prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — Den för oss så nödvändiga energin får länder att även på andra sätt expandera utanför sina egna länder. Den som har oljan eller gasen har makten. och är länder med större olje- och gasfyndigheter än de själva gör av med. och har stora behov av energi. Med den ekonomiska tillväxten i har landet snart gått om som enskilt största utsläppskälla av koldioxid, och att komma till rätta med kinesernas ökande energiförbrukning blir inte en lätt uppgift för regeringen i de kommande klimatförhandlingarna. när tidigare fattiga länder ökat sitt välstånd och därför också sina utsläpp mer än förväntat måste världen tänka om. Det är absolut nödvändigt både för klimatets och för fredens skull att inte bara prata utan fasa ut de fossila bränslena överallt på jorden. I har vi både teknik och kunskap att förmedla och vi kan göra det snabbt. Det är ett uppdrag jag vill ge regeringen. När nu världen vet att kol, olja och gas både är skadliga för klimatet och leder till krig och konflikter är det för mig obegripligt att EU, med i spetsen, gör sig beroende av gasleveranser från i omkring framöver. Det beror inte på rysskräck. Att ersätta ett fossilt bränsle med ett annat är inte långsiktigt hållbart och att dessutom binda sig för så är rent ut sagt korkat. Om behöver rysk gas är det acceptabelt eftersom gas ur klimatsynpunkt är bättre än kol, men det är både bättre och billigare att hitta en landbaserad lösning som sedan, när en bättre energikälla finns, lätt kan avlägsnas. ekonomiska gaskrig med sina grannar får inte leda till att och andra Östersjöstater ska tvingas tillåta en gasledning i ett känsligt innanhav med de allvarliga konsekvenser det innebär för den miljön, säkerheten och för utvecklingen av alternativa energislag. Det handlar inte bara om synliga, direkta konsekvenser för miljön. Det handlar om att fossila bränslen ska fasas ut, och då kan man inte binda sig i gårdagens lösningar. För att få ekonomi i gasprojektet behövs 50-åriga leveranser, och gas är en omodern lösning. I stället bör EU satsa på en mångfald av förnybara energislag och att inte göra sig beroende av en enda leverantör vars agerande dessutom inte alltid är vare sig förutsebart eller korrekt. Regeringen har sagt att den ska föra en aktiv EU- och utrikespolitik. Gasledningen är i allra högsta grad en EU-fråga. Det är inte en fråga för ett enskilt bolag, som den tyska förbundskanslern påstod i en tv-intervju. I stället för att aktivt ta ställning för eller emot gasledningens dragning i EU-kretsen och i fegar regeringen i den här frågan och agerar som om den vore en miljömyndighet i stället för regering. Man hänvisar till en kommande miljöprövning och till att det inte går att säga nej på andra grunder enligt folkrätten. Det är en fråga jag redan tidigare ifrågasatt här i kammaren och jag är inte ensam om det. skrev också en av våra främsta miljörättsexperter i en debattartikel att vi juridiskt sett kan sätta stopp för ledningen men att frågan är politisk. Jag efterlyser i den här frågan ett helt annat agerande av regeringen. Är det så att regeringen inte vill ha gasledningen i svensk ekonomisk zon bör den agera . Att inte tidigare i EU protesterat mot dragningen av gasledningen genom och att det enligt nyheterna och även enligt utrikesministern själv finns ett 1 ½ år gammalt EU-dokument som visar detta får inte innebära att vi nu ska lägga oss platt för allt och hänvisa till att gasledningen är en bilateral fråga, som man nu säger. Det har hänt mycket på 1 ½ år, inte minst har världen och åtminstone vissa i EU fått upp ögonen för nödvändigheten att fasa ut de fossila bränslena. Vi måste vara proaktiva i stället för reaktiva. Vi måste precis som alla andra EU-länder lära oss att påverka innan det slutliga förslaget ligger på bordet. Då är det i allmänhet . Det är helt omöjligt att få ett klart besked av regeringen i den här frågan. Är regeringen för eller emot gasledningen? Ni kanske inte är överens och det är därför ni passar. Det är ju praktiskt att hänvisa till att frågan rör tre eller fyra ministrar. Men jag köper inte den undanflykten. Jag undrar: Är det så att vi inte vill stöta oss med , en av våra närmaste grannar? I detta anförande instämde (). 6 Utrikesminister (): Det tillhör väl traditionen i sådana här debatter att från utrikesministerns och regeringens sida notera det som trots allt förenar. Vi strävar efter att föra en nationell utrikespolitik som försöker förena de olika drag som finns, icke bara i regeringen utan också i parlamentet. I denna regering har vi inga svårigheter med detta. Vi är fyra partier som har en gemensam och fast grunduppfattning. Vi har en allians; det är ingen röra som formar svensk utrikespolitik för ögonblicket. Låt mig sedan från denna utgångspunkt bara lite recensera det dokument som och hans fem tappra medarbetare har lyckats plita ihop. För att säga något positivt man ska vara vänlig i talarstol ibland uppfattar jag detta som ett allvarligt försök att distansera sig från den vänsterallians som ni tidigare skulle regera med och som nu försöker ta in er i. Det finns en icke oväsentlig parallellitet i tänkandet, till exempel när det gäller Europapolitiken och utvidgningsfrågorna, mellan Socialdemokraterna och regeringen. Det välkomnar jag. Om ni tar avstånd från en del av det som era före detta tilltänkta allianspartner står för är det inte någonting som jag ska klaga över. Sedan kan jag ha en mer personlig synpunkt. När står här och berättar om att han har träffat son som berättat om hur det var på den gamla sovjetiska tiden kan man kanske tycka att eller de andra socialdemokraterna förr skulle ha lyssnat på under ockupationens år. När vi andra då talade om ockupationen stod företrädare och anklagade oss för antisovjetism, ett begrepp som man använde för att bannlysa folk ur den utrikes- och säkerhetspolitiska diskussionen i . Lyssna gärna på son, men det hade varit mycket bättre om ni hade lyssnat på när det gäller friheten och demokratin i hela . Men, som sagt, grundtonen i det som sades uppskattar jag som positiv. Jag ska ge några synpunkter på några frågor som tog upp. När det gäller vill att jag ska ägna betydande tid åt att fördöma vad som inträffade . Jag uppfattar inte det som det viktiga. Jag är också lite rädd för dem som säger att allt är så problematiskt i och nästan lite hemfaller åt ett romantiserande över . Det var en man som förtryckte, dödade, mördade och gasade sitt eget folk, och att han inte längre finns är i allt väsentligt någonting bra. ska vi försöka hjälpa det nya , vilket inte är alldeles enkelt, till stabilitet och demokrati. De utländska trupper som är där är som bekant inte delaktigt i detta är där med ett FN-mandat. Jag vet inte om det var lite otydligt kräver ett tillbakadragande av de utländska trupperna. Jag tror att vi ska respektera beslut av och det som på ett eller annat sätt folkvalda regering faktiskt säger. Ett klargörande av vad Socialdemokraterna faktiskt vill på den punkten Vill man ta bort trupperna? Vill man romantisera ? skulle kanske inte vara opassande. Också i fråga om var det lite otydligt vad man egentligen tycker. Det är rätt även jag har läst protokollen att den dåvarande oppositionen kritiserade den dåvarande regeringen för att vara lite tyst. Vi vet ju att det var 2003 och 2004 som det verkliga helvetet brakade loss nere i . Det var då detta helvete ledde till diskussionen om folkmord till och med använde det ordet. Då var det rätt tyst i . I efterhand kan man säga att engagemanget kanske inte var så stort när det verkligen gällde, under de år som var svåra. Jag vet personligen att i nordsyd-konflikten i som jag av olika skäl var inblandad i försöken att överbrygga och där två och en halv miljon människor dog var det svenska engagemanget gränsande till obefintligt. Det har blivit bättre , och det är bra. Vi tillhör dem som är aktiva, inte minst inom den europeiska unionen. behövs det en fredsprocess. Den leds av FN och den afrikanska unionen. Vi stöder den helhjärtat. Den är oerhört viktig. Vi ska inte göra någonting nu som försvårar den. Skulle den misslyckas hamnar vi i ett annat läge. Då får vi återkomma till den diskussionen. Det jag kanske lite saknade hos var miljö- och klimatfrågorna. De är så viktiga i den kommande politiken att de bör finnas och betonas lite starkare också i den ledande oppositionsföreträdarens anförande i den utrikespolitiska debatten. Ta det, , som ett vänligt personligt råd. Jag gladde mig åt att anslöt sig till regeringens strävan efter frihet, fred och försoning. Vi arbetar för mycket av det som talade om. var i och diskuterade hur vi ser europeiseringsprocessen som en demokratiserings- och frihetsprocess och att detta kräver åtgärder i . Vi är aktiva i fredsprocessen i och . Hans och jag har också i denna kammare diskuterat vårt engagemang i HBT-frågorna. När tar upp fallet i denna kammare vill jag från regeringens sida gärna säga att vi känner en tacksamhet för det stöd för våra ansträngningar i denna fråga som riksdagsledamöters engagemang utgör. Det är viktigt. Det stöder den diplomati vi har i denna fråga liksom i de andra fall där vi arbetar för att utomlands tillfångatagna svenskar ska få sina rättigheter och sin frihet. Jag tror att det framgick i det jag sade, , att klimatfrågorna är oerhört centrala. Jag tror att de kommer att stå mycket högt upp på den internationella agendan under de kommande månaderna och åren. Det kommande europeiska toppmötet kommer helt att domineras av dem. Vi kommer att lägga inte bara , eller utan också statsministern betydande kraft och energi på detta. Sedan har vi svårigheter att diktera varje del i andra länders energipolitik. Det är dock ingen tvekan om att vi ser det som viktigt att begränsa användningen av fossila bränslen, framför allt i kraftproduktionen. Vi har ju, av skäl som inte kan ta åt sig så stor del av äran för, i detta land en betydande andel av kraftproduktion som icke är fossil. Utbyggnaden av vattenkraften och kärnkraften har ibland varit besvärlig men har också skaffat en bättre position. Andra länder som som talade väldigt mycket om; det lät nästan som ett anförande i den tyska förbundsdagen använder fortfarande kol och ska fortfarande avveckla kärnkraften. Det är klart att de då hamnar i en situation där beroendet av gasleveranser, som är betydligt bättre än kol men som från dessa utgångspunkter är sämre än kärnkraft, också blir ett alternativ. Den diskussionen hör väl dock i allt väsentligt hemma i den tyska förbundsdagen snarare än i den svenska . Det är de som ska köpa gas, icke i detta fall , även om vi har ett visst inslag av gasleveranser. Låt mig avslutningsvis säga att det är viktigt både att vi kan föra en levande utrikes- och säkerhetspolitisk debatt i olika frågor och att vi kan förenas. Det är viktigt att vi kan förenas i ett som står för fred, frihet och försoning, som står för ett aktivt europeiskt engagemang och som ser den europeiska unionens allt starkare globala roll som ett sätt att också möta de globala utmaningarna. Det kan gälla fredsprocessen i , försoning och mänskliga rättigheter i , konfliktförebyggande i och eller de stora klimatfrågor som jag tror kommer att dominera väldigt mycket av den europeiska och globala dagordningen framöver. Detta är någonting positivt att ta vara på i dagens debatt. 7 (): Visst är det underbart att se den gamle statsministern stå i talarstolen. Man känner igen en del av uttrycken när oppositionen ska kritiseras. Vi romantiserar jag tror inte ens att jag nämnde i mitt inledningsanförande och skulle på något vis vara svaga i köttet när det gäller att stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Naturligtvis kom det också en släng om att vi inte accepterade vad och andra i sade när hade ockuperat de baltiska länderna. Jag känner mig personligen störd av den anklagelsen. Jag var i den dag som de sovjetiska trupperna intog tv-tornet i . Jag var på resa med socialdemokratiska kamrater. Vi arbetade för att utveckla kontakter med socialdemokrater. Vi gick då från den tv-skärm vi hade på hotellet, där vi såg de sovjetiska trupperna inta tv-tornet i , till Domberget. Vi ställde oss där och hjälpte till att barrikadera oss utanför det estniska parlamentet. Jag känner mig i högsta grad personligen involverad i stödet för den baltiska frigörelsen. Jag kan bara be om ursäkt för att jag inte är lika gammal som och på det sättet kunde spela en sådan fantastisk roll under de tidiga åren. Jag kunde inte det eftersom jag helt enkelt var för ung. Jag kanske är lite för ung, som viskar här. Det är mycket möjligt, men det är något man växer ifrån trots allt. Det stöd jag har visat för gör också att jag åker till för att ta emot en orden av president för det arbete jag har gjort för . Jag måste säga, , att det är roligt med dessa slängar, men visst riktar du den kritiken åt fel håll? Jag gav ett starkt stöd för ditt arbete när du var statsminister och det stöd den borgerliga regeringen gav de baltiska länderna i deras suveränitetssträvanden. Ditt engagemang gjorde att sovjetiska, senare ryska, trupper lämnade de baltiska länderna. Jag har i tal efter tal i denna kammare du sysslade med annat faktiskt berömt dig för detta. Det du påtalade om vår roll i kan du moderera i nästa inlägg med tanke på vad jag just har berättat. Vi romantiserar inte alls . Varför vi säger att det är viktigt att inleda ett avsnitt om med att säga att det var ett folkrättsbrott att agera är naturligtvis av det skälet att vi ogillar unilaterala åtgärder. Man ska försöka så långt det är möjligt att inom det internationella systemet hitta lösningar. Då gäller det att vara tydlig med att säga när ett brott sker mot den internationella folkrätten. Den skulle ha skrivit detta när man behandlade frågan om . I vår deklaration talar vi om att det är en välgärning att har tagits bort från makten i . Eftersom deklarationen har delats ut medan vi har suttit här har jag nu fått lite mer tid att läsa igenom den. Jag har många frågor till statsministern. Jag tycker, helt ärligt, att det är ett ganska tunt dokument. (Utrikesminister (): Utrikesministern!) Du lät så gammaldags när du stod i talarstolen att jag fick för mig att du var statsminister igen. Det gäller frågan om det konstitutionella fördraget. Du säger att vi ska tillhöra kärnan i Europeiska unionen. Ändå står det här bara en rad om det konstitutionella fördraget. Här pågår en stor debatt i Europeiska unionen om vad vi vill med det konstitutionella fördraget. och skrev en artikel , efter , där ni på DN:s debattsida utropade att talar och att har börjat lyssna. lyssnar, och man undrar vad tycker om det konstitutionella fördraget. Vilka riktlinjer arbetar ni efter? Är det ett minifördrag? Ska vi lägga add on eller ska vi dra bort vissa delar av det konstitutionella fördraget? I vilket fall som helst är det väsentligt att denna riksdag gör sig delaktig i det arbetet. Jag ledde själv det sammansatta utskottet konstitutions- och utrikesutskottet som drog upp riktlinjerna inför regeringskonferensen och som låste fast den socialdemokratiska regeringen i vissa förhandlingspositioner. Vi såg till att fattade beslut om detta. Jag menar att det är upp till talmannen, regeringen och oss riksdagsledamöter att fundera över formerna för hur det arbetet i fortsättningen ska gå till. Det är oerhört väsentligt att det är så. är det frågan om . Om jag har sett rätt är det på två rader som nämns. Jag vågar påstå att det är i som kampen mot terrorismen avgörs. Det är en oerhört väsentlig uppgift. ISAF, den internationella insatsstyrkan, har ett klart folkrättsligt mandat att stödja säkerheten i och att stödja institutioner och det lokala samhället i återuppbyggandet och så vidare. Vi har 365 soldater där. har gett mandat för 375. Det finns inget mandat för en evakueringsstyrka. Det blir en alltmer oroande sammanblandning mellan den amerikanska Operation Enduring Freedom och ISAF. Regeringen har inga synpunkter. Det finns bara en rad. I vår alternativa deklaration kräver vi att regeringen återkommer med en proposition där man redovisar hur man långsiktigt vill stödja utveckling och hur man ser på behovet av antalet soldater i . 8 HANS (): Jag tror att blandade ihop sin utrikespolitiska deklaration med sin egen personliga cv när han gick upp i talarstolen. Den här utrikespolitiska debatten håller på att utveckla sig till i ryggdunkning mellan herrarna . Det måste vara svettigt för de två herrarna att hitta något att anmärka på varandra. Det säger tyvärr mer om var socialdemokratin står än om var borgerligheten befinner sig. I den svenska utrikespolitiken talas det ofta om samstämmighet, om att det råder stor enighet och samförståndsanda på detta område. Men med denna utrikespolitiska deklaration blir det tydligt att det är en samstämmighet som inte inkluderar . Där behöver inte tveka. Världen är i akut behov av länder i väst som står upp för rättvisa, som bygger en helt annan transatlantisk länk till de progressiva krafterna i och folkrörelserna i som har tagit strid för fred, nedrustning och hållbar utveckling. Det är fråga om länder som förenar sig med progressiva krafter i syd. skulle kunna vara ett sådant land. Vi har ett historiskt arv att förvalta. Vi hörde tidigare att alliansfriheten har tjänat oss väl. Den skulle kunna tjäna oss väl också. Men alliansfriheten säljs nu ut skänks bort. Vi har ett historiskt arv. Runt om i tredje världen bär otaliga skolor, torg och vägar namn. Att så många kommer att döpas efter eller för den delen ska vi nog inte ha så stora förhoppningar om. En regering som sätter en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom EU och fördjupat samarbete med Nato högst upp på dagordningen är också en regering som inte kommer att stå upp för världens maktlösa och fattiga när deras rättigheter kränks av och dess allierade. Det är en regering som kommer att tystna när högljudda protester är som mest behövliga. En regering som vill bredda och bygga ut förbindelserna med och fortsätta att isolera den palestinska myndigheten, som bygger ut sina bosättningar och snart skärper sin rasistiska apartheidpolitik, kommer inte att utgöra frihetens röst på och . En regering som understryker de gemensamma värdena och intressena med kommer inte att vara frihetens röst för befolkningarna i , eller . Vad är det för gemensamma värden vi delar med , ? Handlar det om dödsstraff, utomrättsliga fängslanden på , kamp mot aborträtten eller den amerikanska avsaknaden av klimatpolitik? Regeringens prioriteringar blir kanske som tydligast i beskrivningen av , där man lyfter fram företagandet som ett stort framsteg men ignorerar totalt de sociala följderna av den nyliberala chockterapin. Att en liten elit i har kunnat berika sig själv kan knappast ses som en framgång om man också väger in att medellivslängden bland ryssarna har minskat med , att alkoholproblemen breder ut sig och att miljoner ryssar har fått sina försörjningsmöjligheter sönderslagna. Det är trevligt att vår utrikesminister tror att millenniemålen kommer att uppfyllas. Det är han tämligen ensam om. För att fattigdomen ska bekämpas och halveras krävs mer än fromma förhoppningar. Då krävs rejäla ökningar av biståndet från den rika världen, men inte med hjälp av budgettekniska finesser som utmärkte den borgerliga biståndsbudgeten. Då krävs det en handelspolitik som tar sin utgångspunkt i rättvisa och fattigdomsbekämpning, inte i multinationella företags intressen. Då krävs det att och upphör att tvinga länder i syd att privatisera sina vattentillgångar och skära ned i sin välfärd. Här kan och måste spela en avgörande roll som medlem i IMF och . Jag har inga förhoppningar om att så sker. Vi har tidigare här hört tala om en enig allians. Det skulle vara oerhört intressant att få höra hur det är med enigheten och om ställer sig bakom de uttalanden som har gjorts av , riksdagsledamot för som utgör underlag för den nuvarande regeringen, och där han sade: Jag säger inte ut ur , jag säger in i . Det skulle vara väldigt bra att veta som det råder enighet inom alliansen också i den frågan. Det har hörts mycket om frihet, fred och försoning. Det är lite av modeorden i den här debatten. Men går vi in på regeringens utrikespolitiska deklaration och in på sakpolitiken ser vi en politik som går i helt annan riktning. Frågan är: Hur många, om nu någon, kommer att få höra en svensk röst för fred, frihet och försoning när den här utrikespolitiken genomförs? 9 (): Jag vill börja med att påpeka för utrikesministern att gasledningen passerar svensk ekonomisk zon och därför behöver diskuteras också i riksdag. Jag konstaterar att utrikesministern säger varken bu eller bä i frågan om vi anser att gasledningen är bra eller inte för . För är solidariteten med världens alla människor en av tre grundpelare i vår politik. Det hölls en konferens om barnsoldater och deras rätt att slippa delta i krig. rekryterades omkring 250 000 barn och ungdomar till väpnade grupper runtom i världen , , , , , , , , , , , med flera. får aldrig acceptera att barns rättigheter kränks, oavsett vilket land de kommer ifrån. Vi får aldrig acceptera att avvisningar sker av barn som söker skydd i vårt land om de löper risk att återvända till ett område där våld och krig förekommer, till exempel . Ändå gör vi det i . Vi får aldrig heller acceptera världens tystnad och FN:s handlingsförlamning inför de 200 000 som dödats, de ca 100 000 barn och kvinnor som systematiskt våldtas och de flera hundratusen som tvingats fly i . Det finns omkring två miljoner internflyktingar i . Vi får inte acceptera det vare sig i eller någon annanstans i världen. Men allt som händer är ändå inte nattsvart. har det hänt en del som är positivt. Millenniemålen har trots sina brister satt fokus på prioriterade områden. när det är dags för halvtidsöversynen kan vi se att barnadödligheten har halverats i utvecklingsländerna , läskunnigheten har stigit , och har 130 miljoner människor lyfts ur fattigdom världen över, främst i där två tredjedelar av dem som levde på mindre än en amerikansk dollar 1990 nu har tagit sig ur denna situation. Det ser också ut som att vi kommer att nå målet att halvera andelen människor utan tillgång till rent vatten till 2015. Det slår också igenom på barnadödlighet, mödradödlighet, skolgång och de flesta övriga målen. Även om siffrorna går åt rätt håll de räknas ju i procent, vilket gör att man inte riktigt kan sätta tilltro till dem är andelen extremt fattiga fortfarande för stor. mål är nollsvält, och det vill säga mycket mer än en halvering av svälten. Biståndet i världen ligger nu på en historiskt hög nivå på , men till stor del beror ökningen på att det har varit naturkatastrofer, till exempel . Effekterna av blev så oerhört mycket värre därför att de skyddande mangroveträsken hade fått ge plats åt räkodlingar och turistparadis. Det är ännu ett verk av de smarta människorna. Skuldavskrivningarna är en annan del av ökningen. anser att skuldavskrivningar inte alls bör ingå i några länders biståndsramar. Tillväxten är god i , sade vi tidigare. Men med fattigdomsbekämpningen är det illa. De globala inkomsterna stiger som inkomstklyftorna mellan fattiga och rika ökar. I till exempel söder om bidrar ojämlikheterna direkt till att regionen ser ut att ha fastnat på runt 45 procents extrem fattigdom, trots tillväxt. Främst handlar det om kvinnor, barn och den fattigaste delen av befolkningen. Det är viktigt att vårt bistånd bidrar till att skapa förutsättningar för mottagarna att själva bygga upp ett inhemskt och rättvist fördelat välstånd. Med det bistånd som vi ger får det inte vara så att det bara ska gå till länder med fungerande demokrati enligt en europeisk modell. Ett viktigt bistånd är också det som inte passerar staternas fickor utan går via frivilligorganisationer, direkt från kommun till kommun, person till person. Både pengar och direkt kunskapsöverföring är viktiga delar.