prot · GU0974 · 2007-03-14 00:00:00 — tar i motionen upp en av de frågor som rör pensionsrätt för människor som får retroaktiv utbetalning från . Där har vi en annan uppfattning i frågan än majoriteten i utskottet. Regeringen redovisar i propositionen sin bedömning att beräkningen av pensionsgrundande inkomst även fortsättningsvis ska göras enligt kontantprincipen utifrån den inkomst som utbetalats ett visst år. Vi delar inte denna uppfattning. En person som får retroaktiv ersättning av något slag från riskerar med dagens system att få lägre ålderspension. Enligt reglerna ger inkomster upp till sju och ett halvt basbelopp pensionsrätt. Inkomster därutöver höjer inte pensionsrätten. Det kan betyda att en ersättning som utbetalas retroaktivt från och avser ett visst år inte kommer att kunna räknas in när den framtida pensionsrätten räknas ut. Man kan säga att individen blir lidande för att systemet är sådant att rätt ersättning betalas ut fördröjt, vilket den enskilde inte har någon möjlighet att påverka. har den moderatledda regeringen sänkt pensionsrätten för dem som har sjuk- och aktivitetsersättning. Att som majoriteten gör i betänkandet hänvisa till informella överläggningar är demokratiskt mycket anmärkningsvärt. Eller om man så vill: De fem partier som står bakom pensionsuppgörelsen ska nu göra upp om det var ett brott mot deras uppgörelse eller ej. Beslutet i frågan har fattats i . Borde inte därmed frågan debatteras i denna kammare? Eller är tolkning av riksdagsbeslut något som kan ske vid sidan av? Man skriver i betänkandet att det finns skäl att studera de sammantagna effekterna av ålderspensionsrätten, hur det blir för dem som har sjuk- och aktivitetsersättning, det vill säga människor som redan har en låg ersättning, och hur det blir när retroaktiva utbetalningar av arbetsskadelivränta inte heller får räknas in i underlaget för pension. Om man tycker så, varför ger man då inte regeringen uppdraget att titta över det? Vi tycker att det är fel tänkt och mycket anmärkningsvärt demokratiskt sett. Vi anser att de människor som är beroende av utbetalningar från är i ett utsatt läge. Regeringen har på olika sätt dragit åt svångremmen för gruppen i sin iver att markera att arbete ska löna sig. Självklart ska människor kunna arbeta i större utsträckning än vad som är möjligt. Många som är sjukskrivna eller har sjukersättning vill inget hellre. Men det krävs också att arbetslivet öppnar sig för människors olikhet i betydligt högre grad än vad som sker . Ett feltänk är dock att regeringen vill göra denna förändring med piska mot enskilda, som om det vore en lösning. I själva verket kommer de människor som är sjuka och saknar möjlighet att återgå till arbetsmarknaden att drabbas extra hårt. Vi är därför starkt kritiska mot att man sänkt pensionsrätten för människor med sjukersättning, mot försämringar i a-kassan med mera. Det är därför vi i denna motion föreslår att det ska införas ett system med retroaktiva utbetalningar och att det också ska kunna ge pensionsrätt. Vi anser också att detta ska gälla oavsett om man har fått ersättning från eller inte, och menar därför att regeln i 2 kap. 17 § lagen om inkomstpension också behöver ändras. Att till exempel få mer som pensionär är inte av marginell betydelse om man har låg pension, vilket också personer som eller stått utanför arbetslivet riskerar att få. Ekonomisk och social trygghet är det andra målområdet i de nationella folkhälsomål som har beslutat om. Menar man allvar med det övergripande målet att skapa samhälleliga förutsättningar för folkhälsa så ska man se till att ge förutsättningar även för ekonomisk och social trygghet. Det gör inte detta förslag, då det slår mot de sämst ställda. Detta förslag står i strid med folkhälsomålen. är kritiskt till det nuvarande pensionssystemet bland annat för dess oöverblickbarhet. Och ännu värre är det för den som inte kan ta sig in på arbetsmarknaden. Människor känner sig allt annat än trygga i systemet. Vi anser dock att så länge vi har det pensionssystem vi har är det viktigt att med ett underifrånperspektiv värna om dem som har lägst pension och ändra de villkor som slår särskilt illa, vilket vi anser att detta förslag gör. Jag yrkar bifall till reservation 1. 73 () replik: Jag och parti brukar vara överens om ganska mycket när det rör pensionsfrågor. Därför är min enkla fråga varför inte instämmer i reservation 2 av om utformningen av ett nytt pensionssystem. Är det några delar i detta nya pensionssystem som vi företräder som inte håller med om? 74 () replik: Vi har uppfattat det så att förordar ett reformerat ATP-system. Vi är inte självklart säkra på att det är just en form av gammalt ATP-system vi ska ha kvar. När det gäller pensionerna är det viktigt att se till att systemet är ekonomiskt hållbart långsiktigt, både socialt och ekonomiskt. Det pensionssystem vi har lämnar väldigt mycket övrigt att önska. Men vi har inte stött reservationen från i det här betänkandet, eftersom det finns formuleringar där som vi i inte riktigt ställer upp på. 75 () replik: Jag förstår så att det är såväl innehållet i vår reservation som beteckningen reformerat ATP-system som är problemet. Det senare är enkelt löst genom att vi nästa gång kallar det nytt pensionssystem, så ni slipper poängen med ett gammalt reformerat ATP-system, om det är det som sticker i ögonen. Men den kvarvarande frågan är vilka delar av innehållet i det förslag vi lämnar som inte håller med om. Handlar det bara om beteckningen på det system vi förespråkar, eller är det också innehållslig kritik av det förslag vi har lämnat? Grunderna i förslaget redogjorde jag för från kammarens talarstol. Vi vill ha en 1530-regel, ingen premiepension, att Sjunde AP-fonden tar över de pengar som finns i PPM och att vi får en politisk eller hur som helst inte en automatisk balansering. Är det något av detta som inte instämmer i? 76 () replik: Det finns delar av detta där vi tycker ganska lika, men jag kan inte här redogöra exakt för vilka delar det är. Att kalla det ATP tror jag vore olyckligt eftersom det inte är ett ATP-system som sådant vi vill ha. Vi vill ha ett hållbart system, men vi har inte låst oss för en viss modell. Man kan fundera över om det är så klokt att vissa delar av pensionen placeras, men det kan finnas andra frågor att ta hänsyn till: Hur ska pensionen växa till? Ska det ligga inom eller utom systemet? Det är mycket som vi kan fortsätta att diskutera, men i det här läget har vi valt att inte stödja er motion. 77 (): Den här debatten handlar som sagt om mindre förändringar i vårt pensionssystem, men betänkandet innehåller också en del skrivningar som gäller mer grundläggande och principiella frågor. Jag har valt att använda en del av min tid också till sådant. Jag tänkte ta upp följande frågor i mitt anförande: bostadstillägg för pensionärer pensionsrätten för den som har sjuk- och aktivitetsersättning, alltså förtidspension Sjunde AP-fonden PPM, . När det gäller bostadstillägg för pensionärer tycker jag att det är bra att nu får möjlighet att på ett enklare sätt ompröva det. Det blir enklare eftersom man inte alltid behöver kontakta dem som är förmånstagare i sammanhanget. Men detta leder till en frågeställning som gäller och det underlag man har när man tar ställning i sådana här ärenden. Jag vill påstå att har haft i uppdrag att precis som på ett bättre sätt delge var och en ett underlag med de uppgifter man har, så att man sedan ska kunna fylla i eller bekräfta att uppgifterna är riktiga. Jag tycker att måste ta krafttag för att förbättra detta. Den här förändringen visar det, och jag vill lyfta fram det i sammanhanget. Detta borde ske i mycket större omfattning. Då skulle man lätt kunna förenkla administrationen för myndigheten och göra det enklare för den enskilde. Den andra delen av förslaget handlar om pensioner som människor får från utlandet. Den justering det handlar om är att man först efter beskattningen tar upp den utländska pensionen, innan man prövar särskilda bostadstillägg och äldrestöd. Det tycker jag är en mycket bra förändring. Det är en förändring som behöver ske och som ligger i tiden. Sedan vill jag ta upp pensionsrätten vid sjuk- och aktivitetsersättning. En majoritet här i beslutade mot vår vilja att sänka den här delen av antagandeinkomsten från till . Det är lite svårt att låta bli att ta upp den diskussionen också i den här debatten, för jag vill påstå att den smärtar. Vårt nya pensionssystem har livsinkomstprincipen som en av sina viktigaste grunder. Den innebär att den enskilde under hela sitt liv tjänar in till den pensionsrätt som han eller hon kommer att få. Det förslag som alliansen nu röstar igenom innebär faktiskt att man bryter en av de mest grundläggande principerna i vårt pensionssystem. Man bryter sönder livsinkomstprincipen. Därför finns det anledning för mig att till alla fyra allianspartierna ställa frågan: På vilka grunder och med vilka argument genomförde ni denna försämring? har företrädare för några av partierna, bland annat och , lyft fram frågan om att höja garantipensionerna. Där skulle jag i den här debatten vilja få ett klarläggande från alla partier: Hur ser man på den frågan? Det är en rätt väsentlig fråga i sammanhanget. Från Socialdemokratiskt håll är vi inte emot en höjning av garantipensionerna. Det har på några ställen i landet hävdats att vi skulle vara av annan uppfattning, men så är inte fallet. Det vill jag tydliggöra här i talarstolen. Men för oss är det viktigt att vi innan vi använder resurser för detta faktiskt återställer den försämring som gjordes . Det bör göras innan vi går in i en diskussion om att kanske också justera garantipensionerna. Vi behöver komma tillbaka till nivån av antagandeinkomsten, som har gällt tidigare. Just för de grupper som har låga pensioner är bostadsbidragen en viktig faktor att ta hänsyn till i diskussionen. Där har företrädarena för allianspartierna signalerat att man har funderat på att höja bostadsbidragen. Jag tycker att man måste samla ihop dessa frågor och göra en samlad bedömning av inte bara bostadsbidragen utan också garantipensionerna. Då kan man överväga vad som är rimligt och vilket utrymme det finns. Vi vet alla att just bostadsbidragen är det som är mest träffsäkert när det gäller de personer som har de lägsta pensionerna. Det är viktigt att framhålla detta, tycker jag. Jag vill också säga några ord om Sjunde AP-fonden. Jag tycker att vi har fått en mycket bra redogörelse med information från Sjunde AP-fonden. Det finns en hel del förändringar som vi bör överväga. En sådan kan vara även om jag inte har tagit ställning att Sjunde AP-fonden får samma möjligheter som alla andra fonder i PPM-systemet, där man kan gå både ut och in i de fonder som finns i sammanhanget. Det skulle också innebära att det går att slå samman premievals- och premiesparfonden och därmed också lösgöra en del administrativa kostnader och i förlängningen ge pensionärerna bättre pension. En annan möjlighet som också har presenterats vid utfrågningen är att man skapar generationsfonder, där man successivt minskar risken efter hand. Det är också något som det finns all anledning att fundera på och ta med i den här diskussionen. PPM, , har gett oss i utskottet mycket nyttig och värdefull information. Det verkar som om enigheten växer sig allt starkare när det gäller antalet fonder. Frågan för oss alla är på vilket sätt vi ska minska antalet fonder så att det blir överblickbart. Det är den stora frågan i sammanhanget. Jag tror att vi är överens om att minska antalet. Jag tror också att vi behöver diskutera en lösning när det gäller de omflyttningar som görs i systemet. Jag skulle kunna tänka mig att den enskilde får bära kostnaden för dem. Kostnaden är blygsam i förhållande till att man ändå är beredd att satsa för att anlita ett bolag för att göra omplaceringarna. Denna fråga behöver vi lyfta fram. Det har väl ändå aldrig varit meningen att vårt pensionssystem och vårt sätt att spara till pensionen skulle bli en ny typ av aktiemarknadshandel? Det var ju inte någon som menade det från början, har jag förstått. Vi måste hitta en form för att komma ifrån detta. Det är inte meningen att det ska vara en spekulationsmarknad. Pensioner handlar om långsiktigt sparande och ska hanteras i enlighet med det. Jag har inget eget yrkande i sammanhanget, utan jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag hoppas på en bra debatt i dessa viktiga frågor. 78 () replik: Den lilla bonusen av att få komma in tidigt i en debatt ska man väl utnyttja. De borgerliga kommer säkert att svara på frågan som ställdes till dem, i första hand om höjningen av garantipensionen. Men för del kan jag säga att vi är för en höjning av garantipensionen. Det är betydelsefullt i ett system där det är så pass låga pensioner att det ändå ges en möjlighet att successivt börja höja garantipensionen. Det är ett välkommet besked att Socialdemokraterna inte är emot en höjning av garantipensionen. Det ska väl ändå i kammarens protokoll noteras att Socialdemokraternas position än så länge har varit att de inte är emot en höjning av garantipensionen, de bara röstar mot den. Alla förslag om höjningar som till exempel vi har lagt fram har de röstat emot därför att de har haft andra budgetförslag. Men vi ser fram emot en gemensam satsning på att höja garantipensionsdelen. Vi tror att det kan vara en betydelsefull del för att skapa en värdighet för äldre, som många upplever att de saknar. frågade återigen de borgerliga partierna om premiepensionen, och här står jag och svarar! Hur ska man göra? Vilka idéer har de för att minska antalet fonder? Hur ska det gå till? Ja, man kan avskaffa . Det är ett fullt rimligt och realistiskt alternativ. Det kan tyckas dramatiskt för en socialdemokrat, men det är inte så konstigt egentligen om man ser till hur socialdemokratin historiskt har slagits för det gamla ATP-systemet, som var sprunget ur en av de största klasstriderna vi har haft i landet. Det lät på anförande som att han nästan var motståndare till börsspekulationen. Det var inte meningen att det skulle bli någon börsspekulation av pensionerna. Nej, men varför har man då över huvud taget infört premiepensionen? Varför vill man inte , som vi föreslår, ta bort den? 79 () replik: Garantipensionen är ett kärt ämne och utgör en kär diskussion. Det är en verklighet som kommer i kapp oss på det området. Jag tror inte att vi har röstat emot på det sätt som säger. Det är mer fråga om att vi har haft en annan prioritering. I många stycken har vi sett bostadsbidragen som en mer träffsäker del som på ett annat sätt tar ställning till hela den ekonomiska situationen för den enskilde, inte bara pensionen utan också de förmögenheter eller tillgångar som man kan ha vid sidan om som inte vägs in när garantipensionen prövas. Därför har vi sett bostadsbidraget som en mycket tydligare och klarare inriktning för att ge dem som har låga pensioner en bättre nivå. föreslår här ett helt nytt pensionssystem. Det finns väl någon del i det som man kan vara attraherad av och fundera på. Jag tror att alla partier funderar på det. Det kanske är så att inte kommer att räcka för att vi ska få bra pensioner. Vi måste sannolikt ta ställning till detta. Men vi har en bit dit. Det som talar emot är att vi har gått in i ett avgiftsfinansierat system. Det finns brett på hela marknaden, även när det gäller tjänstepensionerna. Det föreslår är ett förmånsbaserat system. Då är vi tillbaka i de fällor som fanns i de förmånsbaserade systemen som vi successivt har gått ifrån. De har så många brister att vi inte är beredda att köpa det. Jag blir lite förvånad över reservationer. De går emot varandra lite grann. De tar bort en del förmåner som har fört fram. Det gäller kvinnornas roll och vinst i det nya pensionssystemet. Jag är förvånad över att ni i reservation 2 tar bort barnåren och i reservation 5 vill ha in andra typer av förmåner för olika grupper. 80 () replik: Jag tar den sista frågan först. Det är klart att om man har en annan intjänandetid, de 15 bästa av de man har tjänat in, är frågan om barnåren en annan än den i det nuvarande systemet. Det är den enkla förklaringen. Det förutsätter att man genomför vårt pensionssystem. Det är därför reservationen är skriven som en helhet och inte som de delar där kanske skulle vilja välja den ena eller den andra. De är ändå värt att notera att det är en lite annan ton än vi har haft tidigare i diskussionerna. finns det åtminstone delar i vårt förslag till nytt pensionssystem som man kan hur var det? Fundera då inte minst på den del som rör premiepensionen. Om man inte vill ha börsspekulation med pengarna, om man är orolig för att de inte räcker, finns det trots allt en enkel lösning. Om den sedan kommer att presenteras som att Socialdemokraterna själva har kommit på detta, som det framstår med bostadstilläggen till exempel, må det vara hänt. Det är ingen stor prestigefråga för vår del. Det viktiga är att vi får ett system som fungerar så att de framtida pensionerna blir rättvisa och utjämnande. Prioriteringsfrågan om garantipension eller bostadstillägg innebär inte nödvändigtvis en motsättning. Vi har lagt ut fullt finansierade förslag i vår senaste budgetmotion, som vi diskuterade här . Det finns plats för både en höjning av garantipensionen det är ingen ansenlig höjning, men det är en stegvis höjning och förslag om höjning av bostadstillägg. Det är inte nödvändigtvis fråga om en antingeneller-situation. Man måste därför inte väga det ena mot det andra. Jag har nämligen stor respekt för att om det hade varit en situation där man måste bestämma sig för det ena faktiskt väljer bostadstillägg först eftersom det är mer träffsäkert. Men varför måste man välja, ? 81 () replik: Det finns mycket att önska i pensionssystemet till exempel om nivåer, om det fanns utrymme för det. Vi tvingas att göra ett antal prioriteringar. Pensionen är sparad lön. Människor vill ha ut sin lön medan de är aktiva i livet. Det är en balansgång, och det är en svår avvägning att göra. Det förslag tar upp, som jag reser mig lite grann mot, är att man vill skapa ett nytt pensionssystem igen. Det är inget enkelt att skapa ett nytt pensionssystem. Det är lite orealistiskt, , att skapa ett nytt pensionssystem när vi knappt har kommit i gång med det gamla. Vi vet att det är fråga om stora system och att de är svåra att förändra. Men det jag vänder mig mest mot är det förmånsbaserade inslaget som jag anser inte är realistiskt. Jag vill säga några ord om det nämnde i sitt anförande om en genomförandegrupp. Det finns ingen sådan grupp , . Det finns ingen genomförandegrupp. Det finns ingen ny grupp heller. förs debatten i kammaren, och det är här vi fattar besluten. Så har det varit under resans gång. minns säkert när vi tillsammans styrde lite mer i det här landet och hade lite mer inflytande. Då hade vi ibland grupper tillsammans med och för att klara ut en del frågor. Jag tror inte att de borgerliga alla gånger tyckte det var så trevligt att inte få vara med vid köttgrytorna i de sammanhangen. Det är väl helt naturligt att vi har olika konstellationer där vi försöker skapa en majoritet för de idéer och förslag vi vill genomföra. 82 (): betänkande 2006/07:SfU5 där jag härmed passar på att yrka bifall till utskottets förslag, så att jag inte glömmer bort det behandlar proposition 2007/07:29 Vissa pensionsfrågor samt ett antal pensionsrelaterade motioner. Jag tänkte inleda med att kort ta upp propositionen innan vi går in på att diskutera motionerna. Regeringen föreslår tre lagändringar. Det är ändring i lagen om garantipension, ändring i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt ändring i lagen om bostadstillägg för pensionärer. Den första lagändringen innebär att den som uppbär till exempel änkepension ska kunna tillgodogöra sig förmånligare försäkringstid. Den andra lagändringen innebär att den årliga uppräkningen av inkomstgrundad efterlevandepension och änkepension ska göras utan hänsyn till balansindex om balanstalet understiger 1,0. Den tredje lagändringen ger rätt att justera bostadstilläggen då vissa inkomster förändras samt att beskattade utländska inkomster ska räknas som beskattade inkomster även i . Det är, såvitt jag förstår, ett enigt utskott som står bakom de idéerna. När det gäller motionerna som behandlas i utskottsbetänkandet yrkar vi avslag på samtliga, men det gör inte att de inte förtjänar att uppmärksammas. Såväl i en motion från som i en motion från Socialdemokraterna tas frågan om retroaktiva ej pensionsgrundande utbetalningar upp. Denna fråga har varit uppe tidigare i kammaren. Utskottet konstaterar, med bland annat underlag från , att effekterna i realiteten förmodligen är små och de drabbade förmodligen få. Detta innebär ändå inte att det inte finns en brist i systemet. Man måste erkänna att det gör det. En förutsättning för att kunna genomföra en förändring är att en lösning inte innebär så stora administrativa problem och så väldigt höga administrativa kostnader som förefaller vara läget , såvitt vi kan bedöma. Även den tidigare riksdagsmajoriteten har varit av den uppfattningen. I en moderat motion tas frågan om översyn av kulturarbetarnas pensionsvillkor upp. Regeringen har aviserat att man avser att tillsätta en kontrollgrupp den grupp som inte existerar, som vi hörde tidigare för översyn och uppföljning av pensionssystemet. Denna översyn måste och ska ha ett vidare perspektiv vad gäller olika yrkesgruppers villkor, även om exempelvis kulturarbetarnas situation måste studeras. I en motion från tas frågan om automatisk delning av premiepensionsrätten mellan makar upp. Utskottet är positivt till möjligheten att överlåta premiepensionsrätten men anser även fortsättningsvis att principen måste bygga på frivillighet. I flera motioner tas premiepensionssystemet upp. Här kan konstateras att , vars remisstid nu pågår, diskuterar förändringar av hela organisationsstrukturen. En annan utredning, , slår bland annat fast att det går att genomföra såväl kvalitetshöjande som kostnadssänkande åtgärder. har fått ett uppdrag av regeringen att komma med förslag på framtida förbättringar i systemet. En angelägen motion i sammanhanget är den som skrivits av socialdemokraten , som menar att den som ej väljer heller ej ska betala för andras fondbyten. Utskottets uppfattning är att premiepensionssystemet bör ses över. Med anledning av att systemet nu satt sig kan systemet börja utvärderas. Viktiga underlag blir då de nämnda utredningarna, som väntas bli klara . En översyn måste innebära en helhetssyn för hur premiepensionsspararna får bäst avkastning, bäst trygghet, bäst information och bäst service till lägsta tänkbara kostnader. Utskottet ville inte binda upp sig för några detaljbeslut innan allt underlag fanns på bordet. Det svenska pensionssystemet, som redan har diskuterats i sin helhet, är ett synnerligen stabilt pensionssystem med en mycket bred förankring. Systemet är följsamt mot såväl den samhällsekonomiska som den demografiska utvecklingen. De fem partier som stod bakom uppgörelsen är en garant för pensionssystemets stabilitet och långsiktighet. Det hindrar inte, som vi hörde från tidigare, att det kan finnas olika uppfattningar i detaljer om hur man tolkar den överenskommelse som finns. Han riktade en fråga som insinuerade att något brott mot överenskommelsen ägt rum. Det är vår genuina uppfattning att någonting sådant inte har skett. Det är vår absoluta övertygelse, efter att ha gått igenom allt som ert parti har producerat, att något brott mot överenskommelsen inte har skett. Därmed inte sagt att vi inte ödmjukt diskuterar varenda liten sak som ert parti, som ett av fem fullvärdiga partier i överenskommelsen, tar upp. Men om man med ena handen inbjuder till en ödmjuk diskussion ska man nog låta bli att slå med den andra. 83 () replik: har på ett mycket förtjänstfullt sätt gått igenom nästan alla detaljer i det förslag som ligger och de justeringar som har gjorts. Men han var lite försiktig med att svara på de frågor jag ställde.