prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Det finns en direkt koppling mellan den biologiska mångfalden och ekosystemets kapacitet när det gäller att leverera tjänster till människan i form av mat, energi, byggnadsmaterial och mediciner. uppmärksammar vi världshungerdagen. De flesta av världens 1,3 miljarder extremt fattiga människor är för sin försörjning beroende av både den vilda och den odlade mångfalden. Ett hållbart nyttjande av mångfalden har därför en stor betydelse också för att minska fattigdomen. Avslutningsvis: Sida har som mål att alla projekt ska visa på konsekvenserna för den biologiska mångfalden. Det är ett mål som vi alla alltid borde ha för ögonen. 151 () replik: Jag tänkte uppmärksamma det som sade om regeringens goda vilja när det gäller järnvägstrafik. Om man följer debatten i vet man att och ett antal andra riksdagsledamöter påtalat att väldigt viktiga investeringar saknas i . De har en lista över tio olika projekt, av vilka sju gäller järnvägar. På vilket sätt tänker regeringen omhänderta detta? Det undrar jag. Man har ju sagt att man ska öka utrymmet för väginvesteringar. Jag undrar också hur ni reagerar på bussbranschens krav på att slippa höja biljettpriserna för vanligt folk så att de kan fortsätta att åka buss och så att fler gör det i stället för att ta bilen. Varför vill ni göra det dyrare att åka kollektivt? 152 () replik: Vi har varit inne väldigt mycket på den här frågan. Det som vi från regeringen och från vårt håll har velat peka på måste göras är att ta tag i det underhåll som vi vet, och där vi också fått ett erkännande här , har varit eftersatt. Där satsar vi oerhört mycket på att täcka väldigt många av hålen. Men det finns en ambition och ett arbete här, och det finns också en viss del i budgeten för det här. Självklart önskar jag och många med mig att kakan med regeringens politik ska öka. Det är viktigt att vi för över mer, inte minst godstrafik, på järnvägen men också att det görs där många människor transporteras och förflyttar sig. 153 () replik: Ska jag tolka det här svaret som att du kommer att driva på så att en del av de miljarder som finns i statskassan kommer att läggas på att utvidga systemet med järnvägstrafik? Det syns ingenting om det i budgeten över huvud taget. När folk åker tåg måste man komma fram. kommer det enligt SJ:s tidtabell från och med årsskiftet att ta mellan och därför att tågen inte får plats. Hur ska man förvänta sig att människor fortsätter att ta tåget när man inte kommer fram? Det finns inte tillräckligt med plats. Det måste byggas mer. Man kan inte trolla. Tågen går inte i luften. Det måste till mer pengar till järnväg. Vi hade det i den rödgröna majoriteten. Ni har stoppat 71 av de projekt som vi sjösatte. 154 () replik: Jag upplever att vi börjar i rätt ända. Vi håller på att täcka många av de hål och de, kanske ibland, luft- och önskedrömmar som har funnits. Men vi gör det successivt framöver. Det du är inne på är viktigt. Mer och mer behöver satsas på spår och på järnväg. Vi har haft på oss, vi har en klar inriktning och vi visar också väldigt tydligt hur vi vill arbeta. Ni har använt . Vi försöker nu täcka bristerna och jobba vidare. Inriktningen är helt klar. Jag kommer också att medverka till att pusha på så att det blir mer satsning på järnväg. 155 () replik: Jag skulle vilja börja med att tacka för ett fint anförande, dessutom fritt från sådant självförhärligande som statsrådet ägnade sig åt i sina . Tyvärr vill alliansregeringen skära 50 miljoner innevarande budgetår inom området för den biologiska mångfalden. Jag undrar naturligtvis hur ställer sig till den nedskärningen. Den andra frågan jag har till är att statsrådet ondgjorde sig över att socialdemokratin kan vara beredd att stödja få av alliansregeringens skarpa förslag. Jag undrar om kan tänka sig att överväga att stödja några av våra skarpa förslag, eller om det är en omöjlig tanke. 156 () replik: Jag ska börja med den senaste. Vi har så oerhört många bra förslag, så där kommer jag att arbeta självklart i alliansen, med regeringen. Det är det jag upplever är en framgång. Vad gäller den biologiska mångfalden, , ska vi vara väldigt ärliga. Det är 1,9 miljarder i den potten. Vi ska också betänka hur det var . Då innehöll den budgeten enligt ert förslag 365 miljoner. Vi kommer att förvalta dessa 1,9 miljarder på ett oerhört effektivt sätt. Vi håller dessutom på att mejsla fram nya effektivare verktyg. Det visar sig att det inte varit effektivt. Vi klarade inte att skydda så mycket som vi önskade . Men det är vår ambition. Därför är jag inte oroad. Vi säger från mitt parti att vi kommer att vara pådrivare i de här frågorna, och vi kommer verkligen att bevaka det. 157 () replik: Det hade varit klädsamt för regeringen och om man hade börjat med de skarpa verktygen och sedan med de skarpa nedskärningarna. Jag kan bara konstatera att , och regeringen är beredda att samarbeta bara om det innebär att socialdemokratin voterar för de förslag som regeringen lägger fram och vägrar att samarbeta om all annan politik. Alla de skarpa förslag som vi har lagt fram i den här kammaren har voterats ned. Beskedet nu är att alla de skarpa förslag som vi lägger fram kommer att voteras ned. Jag tror inte att det är en bra grund att bygga det framtida klimatarbetet på i . 158 () replik: Jag tycker att vi ska vara matematiskt korrekta. När talar om skarpa nedskärningar vill jag åter säga att budgeten för den biologiska mångfalden omfattar 1,9 miljarder. Nedskärningen på den budgeten handlar om 50 miljoner. Då ska vi också dra oss till minnes att var motsvarande budget 365 miljoner. Därför tycker jag att det är övermaga att tala om skarpa nedskärningar. Vad vi dessutom gör är att vi håller på, vi har redan förslag, med att ta fram en del nya verktyg. Det kommer att komma i en skyddsproposition eller en skrivelse men också i skogspropositionen och givetvis i klimatpropositionen. Så det kommer, och vi inbjuder er alla att vara med i detta arbete. 159 () replik: yvs över den kraftfulla havsmiljösatsning som görs från högerregeringen. Ni har suttit i styrande ställning i . Det enda kraftfulla jag ser när det gäller havsmiljösatsningen är omdisponering på olika konton. Det skulle vara intressant att höra här redovisa alla de kraftfulla åtgärderna. Vad har ni gjort när det gäller övergödning från jordbruket? Vad har ni gjort när det gäller övergödning från trafiken och enskilda avlopp? partikompis drev på ett förtjänstfullt sätt på hur vi ska fylla ut PSSA-området med kraftfulla åtgärder och förslag. Vad har skett under det här året? Vad sker nu framöver? Redovisa den fantastiskt kraftfulla havsmiljöpolitik som högerregeringen står för! Det skulle vara intressant att få reda på det här. 160 () replik: Tack för frågan, . Jag vill börja med att påpeka att vi har inrättat ett nytt havsmiljöanslag. Vi arbetar sektorsövergripande med havspolitiken, miljöministern tillsammans med jordbruksministern. När två departement samlas kring en problemställning där båda har ett ansvar är det unikt. Vi minskar utsläppen långsiktigt och sätter in åtgärder som ger snabba resultat. Det handlar om markbaserade utsläpp från jordbruk. Men det handlar också om att nu få till stånd gemensamma åtgärder i hela . Här är det en enorm påverkan, inte minst när det gäller grannlandet . Det gäller också att påverka så att de ska vara med på noterna. Vi har kontrollstationer. går före i det internationella arbetet i Helcom. Vad gäller pengar, herr talman, är det 100 miljoner 2008. Vi ökar 2009 och 2010 med ytterligare miljoner. 161 () replik: har liksom jag hittat att ett höjt anslag tillskapas när man tar pengar från andra konton och tillför detta. Då är detta en jätteambitiös havsmiljösatsning, säger man, fast det är i princip samma pengar. Förra gången vi hade debatt om detta var det också en jätteframgång att två centerpartistiska statsråd träffades och diskuterade hur man ska lösa de här frågorna. Det kanske är en fantastisk framgång att de gör det. Men för oss är det inte så märkvärdigt, utan det måste till reella förslag. Vi har ett annat jättestort problem runt kusten. Det ligger en massa vrak och läcker olja. Rätt som det är bryts de sönder, och kusterna blir antagligen helt ödelagda. Vad gör ni åt det annat än tittar på vem som ska ha det juridiska ansvaret? Åtgärder måste till. De kan brytas sönder i nästa vinterstorm som kommer. Vad gör ni åt havsmiljön? Jag har inte sett ett enda konkret förslag. Det är rent otroligt. Så står ni och yvs över en jättebra havsmiljöpolitik, och den ska man föra i . 162 () replik: Jag utgår från att alla de här fartygen inte har kapsejsat , utan det är fartyg som har legat på havets botten . Då skulle jag vilja ställa en motfråga: Vad gjorde regeringen ? Sedan tycker jag fortfarande, även om våra ministrar inom miljö och jordbruk båda är centerpartiministrar, att det väsentliga är att departementen möts och att man gemensamt tar tag i frågorna. har vi kommit i gång med kraftfulla förslag. Vi känner en oerhörd oro för . Det kommer att syresättas och startas den typen av konkreta åtgärder. Vi i är en del som påverkar . Vi måste få med oss övriga länder i detta arbete. 163 (): Skinande rent i varje hörn och skrymsle, fönstren putsade, golven rena och blanka. kan jag flytta med gott samvete. Skönt att det finns dem som specialiserat sig på den här typen av städtjänster. Fakturan river vi och kastar i glömskans hav. Revisorn granskar och ger råd med en noggrannhet som om varje decimal är den högsta meningen i livet. Bokslut och dispositioner blir korrekta, och skattemyndigheterna lyfter på hatten. Försäljningen av firman går helt enligt planerna. Räkningen för konsultationstjänsterna skickar vi vidare till dem som tar över. Hyrbil och hotellnätter ger härliga semesterupplevelser och skön avkoppling. Fönsterkuvertet med uppbörden för kalaset vidaresänds raskt till barnbarnens namn och adress. Så kan vi väl inte göra? Så bär man sig verkligen inte åt. Ring efter barnombudsman, kronofogde och polis! Men just så har vi människor hanterat de tjänster som ekologiska samband och system oförtrutet levererat. Gratis, fritt och för intet har vi nyttjat naturens egna regleringar av klimat, vattenflöden och vattenrening. Det har handlat om upptag av olika former av avfall, variationer av jordens mullhalt, fotosyntesen, näringsämnenas kretslopp, vindens och insekternas pollineringstjänster och växtlighetens upptag av koldioxid. Vi har njutit, nyttjat och utnyttjat. Det fungerade hyggligt så länge omfattningen var liten i förhållande till naturens funktion och förmåga som råvarukälla och som mottagare av restprodukter och avfall. Inte minst överskottet av koldioxid och de klimatförändringar som engagerat debatteras är kraftfulla signaler om att våra produktions- och konsumtionsmönster, framför allt i den så kallade rika världen, är på kollisionskurs med både atmosfären och naturen. Visst kan vi öka ansträngningarna att kompensera genom att köra runt långtradarkaravaner lastade med bin som görs till något slags fortplantningens globetrotter. Vi kan se till att köra upp fler kineser i träden för att sköta processen för hand på det sätt som man nu är tvungen att göra i vissa delar av landet. Jag tror att det finns möjlighet att samtala om vår jords och mänsklighetens framtid på ett nytt sätt. Klimatkrisen har utlöst en medvetenhet och kreativitet som gör det möjligt att på allvar också ta tag i de riktigt svåra frågorna om de modeller som styr hur vi använder resurser. Det är modeller som får det finansiella kapitalet att stiga mot nya himmelska höjder medan naturkapitalet förbrukas och en stor del av ekosystemtjänsterna stressas och överbelastas. De frågor som pockar på sin lösning handlar om hur ekosystemtjänsterna och den biologiska mångfalden kan ges ett rimligt värde. Hur värderas framsteg i samhället? Kan vi komplettera bnp, bni och andra liknande begrepp på ett bättre sätt än ? Vi har försökt men inte fått riktigt genomslag. Hur kan kostnaderna för miljöpåverkan på ett tydligt sätt tas in i de ekonomiska modellerna? När röken från utgiftsområdenas slagfält har lagt sig tror jag att det finns möjlighet att mötas igen för att tvärs över alla sektors-, parti- och blockgränser samtala om två som jag tycker mycket grundläggande frågor: 1.Hur kan vi förnya, fördjupa eller kanske mer återta den ursprungliga betydelsen av begreppet hållbar utveckling så att ekosystemen, naturen och dess resurser i fortsättningen får utgöra själva basen i en liksidig triangel där arbetet för en ekonomisk, social och miljömässigt balanserad utveckling finns med? 2.Hur kan vi förändra utbildningssystemen, inte minst ekonomutbildningar på olika nivåer, på ett sådant sätt att den grundläggande förståelsen för ekosystemens funktion och grundläggande betydelse för allt liv blir en hörnsten? Samtal med den här inriktningen börjar hemma och i förskolan för att sedan fortsätta på alla nivåer i vårt svenska samhälle liksom inom EU och globalt. När det blir verklighet och vi har kommit ytterligare en bit på vägen, fru talman, kan vi med större trovärdighet se våra barn och barnbarn i ögonen och säga: Vi gjorde verkligen vad vi kunde! 164 () replik: I början blev jag alldeles hoppfull när talade om nyputsade fönster. Jag tänkte att han här kommer att gå på tvärs mot regeringens partier. Hushållsnära tjänster kostar så mycket pengar. De behöver vi ha till biologisk mångfald och klimatåtgärder. Nästa steg var de statliga företagen som skulle säljas ut yes! Det här är en riktig skräll, tänkte jag. Men sedan gick det mer in i någon sorts dimma. Jag hängde inte riktigt med i hur vi skulle betala för ekosystemtjänsterna. Det är tveksamt om vi kommer att ha dem kvar i fortsättningen när vi inte satsar på att rädda gammelskogen. Du kanske har något bra recept, . talade om att ni har nya verktyg. Är det ett nytt verktyg att skjuta upp miljömålet Levande skogar om man inte når det? Hur ser de riktiga verktygen ut? 165 () replik: Mossa, mossa, ! Jag hörde också på på radion! Jag var inte 100-procentigt säker på din fråga. Men jag uppfattar det som att du undrar över hur vi ska nå miljömålen om biologisk mångfald framöver. Det är och hela regeringens övertygelse att vi måste hitta nya vägar som är effektivare och mer träffsäkra än för att nå målen. Det arbetet är igångsatt i att hitta tydliga, klara och konkreta åtgärder för att bättre än nå miljömålen. 166 () replik: Det handlade mer om de konkreta verktygen för att uppnå miljömålet Levande skogar. Jag undrade om det var ett mål i sig att skjuta upp målet när man inte når det. Det kan vara en poäng. För att vara allvarlig: Vad är det för fel på till exempel naturreservat? Det är en bra form för bevarande av skog till eftervärlden. Hur är det? Är det frivillighet som alliansregeringen ska bygga på? Det har visat sig vara en väldigt dålig väg att gå. Man har tidigare försökt att få skogsägare att avsätta på frivillig väg. Kan ni tänka er att man vågar utmana ägarna till skogen, skogsägarna själva, och med andra medel säga: Den här skogen måste vi lösa in och ta hand om som naturreservat? 167 () replik: Naturreservat kan vara ett utmärkt verktyg där det passar. Frivilliga åtaganden av arrendekaraktär med som naturvårdsavtal är en annan modell vi tycker bör användas i större utsträckning. Bland de nya verktygen finns till exempel den finska modellen, Metsomodellen, där staten och det offentliga talar om att man har behov av att skydda den ena eller andra typen av nyckelbiotoper och nyckelnaturmiljöer. Vilka vill vara med och skydda dem? Sedan får skogsägare och markägare vara med och lämna anbud på det. Det har funkat bra i . Vi ska kika på den modellen, och vi hoppas att den skulle kunna vara ett ytterligare verktyg i lådan för att bättre och snabbare kunna nå målen. 168 (): I en del av universum ligger ett solsystem som vi är en liten, liten del av. Jag tror att alla har sett foton på vår jord som är tagna under rymdfärden med Discovery med den tunna hinna av atmosfär som skyddar vår jord mot farlig UV-strålning och som gör just vår planet beboelig. Man kan bli imponerad av den teknik som gör rymdfärder möjliga, och självfallet av alla de män och kvinnor som ger sig ut i det äventyr som en rymdfärd innebär. Men framför allt blir det en så påtaglig känsla av hur sårbara vi är, hur små vi är och hur beroende vi alla är av varandra. Den känslan blandas med ilska och vemod över det beteende vi har lagt oss till med på bekostnad av andra delar av världen och utan omtanke om kommande generationer. Klimatet har i alla avseenden blivit hetare. Allt fler får äntligen upp ögonen för den klimatförändring som människan har orsakat och som hotar liv och existens på vår gemensamma planet. ödeläggs både byar och städer av extrema väderväxlingar. Äppelblommor i får handpollineras eftersom det naturliga ekosystemet satts ur spel. Det sägs av många att egna barn är det starkaste motivet för att ändra beteende, byta livsstil, lägga om sina vanor och helt enkelt bli mer medveten om sitt agerande. Jag är beredd att hålla med. Och nog vore det för väl om det kunde räcka för att få till stånd en förändring om tanken på vår egen litenhet kunde räcka för att inte bara prata utan också handla! Ett steg på vägen och ett ofantligt erkännande av frågornas storhet och betydelse blev fredagens tillkännagivande av . Medan högerledaren har blundat för fakta, lagt både skuld och ansvar på andra och nedlåtande kallat för ozonmannen har blivit en folkhjälte en av vår tids största och mest framgångsrika folkbildare som med sin film sanning gjort klimathotet begripligt och till en angelägenhet för var och en av oss. är en målmedveten politiker, driven av visioner och med en fast övertygelse om att världen går att förändra. En annan internationell politiker uttryckte det i ord när han sade: Politik är att vilja. Samma stod värd för . Det var ett internationellt värdskap som kom att följas av ett stort engagemang i människor och miljö utanför våra egna gränser. Det var uppenbart redan då att miljön är en global utmaning som kräver internationellt samarbete. , , och är bara de senaste i en lång rad. Jag måste säga att det faller ett löjets skimmer över sittande högerregering som inte missar ett enda tillfälle att framhålla hur först nu tar det internationella samarbetet på allvar, eftersom det är en global utmaning. EU-kretsen är glad att åter är med vid förhandlingsbordet, säger man, och att EU nu levererar. Priset tar sannolikt statsministern som i samband med sitt besök i och sin visit i menar att han plöjde jungfrulig mark. Få skulle kalla marken jungfrulig bara för att man själv eller ens partivänner inte har plöjt den. Det bekymrar mig att vi har en regering som ägnar sig mer åt retoriken och kosmetiken än åt att seriöst forma en politik som möter de klimathot som vi står inför. Det måste bli ett slut på de åtgärder som byter namn och som med mindre pengar ska åstadkomma ännu mer, på beslut som går på tvärs mot klimatmålen, på utredningar, på beredningar, på råd och kommissioner som sammanställer befintlig fakta och kunskap . lämnade till exempel sin rapport före valet. har den gått på remiss. Man kan fråga sig varför det ska vara en lång remisstid i just denna fråga. När a-kassan kraftigt försämrades behövdes inga långa remisstider. Jag undrar vilken kunskap det är som saknas för att regeringen ska börja agera. Varför låter ni halva mandatperioden gå innan ni visar handlingskraft? Det finns fler som undrar. Den opolitiska recenserar regeringen och skriver så här i sitt senaste nummer av den tidning som ni alla har fått i era riksdagspostfack: Regeringen med kolleger har hamnat i en värld där miljöfrågorna pockar på handling. Men är inte imponerad av regeringens första år vid makten. Rubriken lyder: Regeringen måste rycka upp sig. Man kan vidare läsa: Utifrån miljömål och miljövetenskap har regeringen i flera fall fattat kontraproduktiva beslut; anslaget till biologisk mångfald har sänkts, skatteväxlingen har avskaffats, hastigheten på vägarna har höjts, stöd till miljöorganisationer har tagits bort, biståndet har sänkts, vargen har gjorts fredlös och förbud mot miljögiftig bly har hävts. De offensiva inslagen är blygsamma. Visst kan Östersjösatsningen bära frukt, men består den mest av omflyttade medel och har svagt fokus på utsläppsminskning. Trots vissa klimatåtgärder saknas en klimatpolitik. Energipolitiken är ett frågetecken. I väntan på handling och politiska krafttag visar regeringen en tydlig inriktning, nämligen en fortsatt övertro på marknadens förmåga. Men marknaden har inte temperaturmålet överordnat. Marknaden struntar i den globala per capita-fördelningen. Marknaden är okänslig för torka, översvämning och hungersnöd. Marknaden ser inte fördelningspolitiska effekter, vilken den förvisso har gemensamt med regeringen. Marknaden spelar en viktig roll, men då krävs ekonomiska styrmedel. Det krävs investeringsstöd för att stimulera en utveckling med höga initialkostnader, subventioner för att få privatpersoner att känna att investeringen är ekonomiskt möjlig att genomföra och skatter för att omfördela och styra. Det finns så mycket att göra: stöd till utveckling och forskning, stöd till efterkonvertering, branschprogram för vindkraftssektorn, miljöanpassning av den offentliga upphandlingen, utveckling av en enhetlig klimatmärkning, en ökad konkurrens på elmarknaden och införande av drivmedelscertifikat. Medborgare, riksdagsledamöter och fru talman! Låt oss i denna kammare slå fast det som många har varit inne på tidigare. Det råder ingen brist på förslag till åtgärder. Men en bristvara i sammanhanget är tid. Lämpa inte över den utmaning vi alla har och den börda som vi ser på våra barn och barnbarn! 169 () replik: tar upp i sitt anförande. De talar med många röster. De har också kallat för den mest progressiva miljöpolitikern i . Det är jag stolt över. Jag vill ta upp ett av dina förslag. Du har ju faktiskt ett förslag att införa en klimatmärkning. Ni verkar vilja att den ska vara statlig. Jag är lite nyfiken på hur ni tänker. Alliansregeringen träffar nu branscherna för att ta fram en bra märkning. Vi har börjat med livsmedelsbranschen. Krav jobbar på det här. Internationellt finns till exempel , som satsar massor av pengar på forskning. Jag undrar om ni vill stoppa detta. Vill ni hellre ha en statlig märkning än att branscherna ska finnas med? Tycker ni att vi gör fel? 170 () replik: Tack för frågan, . Det här är en fråga som vi har drivit . Den är en av de paradfrågor som lyfte fram när hon valdes till partiordförande för drygt . Jag inser, och ser till min glädje, att alliansregeringen har tagit upp frågan och börjat jobba med den. En regering har naturligtvis andra verktyg än en opposition för att arbeta med frågan. Jag är nöjd med att regeringen jobbar med frågan. Jag tänker noga följa hur det ser ut och hur det fungerar. Jag tror att alla inser svårigheten att införa en märkning. Det är just det som vi jobbar med. Vad skulle den kunna handla om? Det kan handla om allt ifrån transporter till annat. Ska det gälla transportsektorn eller det som sker vid butik? Hur lång kedja ska man lyckas täcka in med klimatmärkningen? Frågan är också: Kommer det att kosta pengar? Den frågan får vi återkomma till i kommande budgetar, både i proposition och i motioner. 171 () replik: Jag väljer att tolka detta som att är svagt välvilligt inställd till vad regeringen gör just . Jag har också en annan fråga. skrev en debattartikel som till en del byggde på det dokument som du lämnade i Klimatberedningen. Vi ska inte prata om det vi gör i Klimatberedningen förrän vi levererar, men eftersom ni gick ut i en debattartikel har jag en fråga. Artikeln rörde inte EU någonstans. Det stod EU en gång, när det gäller transporterna. Jag undrar om det är en strategi ni har att inte nämna EU i er klimatpolitik för att kratta lite för dem som ni kanske vill samarbeta med i en valrörelse. Det skulle kunna vara eller .