prot · GU0969 · 2007-02-28 00:00:00 — Det gäller att både kollektivtrafiken och vägsystemet fungerar för att både personer och gods ska komma fram i landet. Det går inte bryta ut den ena eller den andra delen. Det hänger ihop i landet. Våra vägar, vår kollektivtrafik och vårt resande måste fungera ned till minsta punkt för att personer och gods ska komma fram. Jag missade den andra frågan. ((): Det handlade om samhällsekonomi och att flytta pengar från järnväg.) Vi kan konstatera att under era vid makten tidigare satsade ni på infrastrukturen och på kollektivtrafiken, enligt vad du själv sade i ditt anförande. Det är en märklig prioritering när man efteråt tycker att detta är felaktigt. Det måste betyda att du erkänner att den prioritering ni har gjort tidigare inte överensstämmer med vad du egentligen vill och tycker. 76 () replik: Det första jag noterade som var väldigt intressant var att du backade i frågan varför intäkterna från trängselavgifterna ska gå till Förbifart . Du säger att ni ska titta på hur de ska användas . Ska jag tolka det som att ni kan komma på bättre tankar och använda pengarna till kollektivtrafik? Det är i så fall väldigt bra om ni kommit till den insikten. Det andra är att du sade att man inte kan bryta ut den ena eller det andra. Nej, det kanske man inte kan. Men varför skriver då regeringen att man ska öka utrymmet för väginvesteringar om man inte kan bryta ut det ena eller det andra? Jag får inte heller det att gå ihop. Det jag sade var att av anslag går till att bygga och underhålla infrastruktur, väg och järnväg samlat, och till trafiken. Vi skulle vilja att det var mer som gick till trafiken så att SJ kunde prioritera fler resenärer och inte hade krav från ägarna att det ska lämna en avkastning eller vinst till staten. Det jag frågade dig om var: Hur kan du förklara att samhällsekonomin skulle må bra om man tog bort järnvägsinvesteringar och gjorde väginvesteringar i stället? Det ni skriver i budgetpropositionen är att utrymmet för väginvesteringar ska öka. Eftersom hela infrastrukturbudgeten bara handlar om vägar och järnvägar måste det vara på järnvägens bekostnad. Hur kan det göra att samhällsekonomin blir bättre? Olyckorna kommer att öka, vägslitaget kommer att öka och klimateffekterna kommer att öka. Förklara det för mig! 77 () replik: Som jag sade i mitt anförande handlar det om att regeringen nu har tagit initiativ att sätta igång en transportpolitisk utredning och ska titta på målen tillsammans med och . Låt oss nu vänta på vad de kommer fram till så att vi får ett system som hänger ihop här i landet. Att ensidigt gå in och satsa i detta läge innan en sådan utredning är färdig är att börja i fel ände. Man utreder först exakt var man ska lägga pengarna för att få samhällssystemet att fungera när det gäller kollektivtrafik men också våra vägar. Det är bra om vi kan bygga ut infrastrukturen såväl i som i övriga delar av landet. Vi är i stort behov av utbyggnad av infrastruktur. Det kommer säkert att ske på olika sätt med olika finansieringslösningar . Underhållsbehovet är stort, och den infrastruktursatsning som har gjorts är alldeles för liten i detta land. Det är en lång resa innan vi är tillbaka till där vi borde ha varit . 78 () replik: Det intressanta med politik är att man får snabbt lägga korten på bordet. När den tidigare regeringen lade fram propositionen Moderna transporter fick vi massiv kritik från den borgerliga alliansen. Det var i princip odugligt. Det var bara en massa utredningar, analyser, framtidsutsikter och visioner. Då trodde jag att de borgerliga skulle ha väldigt mycket på fötterna när de skrev motioner på den propositionen. Men det var inte speciellt mycket handfast som kom fram utifrån den borgerliga kritik som fanns. När de borgerliga nu lägger fram en egen budget på området kan man konstatera att den mynnar ut i att man har en from förhoppning att öka konkurrensutsättning, att mer alternativ finansiering kommer att lösa de flesta problem och att man ska satsa mer på väg än järnväg. Sedan säger man att man ska se över de transportpolitiska målen. Det är inte speciellt framåtsyftande och konkret. Jag läste i betänkandet att vi dag har en ordning för persontransportarbetet där kollektivtrafiken svarar för och biltrafiken svarar för . Tycker , och alliansen att det är en lämplig relation? Eller skulle ni på något vis vilja förändra relationen? Det kunde till exempel vara att fler kan välja ett kollektivt färdsätt. Det är den första frågan. Den andra frågan är: Om svaret på den första frågan är ja, på vilket sätt ska det gå till? Vilka konkreta åtgärder har ni i så fall så att ni inte bara pratar? Det handlar om att vidta någon typ av konkret åtgärd för att möjliggöra ett kollektivt resande. Jag ska ge ett erkännande. Det brukar inte vara så ofta jag gör det till moderata politiker. Jag sade också i mitt anförande att det är viktigt att vi tittar på varje specifik situation. Jag håller med om det. Trafiklösningar för kollektivtrafiken kan inte se likadana ut om vi talar om i , eller för all del . Man måste titta om det är glesbygd, tätort och så vidare. Men själva inriktningen måste ändå vara den vi för fram från oppositionens sida. Det är önskvärt att öka det kollektiva resandets andel av det totala resandet. Frågan är då: Anser alliansen det också? Vilka åtgärder avser ni i så fall att vidta för att uppnå det målet? 79 () replik: Det är viktigt att kollektivtrafiken ökar. Det handlar om att vi ska få fler att använda miljövänliga sätt att resa. Men det gäller att det också går hand i hand med den övriga trafiken i landet. Det gäller att det hänger ihop, att vi har ekonomi till det hela och att vi verkligen kan genomföra de sakerna utan att också belasta landet med onaturligt höga skatter och avgifter så att man inte klarar av att få tillväxt i landet. Det handlar faktiskt om att våra företag genererar intäkterna till landet. Det är dem som vi sedan kan använda till att bygga ut vår kollektivtrafik och vårt vägsystem här i landet. Du talade om och . Det är som jag sade. Detta land är otroligt stort och glesbefolkat. Stora delar av landet har ett stort behov av att använda vanliga vägsystem och bilar. Det är viktigt att det går hand i hand med den övriga kollektivtrafiken. Det är inte heller meningsfullt att köra omkring med tomma bussar ute i glesbefolkade områden. Då är det bättre att vi ser till att de har bra vägar när de ska ta sig till sin skola och sin arbetsplats. 80 () replik: Jag tycker inte heller att det är speciellt smart användning av våra gemensamma medel. Trots en ganska hög andel gemensam finansiering har vi ändå höga avgifter för att ta sig fram. I mitt fall är det för en mil. Många uppfattar inte det som ett positivt val. Det måste vara mer angeläget att fullfölja det. Vilka åtgärder krävs för att vi ska kunna få fler att välja det kollektiva resandet? Det måste då finnas tillgång till kollektiva transportmedel. I glesbygd kan det till exempel vara fråga om anropstrafik. Det finns en rad olika lösningar. Det går inte bara att säga att man önskar detta. Jag ser fortfarande inga konkreta förslag från den borgerliga sidan och inte minst från sida. Ska ni bli trovärdiga i er klimatpolitik och i att vi ska kunna undvika den framtida globala uppvärmningen med enorma kostnader krävs det också att det kommer fram konkreta förslag. Man kan inte bara säga: Vi ska konkurrensutsätta, och vi ska ha alternativ finansiering. Alla privata företag går ut på att man ska tjäna pengar. Risken är uppenbar att man även på detta område kommer att plocka russinen ur kakan. Det är ändå samhället som någonstans ska betala för dem som blir över där det inte finns underlag för en lönsam konkurrensutsatt trafik. Jag tycker att ni är svaret skyldiga. Hur ska det gå till? Vilka konkreta åtgärder är ni beredda att vidta? Jag hoppas att det också kommer ut någonting när ni har sett över de transportpolitiska målen. ligger det väldigt mycket i den kritik som framför. Det är inte trovärdigt. I borde det finnas ett bra underlag för en väl fungerande kollektivtrafik. Ni är svaret skyldiga varför ni ska använda pengarna som kommer från trängselskatterna i första hand till att bygga ut en förbifart i stället för att satsa på en bättre, mer tillgänglig och punktlig kollektivtrafik som är till gagn för miljö om inte annat. 81 () replik: Det är lite märkligt att vi blir anklagade för att kollektivtrafiken inte fungerar i . Ni har suttit vid regeringsmakten och inte lyckats lösa detta. Vi har ändå satt i gång. Regeringen har tagit initiativ och går vidare i det arbete som påbörjades under den förra mandatperioden. Vi har tänkt att , och regeringen tar fram ett handlingsprogram. Låt oss nu vänta in det, och sedan kan vi diskutera utifrån det vad som behövs konkret på de olika ställena för att lösa de här delarna. Man talar om trovärdighet här. Jag tror att det är mer trovärdigt att vi tar tag i den här biten och går vidare med hur vi har tänkt lösa den. Man kan ju titta på den trovärdighet som ni lämnade efter er utan att kunna lösa det här. Vi borde ha en högre trovärdighetsgrad. 82 () replik: Plötsligt händer det en moderat företrädare som talar sig varm för kollektivtrafiken! Det ska ges fler valmöjligheter till rimliga kostnader. Alla ska ha tillgång till kollektivtrafiken. Man tror knappt att det är sant. Men jag blir fundersam om det är det här som ni verkligen menar, inte minst med tanke på det som har sagts tidigare från de här talarstolarna i denna kammare. Jag ska återge några saker för dig, . Det är inget som du personligen har sagt, men det gäller sådant som dina moderata partivänner ändå har reserverat sig mot. För det första gäller det fler valmöjligheter till rimliga kostnader. Det sades i en reservation i debatten om moderna transporter att man inte anser att ökade skattesubventioner är en långsiktig lösning för driften av kollektivtrafiken. Vad innebär det, ? Innebär det högre priser? För det andra sade man: Alla ska ha tillgång till kollektivtrafik. Den ska finnas i hela landet. Vi anser att infrastrukturinvesteringar måste ske där de gör störst nytta, sades det i en reservation . Samhällsekonomiska analyser behöver därför spela en mer framskjuten roll vid prioriteringar. Det kommer att innebära att en större del av resurserna kommer att gå till vägarna. För det tredje, och , gäller det privatisering. Du pratar mycket om att de privata intressena måste få ett mycket större utrymme, . Men det står så här: Kollektivtrafiken måste därför byggas ut, framför allt i växande storstadsregioner. Så sade ni. Här behöver staten ta ett utökat ekonomiskt ansvar, står det också. När är det statens ansvar och när ska de privata intressena få ta överhand? 83 () replik: Vi är positiva till kollektivtrafiken. Det tror jag inte har kunnat undgå någon under de diskussioner som vi har fört i trafikutskottet. En enig majoritet och en enig allians står bakom betänkandet. Det beklagliga är att ni har reserverat er mot vissa delar. Vi är positiva till kollektivtrafiken, men vi tycker att det är viktigt att man utreder exakt vad som ska göras i nästa steg när det gäller de transportpolitiska målen. Det måste vi göra tillsammans med och innan vi ger oss på att gå vidare med något. Jag tycker att det är rimligt att göra det innan vi börjar satsa pengarna fullt ut. Jag tycker också att det är rimligt att man betalar ett biljettpris när man reser i landet. Jag vet att det finns företrädare som tycker att kollektivtrafiken ska vara gratis. Allt resande påverkar både miljön och andra delar. De människor som inte har tillgång till kollektivtrafik, framför allt ute på landsbygden bland andra jag själv har inget annat alternativ än att åka bil. Därför borde det vara rimligt att vi inte först ska vara med och betala till en gratis kollektivtrafik och sedan dessutom betala vårt eget färdsätt i andra hand. Jag tycker att det är viktigt med fri konkurrens. Det är det som möjliggör för fler aktörer att komma in på marknaden och att de kan påverka priserna. Därmed påverkas också biljettpriserna för resenärerna. Det viktiga är att biljettpriserna håller en sådan nivå att de är attraktiva för resenärerna. Det ska vara punktliga turer, ett snabbt resande som fungerar och bra biljettpriser. Det tog man tydligt fram i den hearing vi var på . Det är viktigt att de sakerna hänger ihop. Priset är en sak, men turtätheten och snabbheten är också viktiga. 84 () replik: Jag är absolut inte nöjd med de svar som jag får, för de ger inget svar på de frågor som jag ställer, . Kommer det alltså att bli högre biljettpriser för resenärerna i och med att ni inte tycker att skattesubventionen är att föredra? Du säger att man inte har något annat alternativ än bilen om man bor utanför storstadsregioner eller städer. Vad har ni för ambitioner att försöka ändra på det så att man möjliggör för människor att åka kollektivt även utanför storstäderna? När ska de privata intressena styra och när ska staten ta sitt ansvar? Jag tycker inte att du har svarat på det. 85 () replik: När det gäller landsbygdstrafiken är det mycket bil som gäller. Det finns vissa turer som man kan använda kollektivt ute på landsbygden, men det är faktiskt sämre än det som finns i storstäderna. Därför måste vi ha vägsystem, och det var det jag tog upp i mitt anförande. Det gäller att helheten hänger ihop. Det har ingen betydelse om vi har nya bussar, framför allt, och nya spårvagnar om vi inte har några vägar att åka med dem på ute på landsbygden. Det är de här bitarna som man måste väga som politiker. Man måste ta ett samhällsansvar för båda delarna. Det är otroligt viktigt att företagarna får sitt gods ut till hamnområdena, att de kan sälja och behålla arbetskraften här i landet. Det är viktigt att folk kommer till sina arbeten. En del kommer dit med hjälp av kollektivtrafiken, och en del är tvingade att ta bilen. Vi får jobba vidare på detta, men låt oss nu först titta på exakt hur vi ska gå till väga och var vi sätter in nästa stöt eller nästa arbete för att komma vidare i processen! Det vore fel av mig att gå före i den diskussionen när regeringen har tagit initiativ till att ta fram de transportpolitiska målen tillsammans med och . 86 (): När man lyssnar till den kritiska tonen hos oppositionens talesmän och -kvinnor här slås man av tanken: Är det samma som vi talar om? Det är ett som till styrdes av en socialdemokratisk regering med stöd av Vänstern och . Socialdemokraterna regerade landet fram . Man kan förstå att ett så långt sammanhängande regeringsinnehav ger ett uppdämt behov av att äntligen få tala ut, att få opponera sig och reservera sig. Och det ser vi verkligen exempel på både här i kammardebatten och i det betänkande om kollektivtrafiken som vi har utarbetat i trafikutskottet. Man har ägnat sig åt att plocka fram lösryckta moderatuttalanden från den tidigare mandatperioden i stället för att kritiskt granska vad den nya regeringen har för ambitioner och vilka konkreta förslag den lägger fram. Låt mig stillsamt påpeka att flertalet av de reservationer som den socialdemokratiska oppositionen liksom Vänstern och har avlämnat på flera punkter egentligen är en rätt skarp vidräkning med de kvarstående brister inom kollektivtrafiken som den tidigare regeringen faktiskt får ta ansvar för. Det finns många som har förhoppningar på den nya alliansregeringen med från som ansvarig minister för trafik och infrastruktur, och allt vad denna nya regering ska kunna åstadkomma fram till nästa val. Men allt kan inte och i den första budgeten som vi hade drygt på oss att utarbeta efter valet. liksom tidigare finns det i grunden en bred samsyn mellan partierna här i kammaren om vikten av en väl fungerande kollektivtrafik. Jag tyckte att det framkom också under replikskiftet här senast. Även om det finns ett antal reservationer kan vi, som jag inledningsvis framhöll, nog hänföra en del av dessa till det stora uppdämda behov som oppositionen har och har haft av att söka markera distans, trots att skillnaderna i våra sakuppfattningar är ganska små eller till och med inga alls. Vi är ense om angelägenheten av att höja ambitionerna för kollektivtrafiken i största allmänhet, inte minst mot bakgrund av de klimatrapporter som har kommit och som har bekräftat att det är helt nödvändigt att förändra våra transportsystem. Transportsektorn späder på klimatpåverkan främst genom utsläpp av stora mängder koldioxid. Av de svenska koldioxidutsläppen svarar transportsektorn för , och av det kommer två tredjedelar från vägtrafiken. Menar vi allvar med våra miljöambitioner är det därför helt klart att de ökande transportbehoven inte kan med ännu mer vägtrafik, utan sjöfarten och järnvägen måste användas i ökad utsträckning. De dagliga persontransporterna i såväl storstad som mindre tätorter måste i ökad utsträckning med kollektivtrafik. Trots alla dessa vänliga ord från oppositionen har kollektivtrafiken paradoxalt nog fått allt tuffare villkor. Den tidigare regeringens minskade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt höjde diesel- och fordonsskatterna samt att kostnaderna för upphandling av trafiken ökade dramatiskt ledde till en minskning av kollektivtrafiken på många håll. Varför, , vred ni inte utvecklingen åt det håll som du pratar så väl om här ifrån talarstolen? Du pratar om lägre priser och till och med om avgiftsfri kollektivtrafik. Varför vred ni inte utvecklingen åt det hållet när ni satt med under ett drygt årtionde och var delaktiga i regeringens politik? Då tvingades ni se till att få ihop en statsbudget och ta hänsyn till att debet och kredit skulle gå ihop. kan ni återgå till en populistisk, närmast lättsinnig, politik och bli alla goda gåvors givare, som förut. Men ekonomiskt ansträngda kommuner, regioner och landsting som är ansvariga för kollektivtrafiken ute i våra län har svårt att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten ökar kostnaderna såsom ni gjorde under ert regeringsinnehav. I många län har länstrafiken tvingats dra ned på sin verksamhet. Turtätheten minskar, och en del linjer läggs helt enkelt ned. Denna utveckling måste den nya regeringen nu försöka vända. Som centerpartist kan jag tydligt deklarera att vi har väldigt höga ambitioner på det här området. Under den förra mandatperioden var vi det parti som avsatte mer än den dåvarande regeringen i våra budgetalternativ till stöd för kollektivtrafiken. Denna ambition och strävan har vi självfallet kvar också som regeringsparti. Mot denna bakgrund, och inte minst med hänsyn till de krav en medveten miljöpolitik ställer, är det därför självklart att mer av transporterna måste flyttas från bil på väg till bussar, järnväg och annan spårbunden trafik. Till som pratar om väginvesteringar som någonting mycket ruskigt kan man säga att väldigt mycket av kollektivtrafiken går ju faktiskt på väg. Alla bussar runt om i länen och runt om i går på vägar som måste få en högre standard. var det tyvärr en tragisk olycka norr om . Den är ännu inte utredd, men man kan gott misstänka att vägstandarden hade betydelse för den olyckliga utgången. Även vi som värnar om kollektivtrafiken bör se till att vi har ett vägnät som har en hygglig standard. anser att bilen är en förutsättning för att kunna bo och verka i glesbygden och på landsbygden som det i ett större perspektiv är alldeles uppenbart att trafiksektorns miljöbelastning måste minska. I det framtida transportsystemet måste bilismens miljöpåverkan minskas. Nollvisionen för dödade och allvarligt skadade i trafiken bör inte bara innefatta de fysiska olyckorna utan också vara vägledande i arbetet med att minimera transportsystemets negativa påverkan på vår hälsa och livsmiljö. har gång på gång i den politiska debatten betonat vikten av att bygga samhället underifrån. Det gäller också transportsystemet eftersom detta system har stor påverkan på kommunernas och regionernas utveckling. Det är därför rimligt att planeringen av trafiksystemen i större utsträckning utgår från vilka prioriteringar man vill göra på denna nivå och att politiken utformas i samverkan med den regionala nivån som staten har ett ansvar för helheten. I dagens betänkande understryks vikten av en bättre samordning inom kollektivtrafiken så att inte enskilda resenärer kommer i kläm vid resor där man byter mellan olika färdmedel. Detta betonas också i reservation nr 1, men jag ser väldigt små skillnader mellan utskottets majoritet och reservanterna i denna fråga. Som centerpartist välkomnar jag särskilt den tydliga känsla för hela , både storstad och landsbygd, som kommer till uttryck i reservation 1. Jag är övertygad om att alla vill leva upp till kraven på en bra Gotlandstrafik till rimliga priser. Där har faktiskt regeringen fattat ett viktigt beslut som inte den tidigare regeringen orkade med när det gäller sjöfartsstödet. Det innebär att den pågående upphandlingen av färjetrafik till påverkas såtillvida att om ett svenskt rederi eventuellt skulle vinna upphandlingen skulle man kunna få sjöfartsstöd för den upphandlade trafiken från och med avtalets början . Det har stor betydelse för att vi ska få en konkurrenskraftig och bra trafik för gods- och persontransporter till och från . I betänkandet betonas de funktionshindrades möjlighet att resa med kollektiva färdmedel. Det är inte rimligt att bara tre av fyra funktionshindrade kan använda kollektivtrafiken . Transportsystemet måste vara tillgängligt för alla. Det krävs därför ytterligare åtgärder för att underlätta funktionshindrades möjligheter till omstigning och orientering på flygplatser, färjeterminaler, järnvägsstationer, busshållplatser och så vidare. När vi talar om kollektivtrafik och miljövänliga transporter finns det också anledning att uppmärksamma att cykeln, detta enkla lilla färdmedel, på många ställen, inte minst på mindre orter, är ett oslagbart och väldigt lite miljöpåverkande transportmedel. Byggandet och underhållet av cykelvägarna som en viktig del av vägnätet borde därmed prioriteras högre. Ett väl fungerande transportsystem är en avgörande förutsättning för utveckling. De olika transportslagen, vägar, järnvägar, flyg och sjöfart, bör utnyttjas så optimalt som möjligt beroende på vilka behov som ska tillgodoses. En bättre kollektivtrafik bidrar till mindre belastning på vår gemensamma livsmiljö. Därför måste transportsystem utformas efter detta faktum. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 87 () replik: Jag är väl bekant med att har haft ett högre anslag till Rikstrafiken än andra borgerliga partier, men jag kan inte se att ni har lyckats så väl i samarbetet med de andra. Det ökade anslaget har jag inte återfunnit. Jag har inte heller funnit något annat ekonomiskt styrmedel som gör att er ambition att öka kollektivtrafiken har någonting annat än tomt prat bakom sig. Jag vill ställa samma fråga som jag ställde till . Jag blir inte riktigt klok på det här med intäkterna från trängselavgifterna. Ska de gå till kollektivtrafik eller ska de gå till att bygga väg för att öka klimatpåverkan? Jag skulle vilja veta vad du tycker om det, . Jag skulle också vilja veta vilket besked du ska ge till SL:s resenärer. Du påpekade att väldigt mycket av kollektivtrafiken går på väg. Är det också ett besked vi ska ge till SL:s resenärer? Ska jag använda vägsystemet i stället för SL om jag ska hälsa på min vän i ? Vill ni minska andelen spårtrafik i ? Intäkterna från trängselavgiften ska väl rimligen stanna i den här regionen. Ska vi ha en ökad andel vägtrafik här? Jag förstår inte vad du menar med det. Sedan har vi detta med samhällsekonomin. Du har ju varit med lite längre i trafikutskottet än . Du borde känna till de här samhällsekonomiska övervägandena. Därför kanske du kan ge en förklaring till hur en ökad betoning på samhällsekonomi leder till att man ska ta pengar från järnväg och lägga på väg. Är det bättre för trafiksäkerheten, miljön, jämställdheten och tillgängligheten att man minskar järnvägstrafiken och ökar vägtrafiken?