prot · GU0982 · 2007-03-27 00:00:00 — efterfrågar större öppenhet hos avseende genteknikrelaterade ansökningar med anledning av att nekades tillgång till vissa delar av ansökan om MON 863. följer de regler som gäller för alla svenska myndigheters hantering av handlingar. I utsättningsdirektivet för GMO regleras bland annat vilken information i en tillståndsansökan som måste vara offentlig och vilket utrymme det finns att belägga vissa uppgifter med sekretess med hänsyn till sökandens konkurrenskraft. Denna reglering har genomförts genom en ändring i sekretessförordningen och tillämpas i första hand av . Om avslår en begäran om att få ta del av uppgifter i en tillståndsansökan kan beslutet överklagas i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Regelverket ger således uttryck för en nödvändig avvägning mellan allmänhetens krav på insyn och skydd av företagets affärshemligheter. Det åligger ansvariga myndigheter och domstolar att i de enskilda ärendena avgöra vilka uppgifter som kan göras offentliga. I en process i de allmänna förvaltningsdomstolarna begärde att få tillgång till samtliga handlingar om MON 863 från . Kammarrätten i stödde i bedömningen att vissa handlingar inte borde lämnas ut. Ärendet överklagades senare till Regeringsrätten som inte ansåg att det fanns skäl att hemlighålla informationen längre eftersom en tysk domstol redan offentliggjort materialet. lämnade då ut det begärda materialet till . Jag vill erinra om att under de senaste årens GMO-relaterade diskussioner inom EU framfört vikten av försiktighetsprincipen samt effekterna av grödor som är toleranta mot växtskyddsmedel. I detta sammanhang vill jag fästa uppmärksamhet på det uppdrag som regeringen gav till och . Uppdraget omfattar en analys av olika scenarier för odling av genetiskt modifierade herbicidtoleranta grödor i i jämförelse med motsvarande konventionellt odlade grödor. Positiva såväl som negativa effekter av dessa två odlingsformer ska redovisas. Åtgärder för att motverka oönskad eller gynna önskad påverkan på miljön ska belysas. På detta sätt bidrar regeringen till ökad kunskap om genetiskt modifierade grödor. 45 (): Jag får börja med att tacka jordbruksministern för svaret. Genteknik är ett samlingsnamn på de tekniker som används för att isolera mångfald, förändra och kartlägga genetiskt material eller för att överföra det mellan organismer. Denna teknik är en del av biotekniken. Med genmodifierade organismer avses organismer där det genetiska materialet har ändrats på ett sätt som inte inträffar naturligt genom parning eller naturlig rekombination. Gentekniken öppnar möjligheter långt utanför gränserna för jordbrukarens val, möjligheter att överföra gener mellan organismer som aldrig skulle ha korsats på naturlig väg. Arvsmassa kan föras mellan artbarriärer. Interpellationsdebatten handlar främst om genteknik på växtodlingssidan. I min interpellation ställer jag tre frågor till jordbruksministern som alla handlar om hur vi ska kunna hantera beslut om GMO på ett bättre och säkrare sätt. Vi läser att har en hel del synpunkter på ärendehantering och information. Vi ser också att systemen som finns inte är tillräckliga. Det är lätt att bli orolig över att upptäcka att resultat står mot resultat. Den kanske viktigaste frågan i hela sammanhanget, som jag inte direkt skrivit i interpellationen, är hur stor nyttan för mänskligheten är. Hur stort är det positiva bidraget till det globala ekosystemet? menar att prövning av tillstånd för försöksodling inte till fullo tillgodoser kraven i regelverket. Särskilt saknar man en utvecklad nytta mot riskavvägningen. Svaret som jordbruksministern ger säger att den etiska prövning som gjorts omfattar en värdering av nyttan med denna teknik. Men anser ministern verkligen att ett fall som den genmodifierade , som vi följt, är väl avvägt och etiskt prövat, med nyttoperspektivet väl bedömt? Även menar ju att den etiska prövningen behöver förbättras. I min andra fråga ser jag att jordbruksministern i stort håller med mig i fråga om att få del av information från företagen. Där är vi eniga. Min sista fråga handlar om öppenhet hos avseende genteknikrelaterade ansökningar. Den ställde jag med anledning av det ärende som seglade upp i våra nyheter när inte fick tillgång till de handlingar som man ansåg sig ha rätt till. Jag kan väl säga att fick rätt i striden om tillgång till handlingarna. Den strid som handlar om resultat av djurförsöken är mer invecklad och ord står mot ord, forskare mot forskare. Mycket riktigt är det, som jordbruksministern påpekar, försiktighetsprincipen som bör gälla. Men vad betyder den för ministern? Jag ser fram emot resultatet av det uppdrag som regeringen har gett och , där man ytterligare kommer att väga in och analysera negativa och positiva effekter av tekniken och av olika odlingsformer i sammanhanget. Till min glädje kan jag i denna debatt tala om att det finns sätt att arbeta för att slippa GMO i produktionen av livsmedel och i naturen. Det är att välja den ekologiska vägen, som också bidrar på ett positivt sätt till den biologiska mångfalden och till en hållbar framtid. Det är även ett sätt att komma framåt i ett solidariskt och hållbart samhälle lokalt och globalt. Om vissa påstår att GMO-tekniken kommer att rädda människor från svält påstår jag att det finns en annan väg, och det är den ekologiska produktionen. 46 Jordbruksminister (): Jag vill i det här inlägget passa på att tacka för interpellationen. Jag tycker att det är en viktig och angelägen sak som vi debatterar , en fråga som dessutom har implikationer på de pågående WTO-förhandlingarna, vilka ju är av synnerligen stor vikt för vår handel. Över till de direkta frågeställningarna, och då vill jag igen påminna om mitt interpellationssvars sista del, där jag säger att vi har givit och i uppdrag att analysera de olika scenarier som man kan tänka sig vad beträffar både GMO-förändrat material och motsvarande, ska vi kalla det konventionellt odlade och framtagna grödor. Man ska redovisa såväl de positiva som de negativa effekterna av de båda odlingsformerna men också peka på oönskad såväl som gynnande och önskad påverkan som kan finnas på miljön. Låt mig också konstatera att vi har en försiktighetsprincip som råder och gäller. Inom EU analyseras varje GMO noggrant och separat. Jag vill påminna och andra om att EU har världens striktaste lagstiftning på det här området, vilket tar sig uttryck i att det är en av svårigheterna i de nu pågående WTO-förhandlingarna. Jag påstår också att man inom och mellan de i EU ingående nationerna hjälper varandra på alla tänkbara sätt för att få fram både adekvat information och för att kunna göra en källkritisk granskning av till något medlemsland inom EU inlämnad ansökan. 47 (): Jag får tacka för det. Jag funderar lite på vad jordbruksministern menar med att EU har de strängaste reglerna. Vad jag har förstått finns det länder i som vill ha undantag när det gäller att få in vissa GMO-grödor. Vi hade ett fall med och som inte ville ta emot GMO-majs men där var pådrivande för att och inte skulle kunna ha en undantagsregel. Där tycker jag att har varit pådrivande på ett sätt som jag starkt ifrågasätter. Jag tänkte också att jag skulle ta några exempel på vad som händer med GMO-grödor i världen och hur de hanteras. Jag läste i årsredovisning om ett projekt som de har genomfört. De har haft som mål att undersöka hur företag tillämpar den nya GMO-förordningen och har undersökt förekomsten av GMO-råvaror och produkter på den svenska marknaden. Man riktade projektet till importörer, lager och grossister. Åtta storstadskommuner deltog. Det var kommuninspektörerna runt om i landet som fick göra kontrollerna hos livsmedelsföretagen. Man tog prov på 96 produkter som analyserades av . Av proverna var GMO-positiva och fyra innehöll GMO som överskred . Det är ett tröskelvärde för att produkten ska GMO-märkas. Dessa produkter var inte GMO-märkta. Hälften av de 24 företagen, främst mindre företag, hade inga GMO-rutiner alls för att säkerställa att produkter inte består av, innehåller eller är framtagna med GMO. Det resultat som undersökningen mynnade ut i har överlämnats till ansvariga kontrollmyndigheter och man ska nu vidta åtgärder. har en GMO-produkt av 36 ansökningar godkänts för utsättande på marknaden. 35 ansökningar, varav 8 inkommit , är under utredning. Man kan väl säga att undersökning var välriktad. De fick valuta för sin undersökning. Jag och andra borde vara lugna och nöjda med det. Men för mig är det ett skrämmande resultat på många sätt eftersom det bevisar hur lätt den här tekniken kan glida oss ur händerna. Ju fler GMO-produkter som släpps ut i samhället desto svårare blir de att kontrollera. ska inte jag eller andra människor behöva riskera att få en inblandning av GMO i våra livsmedel utan att vi själva har gjort ett medvetet val och vet om det. En av riskerna kan vara att de skapar allvarliga allergiska symtom. Det har också framkommit att det upptäcktes otillåtet genmodifierat ris i konventionellt långkornigt ris från . Händelsen ledde till att EU beslutade om skyddsåtgärder. genomförde en inventering och påträffade detta otillåtna ris i nio olika partier av ris från . tog stickprover som analyserades, och sju av proverna hade spår av det otillåtna riset. Man skickade tillbaka det till . tog man fram tolv nya metoder för att analysera GMO i majs, sockerbeta, ris och raps. Samhället ska ha alla möjligheter att delta i den diskussion som handlar om hur vi producerar livsmedel och med vilka metoder. Människor ska kunna välja bort eller välja till det som anses viktigt och riktigt. Man ska också kunna veta var och hur en föda är framställd. Att bli tvungen att lita på experter i vardagliga sammanhang kan skapa en osäkerhet och kanske en otrygghet. Ministern säger i sitt svar att riskerna med spridning av GMO i samband med fältförsök tas i beaktande och kommer att tas ännu mer i beaktande. Det är som om ministern endast tolkar det som ett kommunikationsproblem. Jag vill veta om ministern anser att kraven är så stränga att ministern kan säga att ingen spridning sker av GMO. 48 Jordbruksminister (): Det fanns en frågeställning i början av replik om varför röstade som gjorde vad gällde frågor från och . Jag vet att det kommer att vara en interpellationsdebatt i kammaren om den frågeställningen och vill att frågan vid det tillfället debatteras med miljöministern. Låt mig i sammanhanget påtala att vi har bestämmelser om märkning av olika produkter och innehåll i olika produkter. Jag förutsätter i egenskap av ansvarig minister för de här frågorna att märkningen sköts så att konsumenten kan göra ett medvetet val utifrån vad man vill ha på sitt matbord. Låt mig slutligen konstatera att de resultat som lämnas in, men också de resultat som publiceras av våra myndigheter, tas fram av . De följer i sin tur den OECD-standard som gäller för den verksamhet som vi nu talar om. Det innebär, påstår jag, ett standardiserat och kvalitetssäkrat förfarande. Vi kan inte hitta något annat, mer säkert system än det system som vi tillämpar i vår del av världen. 49 (): Jag tackar för det. Jag ska ta debatten om och med miljöministern , absolut. Märkning är väldigt bra, och vi är många som vill att maten och våra produkter ska vara märkta så att vi kan göra det här valet som är så viktigt för att kunna påverka. Det gäller att den sköts också. kan vi föda upp djur till köttproduktion med genmodifierad soja. Sojan ska vara märkt, men det är inte säkert att köttet sedan är märkt. Det finns alltså steg i hanteringen. Därför är det så otroligt viktigt, precis som påpekar, att man har en dialog med konsumenter i de här frågorna, så att folk är medvetna om vad som händer. När man gör fältförsök, till exempel som man gjorde på med majs, finns det inga krav. Vad skulle man ha gjort om det hade spridit sig? Detta ska vara klart i förväg. Det finns mycket som behöver skärpas i systemet med GMO och hanteringen av det hela både på odlingssidan och inom livsmedelshanteringen. Jag vill att jordbruksministern ska vara väldigt uppmärksam på de här frågorna. Jag tackar så mycket för debatten. 50 Jordbruksminister (): Låt mig återigen tacka för denna i mitt tycke synnerligen både trevliga och viktiga debatt. Vi har, upprepar jag nu igen, givit både och i uppdrag att titta på nytta och onytta, önskad och oönskad utveckling av de här sakerna detta därför att vi vill ha upp frågan på den politiska dagordningen och i den politiska debatten. Vi vill ha ut frågan för debatt bland svenska folket för att vi ska få input och kunna fatta rätt beslut och för att man ska göra rätt avvägningar inom de olika politiska organ som vi har i vårt land för att hantera dessa frågor. Och jag är övertygad om att dessa myndigheter kommer att ge oss mycken input i de här frågorna. Låt mig när det gäller den sista frågeställningen säga att det sker fältförsök med GMO och att de är tillståndspliktiga. Jag vet att de tillstånd som ges är förenade med villkor. Jag förutsätter att de som innehar tillstånd nyttjar det på ett klokt och förnuftigt sätt och framför allt att de inte går utanför tillståndets ramar. Jag påstår att de inte är välkomna tillbaka med ansökningar om de missbrukar det förtroende som de har fått. Detta är en nödvändig del för att vi ska kunna vinna erfarenhet. Gör vi inte på det här sättet vinner vi inte den erfarenhet som jag, och jag hoppas också , vill vinna i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § Svar på interpellation 2006/07:337 om styrmedel för att minska flygets klimatpåverkan 51 Statsrådet (): har frågat mig vilka kompletterande styrmedel jag kommer att föreslå för att minska flygets klimatpåverkan i enlighet med de klimatmål som beslutats i och EU. presenterade ett förslag till hur flyget kan inkluderas i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Förhandlingarna i ministerrådet kring förslaget har precis inletts och kommer sannolikt att fortsätta en bit in . kommer också att vara med och besluta om det slutliga direktivet. Vi vet alltså inte hur det slutgiltiga direktivet kommer att se ut. Regeringen välkomnar dock kommissionens förslag eftersom vi tycker att det är ett ekonomiskt och miljömässigt effektivt sätt att begränsa flygets klimatpåverkan. har vid miljörådet förespråkat en hundraprocentig auktionering av utsläppsrätter till flygsektorn. Genom auktion blir utsläppsrätterna ett mer effektivt styrmedel än om dessa delas ut gratis och principen om att förorenaren betalar stärks. Flygets klimatpåverkan består, som påpekar, inte bara av koldioxidutsläpp utan även av andra utsläpp såsom kväveoxider, vattenånga och partiklar. Jag anser att det är viktigt att hantera flygets totala klimatpåverkan. Kunskapen kring de andra klimateffekterna är dock ännu begränsad. Ytterligare forskning i denna fråga är nödvändig. Regeringen stöder därför kommissionens förslag att börja med att inkludera endast koldioxid. Kommissionen har dock aviserat att man senast ska presentera ett förslag för att begränsa utsläppen av kväveoxider. Regeringen stöder detta. är ett av få länder som infört miljörelaterade start- och landningsavgifter baserade på luftfartens utsläpp av kväveoxider och kolväten. Förhoppningsvis kan vår modell tjäna som förebild för kommissionens kommande förslag. Slutligen tycker att den flygskatt som den förra regeringen tog fram skulle ha varit ett bra komplement till utsläppshandeln. Där har jag en helt annan uppfattning. Den av förra regeringen utarbetade flygskatten var ett ohållbart förslag som skulle leda till att flygplatser och flyglinjer lades ned eller flyttade utomlands. Flygskatten skulle allvarligt ha försvagat svensk konkurrenskraft och den regionala utvecklingen, som miljöstyrningen var i det närmaste obefintlig. Den slog helt enkelt fel! 52 (): Jag tackar ministern för det här svaret. Som utgångspunkt tänkte jag ta en sak som står i regeringsdeklarationen, nämligen att klimatet är vår generations ödesfråga. har vi inga voteringar i kammaren om regeringsdeklarationen, men om vi skulle ha det är jag säker på att det skulle bli vår enhälliga uppfattning. Det är också utgångspunkten för det jag skrev om flyget och klimatpåverkan. var det ett ministermöte som handlade om klimat. På ett möte som regeringen arrangerade berättade att man skulle verka för en 20-procentig reduktion av klimatgaserna och att man helst hade velat ha en bindande, ytterligare långtgående målsättning när det gäller att reducera det klimathot som vi alla står inför. Jag undrar hur man ska få ihop detta med flygets verksamhet. Om man underlättar för flyget begränsar man inte miljöpåverkan. hade en dragning här i . Där visade man att det är näst intill omöjligt att ersätta fossila bränslen i flyget med något annat bränsle. Möjligheterna att effektivisera bränsleanvändningen finns, men de är inte stora. Det är framför allt volymen flygtrafik som avgör hur mycket klimatpåverkan det blir. Ska man ha ett handelssystem är utauktionering att föredra. Där delar regeringens uppfattning. Kommissionen har tänkt lägga fram förslaget , och jag har inte sett något annat ikraftträdandedatum än . Alla prognoser vi i trafikutskottet har från och andra visar att flyget kommer att öka väldigt mycket fram till dess. Hur hanterar vi det? Man kan inte ena dagen säga att vi tar klimatfrågan på allvar och säga att vi vill underlätta för mer flyg. Det är just vad open skies-avtalet gör. Det jag var ute interpellation, och som jag inte tycker att jag har fått något ordentligt svar på, är om handelssystemet för flyget ska ingå i samma bubbla som övriga koldioxidutsläpp. Det är en fråga där såväl som Svenskt Flyg och många andra har sagt att om man har detta i samma bubbla får det egentligen endast den effekten att elkrävande industrijobb flyttar från till andra länder. Betalningsviljan för att behålla flygtrafiken är mycket större än betalningsviljan för att behålla de näringsverksamheter i som behöver mycket el. Det blir dåligt eftersom det inte sätter press på att trafiken ska begränsa sin klimatpåverkan och också för att sysselsättningen försvinner ut från . Min andra fråga är: Vad gör vi fram ? Vi kan inte bara agera inom EU för att få ett så bra handelssystem som möjligt, utan vi måste också ta något ansvar på hemmaplan. Där har jag inte sett något svar utan hoppas på att ministern har något mer att tillföra. 53 (): Också jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det här är en oerhört viktig fråga. När det är viktiga frågor är det viktigare än någonsin att göra rätt saker, helst så fort som möjligt. Men det viktigaste är att man inte gör fel saker. För del har miljöstyrande skatter och avgifter varit huvudlinjen i miljöpolitiken ända sedan , flygingenjör för övrigt, skrev en motion om detta. Han var också ensamutredare i utredningen som i och för sig inte handlade om flyg utan om sjöfart. Den hette tur och kom 1979. Det var i princip samma förslag som vi nu diskuterar. Det finns egentligen inga andra förslag där än att man ska beskatta framför allt bränslet. När det gäller frågan om hur vi ska beskatta flygets utsläpp har ju en väldigt viktig poäng när hon säger att detta måste göras på något sätt. Nuvarande förhållanden är långt ifrån optimala. Då gäller det att se till att man får med sig många länder. Är det någonting som inte är begränsat till ett visst land så är det utsläppen från flyget. Det är klart att man skulle kunna tänka sig att gå före, men om det har en repressiv verkan har man ingenting vunnit på detta. Jag menar att man måste titta på tre saker när det gäller beskattningen av flyget. För det första handlar det om landningsavgifterna. Dem bör man kunna differentiera efter hur effektiva flygplanen är. För det andra handlar det om den direkta skatten på bränslet som används. För det tredje ska man också titta på motortyper. Det är en väldig skillnad på propellerplan och andra när det gäller hur mycket de släpper ut. Här har vi absolut ingen optimal beskattning ens i . Jag tycker att man möjligtvis skulle kunna börja med det nationellt. Det skulle inte påverka konkurrensen för utlandsflyget så väldigt mycket. Det största flygbolaget som vi har, nämligen SAS, använder väldigt många gamla flygplan. Som jag ser det är det ett väldigt problem att vi har en sådan struktur på vår största flygplansflotta att den tillhör de absolut största förorenarna i den här delen av världen. till exempel, i vårt östra grannland, har en mycket modernare flotta och släpper därmed ut väldigt mycket mindre per passagerare. Vi kan också titta på den andra delen som handlar om vilken typ av plan man har, propellerplan eller vanliga jetplan. Vi kan då konstatera att många av propellerplanen släpper ut väldigt mycket mindre inte bara koldioxid utan även annat. Det borde också premieras. Så länge vi inte kan göra något för att få vind i den verkligt stora frågan, nämligen att få med hela EU jag är glad att använder EU som ett bra exempel vill jag fråga statsrådet om man inte skulle kunna titta på just landningsavgifter, att inte titta så mycket på skatter på bränslen utan på skatter på olika motortyper, för att därigenom stimulera till en effektivare användning av plan med olika motorer. 54 Statsrådet (): Jag vill börja med att betona vikten av denna typ av diskussioner om miljömål och parallellt med detta också markera roll i EU. Jag tror att just diskussionen om flyget och flygets miljöpåverkan är det tydligaste exemplet på hur viktigt det är att vi agerar i ett EU-sammanhang. Med anledning av det initiativ som tagits i EU är flyget i direkt fokus. Vid mitt transportpolitiska möte hade jag möjlighet att ta upp den diskussion som miljöministrarna tidigare lyft fram med anledning av handeln med utsläppsrätter och så vidare. Då betonade jag höga ambitioner vad gäller miljökraven i och de erfarenheter som vi har av ekonomiska styrmedel. identifierar, analyserar, kommissionen möjligheterna att på ett tydligare sätt använda ekonomiska styrmedel inom miljöområdet för att nå upp till de tuffa krav som EU:s medlemsländer har. Jag redovisade under lunchsamtalet det som gjort. Vi har ju gått före och infört miljörelaterade start- och landningsavgifter, vilket är ett exempel på hur man kan använda ekonomiska styrmedel som förhoppningsvis undan för undan tar plats i kommissionens förslag. Det är avgörande att vi använder oss av EU som styrmedel för att ställa krav på flyget. När det gäller farhågor om att flyget kommer att öka och att vi därmed kortsiktigt får ökade utsläpp från flyget tror jag att det är alldeles riktigt att så kommer att ske. Men sammantaget är systemet med handeln med utsläppsrätter sådant att om flyget ökar så får någon annan minska sina utsläpp i motsvarande grad. Det är poängen med handelssystemet, liksom att vi får in olika sektorer i systemet och på det sättet ställer tydligare krav på flygbranschen. 55 (): Flyget är ju inte inne i något handelssystem . Om man genomför open skies-avtalet 26 miljoner nya resenärer , klimatutsläpp på koldioxid, en klimateffekt som kanske blir dubbelt eller i värsta fall femdubbelt större så har man vidtagit en enda åtgärd, i fel riktning. Om man först haft flyget inne i handelssystemet hade man kanske kunnat få en ökad press på andra. Var finns den ökade pressen? Det finns en stor flyttning av tillverkning till tredje världen, och om man har flyg och transporter ihop med industriell verksamhet innebär det att ytterligare industriell verksamhet flyttar från utan att effekten på flyget blir tillräcklig. Jag undrar om det verkligen är regeringens uppfattning. Om så är fallet delar ni inte den uppfattningen med , för de vill inte ha flyget ihop med resten. Beträffande att vidta åtgärder på hemmaplan är det ju inte uppfattning.