prot · GU0956 · 2007-01-30 00:00:00 — Den senaste noteringen var per ton koldioxid, vilket är ungefär . Det ska jämföras till exempel med den studie som , tidigare miljöekonom på har gjort, för den brittiska regeringen, den så kallade Sternrapporten. Där anges den sociala kostnaden för koldioxiden till per ton. Det är alltså 24 gånger det nuvarande priset på utsläppsbörsen. Orsaken till det oerhört låga priset på börsen är att industrierna räknar med att deras regeringar kommer att förse dem med tillräckliga utsläppsrätter för att hålla den totala bubblan stor. Här hävdar vi att regeringen i tyvärr har spelat med i det spelet och minskat förtroendet för utsläppshandelssystemet. Jag tolkar ministerns svar som att regeringen i planerar att ta utsläppsrätter i den svenska bubblan från industrin och ge till det planerade gaskraftverket i . Ett sådant agerande skulle ge en mycket olycklig utveckling där den konkurrensutsatta industrin i påverkas negativt när den måste betala dyra pengar för utsläppsrätter. Vi hävdar att den konkurrensutsatta industrin måste få förutsägbara spelregler. Därför bör dess tilldelning inte skäras ned, vilket blir fallet om man ger utsläppsrätter till gaseldade kraftverk. Produktionen av el och värme är däremot inte alls konkurrensutsatt på samma sätt. Det har dessutom varit tydligt att politik är att hålla nere koldioxidutsläppen på värme- och elområdet. Det kan därför inte komma som en överraskning för industrin att man skulle hålla dess utsläppsnivåer låga. Att tilldela i fria utsläppsrätter är därför att belöna förorenaren och bestraffa dem som har gått över till biobränsle i sina värme- och kraftvärmeverk. I finns det utsläppsfria alternativ när det gäller el- och värmeproduktion. Det handlar främst om effektivisering. Det handlar om biokraftvärme. Det handlar om vindkraft. Vi behöver därför inte någon gas och inte någon gaskraft för att klara vår försörjning. Att i det läget ge stora mängder utsläppsrätter till el- och värmeproduktionen skulle ge en tydlig signal om att regeringens tal om satsning på förnybar energi bara är tomt prat. Om det ska byggas kraftverk i baserade på gas så måste det vara bättre om de byggs i till exempel och där de direkt kan ersätta kolkraft än att gasen först ska ledas hit till och elen sedan exporteras tillbaka till dessa länder. Vi hävdar att inte kommer att ha någon som helst möjlighet att klara sitt klimatmål om lägre utsläpp om regeringen i det här läget går in och aktivt stöder ny fossilkraft. Det vore välkommet om vi kunde få ett klarläggande från ministern om att så inte kommer att ske. 53 Miljöminister (): Först och främst säger man från gång på gång att vi skulle ha begärt ökade utsläpp. Det där är fel. Det skulle vara bra om började tala om det som verkligen gäller. Det regeringen har gjort är att vi har ställt frågor och öppnat en dialog med kommissionen om motiven för att man underkände den plan som den förra regeringen lämnade in. Den var i sig restriktiv, den innebar minskade utsläpp och den hade utarbetats i samarbete med . Det blir väldigt konstigt; när vi ställer frågor om detta angrips vi från samma miljöparti som plötsligt påstår att planen skulle ha inneburit något helt annat än vad den faktiskt gjorde och vad ni själva var medvetna om när ni var med och utarbetade den. När det gäller den viktigare frågan, det vill säga själva handelssystemet och bubblan, är vår utgångspunkt att vi har gett beskedet att vi delar kommissionens uppfattning att utsläppstaket ska vara lågt och tilldelningen restriktiv. Vi har gång på gång upprepat att vi tycker att det är bra att man i kommissionen och i stegvis sänker utsläppstaket så att man får ned bubblan. Vi tror att en förutsättning för att handeln på allvar ska komma i gång är att tilldelningen är tillräckligt restriktiv. Det är naturligtvis fullständigt gripet ur luften att våra besked om den restriktiva tilldelningen på något sätt skulle ha påverkat handeln negativt. Tvärtom är det klart att vi bidrar till att handeln utvecklas bättre och positivt. Vi har skäl att fortsätta att driva diskussionen med elkommissionen. Det är därför vi vill att det ska vara förutsägbara spelregler. Detta är den invändning vi har haft mot kommissionens beslut. Om den svenska industrin ska ha sin konkurrenskraft och om utsläppshandeln verkligen ska fungera bra så ska spelreglerna vara förutsägbara. Det är på den punkten vi menar att kommissionen skulle ha varit mer tydlig redan från början och agerat mer konsekvent. Vi förutsätter att den kommer att göra det i fortsättningen. Jag tycker inte alls att Per ska tolka mitt svar när det gäller det planerade gaskraftverket i på det sätt som du gör. Det klokaste i det här läget är att inte försöka misstolka det alls. Läget är sådant att regeringen tar fram riktlinjer för ansvaret, men den slutgiltiga fördelningen det vill säga vilka anläggningar som får vad ligger hos . Det är den ordningen som kommer att gälla i det här fallet också. Men vår utgångspunkt är att vi ska slå vakt om industrins konkurrenskraft. Det är därför vi agerar som vi har gjort. Som helhet tycker jag att det skulle vara bra om på allvar frågade sig vad det är klimatet behöver. Kan vi kritisera fram en förbättring av klimatet? Kan vi gnälla på varandra så att det ger ett bättre klimat? Jag tror inte det. Ni är inbjudna till ett samarbete, och jag hoppas att ni vill vara med om det. Vad behöver och vad världen behöver är ett starkt internationellt samarbete, och där är det europeiska systemet en förutsättning. Det skulle innebära den direkta motsatsen att inte vara med i EU, vilket argumenterar för. Då skulle vi ju inte ens ha det europeiska handelssystemet. Då skulle vi inte kunna driva den diskussion som vi nu driver för att få ned utsläppen. Om skulle få som vill så skulle det direkt slå sönder hela det system som du argumenterar så vältaligt för. Dessutom behöver både världen och mer samarbete i de här frågorna. Därför är det att sluta misstolka varandra och i stället se till att vi får åtgärder vidtagna framåt, precis som regeringen gör. 54 PER (): Miljöministern är lite otydlig när det gäller frågan om man har begärt utökade utsläppsrätter eller inte. Det kanske är som miljöministern säger att regeringen delade kommissionens uppfattning och tyckte att den var bra. Regeringen kanske tyckte att det var lagom nivå som kommissionen angav när man sade att man ska skära ned utsläppsbubbla . Då hade det ju inte funnits någon anledning att åka ned till och argumentera med den. Det finns inte heller någon anledning att misstänka att har fått sämre tilldelning av utsläppsrätter än andra länder. Kommissionen var ju inne och hade synpunkter på många länders utsläppsbubblor. Det är svårt att köpa argumentationen om att vi var nöjda bara alla tog ett lika stort ansvar. Det var ju ändå så att den faktiskt åkte ned dit och försökte diskutera med kommissionen för att man inte skulle få så stora neddragningar som man fick. Det är svårt att argumentera emot det, tycker jag. Det är svårt att se ministerns ställningstagande. När det gäller förtroendet för utsläppshandeln är det faktiskt så det går inte att argumentera emot detta heller att den tillsammans med ett stort antal andra regeringar inom EU klagade på den tilldelning som kommissionen gjorde. Det är det som har gjort att det har blivit en otydlighet och en osäkerhet om det verkligen finns en bred uppslutning kring handelssystemet. Stöder man över huvud taget minskningen av den totala bubblan? Jag är ganska säker på att industrin inte uppfattar ett klart och tydligt ställningstagande från EU:s medlemsländer när man agerar på det sätt som man nu har gjort. Kommissionen kommer med ett beslut som drar ned på utsläppsrätterna. Då säger regeringen inte ja och accepterar det och blir glad över att kommissionen tar systemet på allvar och gör som man har hävdat tidigare, det vill säga att man minskar bubblan . Regeringen åker i stället ned och klagar och kritiserar beslutet. är övertygat om att vi behöver nationellt arbete. Vi måste vidta stora åtgärder här i för att minska vår klimatpåverkan. Men vi behöver också internationellt samarbete. Jag tror inte att någon delar den uppfattning som miljöministern ger uttryck för här när han säger att inte vill ha internationella överenskommelser. Jag tror att alla vet att vi har varit pådrivande framför allt när det gäller de internationella avtal som verkligen omfattar alla länder i hela världen, till exempel Kyotoprotokollet. Det kommer vi självfallet också att fortsätta vara. Precis som miljöministern själv sade var med på att skicka in den första fördelningsplanen. Därmed har vi också deltagit i besluten om det handelssystem som vi har , så har verkligen tagit sitt ansvar. Det är också svårt att acceptera det som miljöministern säger om att stod bakom fördelningsplanen och att vi skulle vara lika skyldiga som miljöministern. ställde sig bakom förslaget i när det var oklart hur kommissionen skulle hantera det. när det blev tydligt att kommissionen hade en hård inställning och att den gick in och begränsade utsläppsrätterna har man hamnat i ett helt nytt läge. Att i den situationen inte acceptera förslaget utan åka ned och kritisera det tillsammans med många andra regeringar tycker vi är en oansvarig politik. Där borde man ha haft en bättre inställning från den nya regeringens sida om man hade menat allvar med klimatpolitiken. 55 Miljöminister (): blev det i alla fall klarlagt att deltog när planen togs fram. medverkade när planen skickades till kommissionen. Det som därefter har argumenterat för är egentligen ett förslag som hade accepterat. Det ändrar hela den bild som nu har drivit i . Det är bra att detta klargjordes när fakta lades fram på bordet och frågorna ställdes klart och tydligt. Det är inte fråga om att Per behöver köpa något enda argument alls. Det räcker fullständigt att bara konstatera faktum. De experter som från svensk sida har tagit fram fördelningsplanen har ansett att intill perfektionens gräns har följt de anvisningar som gällde från kommissionens sida för hur planen skulle genomföras. Det är naturligtvis också därför som var med och godkände den. När kommissionen sedan underkände samma plan måste granska hur kommissionen har räknat och bedömt. Vi gör det av det skälet att vi vill ha förutsägbara spelregler, och det fanns uppenbarligen inte vid det tillfället. Det är något helt annat än att ge den beskrivningen att vi bara har klagat på systemet. Vi har tvärtom sagt att vi, för att slå vakt om systemet och den restriktiva tilldelningen, vill säkerställa trovärdigheten som ligger i att spelreglerna är förutsägbara. Därför har vi granskat kommissionens argument. Vi har fått en del svar på våra invändningar. De har i och för sig inte varit tillfredsställande svar på de frågor vi hade, men vi förutsätter nu att kommissionen agerar mer förutsägbart i fortsättningen. Och eftersom vi i grunden ändå delar kommissionens bedömning att tilldelningen ska vara restriktiv kommer vi också att acceptera detta förutsatt, som jag sade i svaret, att också andra länder behandlas lika. Det som är handelssystemets verkliga problem är att få i gång handeln på allvar. För att det ska kunna bli verklighet är den restriktiva tilldelningen en förutsättning, men det krävs också ett mer marknadsmässigt system som helhet. När systemet ska reformeras framöver kommer därför att slå vakt om ett mer marknadsmässigt system. Vi skulle vilja öka graden av auktionering vid tilldelningen av utsläppsrätter. På det sättet skulle vi vilja få prismekanismen att fungera mer och mer. Först då kan vi få systemet att bli riktigt effektivt när det gäller att få ned utsläppen. Sanningen är ju att , precis som Per också är medveten om, inte vill att ska vara EU-medlem. Det skulle krascha våra förutsättningar att vara med i det handelssystem som EU har, och det skulle krascha våra förutsättningar att påverka det. Hela den diskussion som vi för nu skulle bli ganska teoretisk och abstrakt om skulle få som man vill. Dessutom skulle vi tappa möjligheten att medverka i det ledarskap som EU nu utövar för att kunna medverka till en global överenskommelse som verkligen får ned utsläppen av växthusgaser. EU tar nu på sig en ambitiös och viktig ledarroll i det globala miljöarbetet. Vårt EU-medlemskap är en förutsättning för att vi verkligen ska kunna spela rollen som en medspelare bland andra aktörer. Skulle vi i stället börja med att avsäga oss det verktyget, den förutsättningen, skulle alla våra möjligheter att på allvar driva klimatfrågorna vara missgynnade. Det är självklart att vi för den trovärdighetens skull ska se till att ligga långt framme. Det kommer vi att fortsätta att göra, och det kommer vi att dra nytta av. 56 PER (): Jag tycker att ministern försöker komma undan här genom att säga två olika saker. Vi ska ha en väldigt restriktiv tilldelning. Vi är för att man har hårdare krav på medlemsländerna att de ska minska sina utsläpp. säger man att man åkte ned till inte för att kritisera de detaljer som det här förslaget är uppbyggt på utan därför att det fanns missuppfattningar i det. Då är det väldigt lätt att hävda att man verkligen tror på det här, att man vill ha låga utsläpp och sedan peka på små detaljer i förslaget och kritisera dem i sin tur. Frågan är om det är särskilt många utanför regeringen som tror på att det verkligen var så det gick till och att det var det som var skälet. Jag uppfattar att det inte är särskilt många som tror att det verkligen var på det sättet, utan att man ville skydda den svenska industrin, och kanske framför allt den svenska gasvärmesektorn, och därför få det tillskott av utsläppsrätter som man hade begärt ursprungligen. Sedan försöker ministern att skjuta in sig på frågan om EU. Men det här är inte en EU-debatt, utan detta är en fråga om utsläppshandelssystemet. EU-utträdet är en långsiktig politik från sida. Det är inte något som vi driver på kort sikt. Det finns inget som hindrar att man driver på EU-politiken väldigt hårt på många områden som man har en EU-kritisk hållning. Där har inte minst varit med och bidragit till att driva på EU. Vi har också drivit på så att EU nu driver den här linjen i klimatfrågan. Dessutom krävs det mer än bara EU för att vi ska uppnå bra klimatmål och bra klimatåtgärder på internationell nivå. Även där är och dess gröna systerpartier runtom i världen väldigt pådrivande. 57 Miljöminister (): Vi granskar självfallet kommissionens sätt att tillämpa kriterierna. Det betyder inte att vi underkänner ambitionen att få ned utsläppen tvärtom. Det har inte varit några som helst svårigheter att få kommissionen att förstå det synsättet eller att i övrigt göra det. Det som förvånar mig bland en del annat som tillkom i Per inlägg är att det skulle vara ett argument mot vår linje att vi vill slå vakt om den svenska industrins konkurrenskraft. Det är självfallet tvärtom. Det är precis det vi bör göra. Gör vi detta rätt, har vi förutsägbara spelregler, kommer vi att kunna minska utsläppen och slå vakt om den svenska industrins konkurrenskraft. Gör vi det här med förutsägbara spelregler och lika villkor som andra länder, både i och i andra delar av världen, kommer vi att kunna skapa förutsättningar för både förbättrad och stärkt konkurrenskraft och sänkta utsläpp. Men då är förutsättningen fortfarande att vi har EU som ett instrument. EU-medlemskapet är en förutsättning för att vi ska kunna påverka det system som vi har. Det är inte ett sätt att försöka dra bort debatten från det den gäller. Det är kärnan i det debatten gäller. Vårt medlemskap är en förutsättning för att vi också ska kunna påverka det handelssystem som Per , precis som jag, vill ska fungera bra. Det är inte så att bara är EU-kritiskt det är jag på många sätt också utan vill verkligen lämna EU och därmed lämna det verktyg vi behöver för att kunna påverka handelssystemet. Debatten har klargjort mycket. Den har klargjort att ändå har godkänt fördelningsplanen och egentligen har delat den argumentation som den har fört. Jag ser fram emot ett fortsatt samarbete på området när det gäller både klimat och handel. Det kommer att behöva, och där har vi gemensamt höga ambitioner. Det har också den här debatten visat. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:178 om möjligheten att förskriva antroposofiska läkemedel 58 Socialminister (): har frågat mig om jag är beredd att medverka till att Vidarklinikens legitimerade läkare även i fortsättningen ska kunna använda de antroposofiska läkemedel med homeopatika för invärtes och utvärtes bruk som man med stor framgång använt. har vidare frågat mig om jag är beredd att ge de 600700 antroposofiska läkemedlen fortsatt dispens. Enligt läkemedelslagen har regeringen möjlighet att lämna tillstånd till försäljning av vissa antroposofiska läkemedel. I lagen anges att försäljningstillstånd kan meddelas om det finns särskilda skäl som motiverar tillståndet och att det inte avser ett läkemedel som bland annat beretts enligt en erkänd homeopatisk metod, det vill säga homeopatiska läkemedel. Regeringen beslutade första gången att bevilja Vidarkliniken tillstånd att sälja vissa antroposofiska läkemedel. Regeringen har genom återkommande beslut förlängt tillståndet. Besluten har dock innehållit vissa inskränkningar, till exempel att injektionsmedel endast får lämnas ut mot recept och att eventuella biverkningar ska rapporteras till . beslutade regeringen att förlänga försäljningstillståndet till och med . Skälet till att tiden för tillståndet är relativt kort är att frågan om försäljning av de antroposofiska läkemedlen bör utredas ytterligare. En av grundfrågorna som utreds inom är om vissa antroposofiska medel inte kan omfattas av regeringens tillstånd på grund av att de klassas som homeopatiska läkemedel. Ett läkemedel som bland annat beretts enligt en erkänd homeopatisk metod ska på ansökan nämligen registreras hos , enligt läkemedelslagen. Regeringen gör ingen egen klassificering av vilka medel som ska klassas som homeopatiska läkemedel eller om de ska registreras, utan det är läkemedelslagen som styr detta. En annan fråga som regeringen har att ta ställning till är om tillstånd till försäljning av antroposofiska medel ska beslutas av regeringen eller av . Enligt läkemedelslagen kan regeringen bemyndiga att pröva frågan om försäljningstillstånd för dessa preparat. Det är av vikt att all försäljning av läkemedel sker i enlighet med den lagstiftning som finns på området och att möjligheten att utöva tillsyn över försäljning av läkemedel inte begränsas. Detta gäller såväl de sedvanliga läkemedel som godkänns eller registreras för försäljning som de som benämns som antroposofiska medel. Ett grundläggande krav som måste ställas på all hantering och användning av läkemedel är att det sker på ett patientsäkert sätt. Eftersom ärendet om Vidarklinikens försäljningstillstånd är föremål för beredning kan jag inte uttala mig om vad ett eventuellt försäljningstillstånd kommer att innehålla för begränsningar eller krav. 59 (): Jag tackar ministern för svaret på min interpellation om antroposofiska läkemedel. Mångfald och behandling anpassad till den enskilda individen brukar känneteckna borgerlig vårdpolitik. Det är med viss oro jag läser svaret från ministern. Är det verkligen tillverkningssättet, alltså hur man har berett preparatet, som ska styra bedömningen av ett läkemedel i stället för vilken effekt det har utifrån helheten i metoden för den behandling som ges? Antroposofiska läkemedel framställs huvudsakligen av växter och mineraler. Det finns olika framställningsmetoder. En del av medlen framställs enligt den homeopatiska metoden. Medlen finns som orala, utvärtes, injektioner, ögondroppar, suppositorier och så vidare. De här antroposofiska läkemedlen förskrivs av legitimerade läkare som har ansvar för deras effekt, och medlen måste ses i ett helhetssammanhang där antroposofiska läkare ska ha möjlighet att kunna använda alla former av medel för att patienten ska kunna erhålla bästa behandlingsresultat. Dessa medel måste kunna förskrivas och användas av kunniga läkare under läkaransvar som också känner till de olika medlens effekter och som ger patienten god och säker vård. Det är ju läkare med vanlig läkarlegitimation men med påbyggnadsutbildning i antroposofisk medicin. Av interpellationssvaret framgår att regeringen beviljade tillstånd första gången . Ja, enligt den nu gällande lagen. Men korrekta fakta är att Vidarkliniken har fått sitt försäljningstillstånd av regeringen ända . gällde en ny läkemedelslag. Så visst kan man säga som i svaret även om det faktiskt inte är hela sanningen. Förra regeringen har gett i uppdrag att inordna de antroposofiska läkemedlen i befintlig lagstiftning eller komma med förslag till lagändringar. Intentionen var att långsiktigt förbättra tillgängligheten till antroposofiska läkemedel. Det gjordes inte, och dispensen förlängdes i avvaktan på nya EU-direktiv. Beslut om ett nytt EU-direktiv fattades . Detta innehåller ingen reglering för antroposofiska läkemedel. I direktivet för homeopatika, 2004/27 artikel 16/2A, ges möjlighet för medlemsländer att behålla eller införa särskilda regler i sitt territorium som avviker från dem som det hänvisas till i artikel 14, alltså som beskriver vad som betraktas som homeopatika. Vidarkliniken är en viktig pusselbit i svensk sjukvård. motionerade flera riksdagspartier angående de antroposofiska läkemedlen. Man önskade ha dem kvar och finna en tillfredsställande långsiktig lösning. En av motionerna var gemensam för de fyra borgerliga partierna. Det var /05:So651 av kristdemokraten m.fl. (kd, m, fp, c). De skrev också en reservation i betänkandet . är dessa partier i regeringen men vad händer då? Det behövs en långsiktig lösning som tar hänsyn till den antroposofiska medicinens speciella situation, läkarens förskrivningsrätt och patientens behov av säkerhet och individuellt anpassad behandling. Att få till en egen gruppering med beteckningen antroposofiska läkemedel spelar en nyckelroll för att få till stånd en sådan lösning. Är ministern beredd att verka för en sådan långsiktig lösning? 60 Socialminister (): Jag ska försöka vara någorlunda precis, eller så precis som jag kan vara i det här läget. Det är ju så att det har upptäckts att den här lagstiftningen nog kolliderar med sig själv, så att säga, att det finns motsättningar inbyggda i lagstiftningen som det finns all anledning att reda ut. Jag är för att många blommor ska blomma och att man provar olika metoder, naturligtvis, för att kunna möta sjukdomar allt under den viktiga förutsättningen att läkemedlen hanteras och används på ett patientsäkert sätt. Vad vi nu har att göra är att försöka komma förbi den motsättning som finns i lagstiftningen, det som gör att man inte med nuvarande lagstiftning kan göra det här utan dessa motsättningar. Vi kan som regering inte med berått mod bryta mot den lagstiftning som finns på plats utan vi måste hitta en väg ut ur den här ordningen. Vi har naturligtvis ingen annan önskan än att kunna åstadkomma en lösning som är långsiktig, klok och välfungerande och som har den enskilde patienten i centrum. 61 (): Det var ju ett glädjande besked att det ska få finnas många blommor som blommar när det gäller behandlingsmetoder under förutsättning att det är säkert för patienten. Den uppfattningen delar vi i . Möjligtvis kan man tolka ministern så att man avser att lösa det här lagstiftningsvägen. Som jag pekade på i mitt tidigare inlägg finns det en öppning i EU-direktivet om att man faktiskt kan fatta beslut om en lag på nationell nivå som reglerar det här. Skulle man då kunna tänka sig att man hittar en ny lagstiftning som tillgodoser behovet av en egen beteckning för antroposofiska läkemedel? Är det så man ska tolka ministerns svar? 62 Socialminister (): Man kan väl säga att eftersom lagen i någon mening är en paradox som behöver redas ut så bereds det arbetet just . Man kan enkelt säga att det finns två vägar att gå.