över toppmötets beslut att fastställa ambitiösa och bindande mål för att möta klimatutmaningar, vilket är ett bra exempel på hur EU kan skapa mervärde genom gemensamma, kraftfulla insatser. är det upp till medlemsländerna och EU att visa att man är redo att anta de här angelägna utmaningarna och genomföra de beslutade målen. slöt en överenskommelse om en budgetram för perioden 20072013. kom man överens om att göra en förutsättningslös översyn av EU:s utgifter och inkomster i halvtid. En rapport om detta ska presenteras av kommissionen 20082009. Den här översynen är det bästa tillfälle vi har att pröva om de gemensamma resurserna verkligen utnyttjas på bästa sätt för att uppnå de långsiktiga målen för det europeiska samarbetet. Det finns några breda nyckelområden där regeringen bedömer att ett gemensamt agerande skapar ett betydande europeiskt mervärde. Miljö och klimat är ett sådant område, där effekterna av förändringarna är gränsöverskridande, och det motiverar ett gemensamt agerande. Samarbetet på det här området bygger på lagstiftning, och medlemsländerna har ett ansvar för att bekosta genomförandet. analyserar vi nu om och hur EU-budgeten kan användas för att möta kommande utmaningar på miljö- och klimatområdet. Förändringar både inom unionen och i dess omvärld, bland annat som en följd av klimatförändringarna, har medfört att nya behov och möjligheter har uppstått. För att uppnå en budget anpassad till dagens och framtidens behov krävs en kraftig reformering av EU-budgeten och en omprioritering mellan utgifter. går av EU-budgeten till traditionella utgiftsområden. En allt större del måste gå till åtgärder för att möta nya utmaningar vad gäller att stärka EU:s konkurrenskraft, möta miljö- och klimatförändringarna, bekämpa den allt grövre gränsöverskridande brottsligheten och stärka EU:s globala roll. I linje med detta avser regeringen att i budgetöversynen verka för en genomgripande reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken som tar sikte på att bland annat kraftigt minska utgifterna. Regeringen önskar också se en fortsatt reformering av politiken för ekonomisk och social sammanhållning. Det är naturligt att finansieringen till allra största delen avser de nya medlemsländerna och inte omfattar delar av unionen som har ett relativt högt välstånd. Arbetet med att utforma framtidens EU-budget bör utgå från principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Andra centrala utgångspunkter är budgetrestriktivitet och samstämmighet mellan politikområden.