prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — Vi har en tradition i svensk utrikesförvaltning med individer som då och då, genom eget engagemang, historiens omständigheter eller annat, har hamnat i situationer då de har kommit att göra utomordentligt hjältemodiga insatser. är självfallet den allra mest kända av dessa. När vi nu diskuterar en annan person, , som var mycket publik vill jag säga att de av oss som känner utrikesförvaltningen vet att det finns åtskilliga som inte är kända och vars insatser kanske inte har varit fullt så spektakulära men som har varit väl så farliga och som har lett till att enskilda människors liv har räddats. Jag håller med om att det är viktigt att vi på olika sätt tydliggör denna roll och högtidlighåller minnet av dem som har gjort dessa insatser. gjorde vissa reflexioner angående hur tidsandan har förändrats. Tidsandan och tidsförhållandena har förändrats. Vi kan gå tillbaka till den situation när vi hade både militärkuppen i och det så kallade smutsiga kriget i . Då kom vi att ta emot ett relativt stort antal politiska flyktingar från den södra delen av . Om vi tittar på det i dagens perspektiv var det antal vi tog emot egentligen mycket litet. Vi talar om ett enstaka tusental personer som kom till vårt land. , från kriget på , talar vi om mer än 100 000 människor. När det gäller kan vi komma att närma oss siffror som ligger i samma storleksordning. Vi lever nu i då kraven på flyktingmottagande, integration och att hjälpa människor dessvärre är större på grund av utvecklingen än vad de var då. Det vi gjorde då var viktigt. Det kom också att bli betydelsefulla länkar mellan vårt samhälle och det chilenska samhället, och i det här fallet också det argentinska samhället för huvuddelen av dem som flyttade tillbaka efter det att demokratin hade återinförts i dessa länder men också för dem som stannade kvar och kom att göra betydelsefulla insatser i svenskt samhällsliv också, som illustreras, som ledamöter av denna kammare. Jag uppskattar interpellationen och möjligheten att som utrikesminister säga det som jag har sagt. Jag noterar att vi ska högtidlighålla dessa minnen. Det handlar just om , men även om andra. Jag noterar också informationen om den motion som har väckts i . 50 (): stod ändå ut. Han visade civilkurage när det verkligen behövdes. Jag är inte helt säker på att jag vill hålla med utrikesministern i hans beskrivning att är en av många. I den aktuella filmen jag vet inte om utrikesministern har haft möjlighet att se den skildras många gärningar som visar på ett personligt civilkurage och ett mod som jag anser bör uppmärksammas och hyllas så som andra länder har gjort. Jag har forskat lite kring kunskapen kring . Jag skickade en fråga till vår utredningstjänst här i . De gick igenom samma böcker som när det gällde rapporten I enlighet med skolans värdegrund som togs fram 2006. Inte i någon av de sex historieböckerna fanns ens i registret. Om man inte ens nämner människor och deras historiska gärningar försvinner naturligtvis minnet av dem och av vad de gjorde. Det absolut viktigaste att stryka under är att det ligger en stark symbolik i att hedra just . Genom att hedra hans minne och uppmärksamma hans gärningar hyllar vi också oss själva, vårt land och de värderingar som vi står upp för som öppenhet inför omvärlden och att i alla lägen försvara mänskliga rättigheter oavsett vem som kränker dem. Vi hävdar också demokratin som styrelseskick. När vi hedrar hedrar vi minnet av allt det. Det är allt det som har gjort mig så stolt över att vara svensk. Det är bakgrunden till den här interpellationen. Avslutningsvis vill jag göra en kort reflexion. Jag ska inte förlänga debatten i onödan. Det kanske viktigaste och tydligaste budskap som lämnade efter sig är att diplomater måste våga och ha rätt att agera odiplomatiskt. När mänskliga rättigheter kränks och när liv hotas ska man agera utifrån principer som kanske är större än diplomatin i sig. Det anses just nu vara ganska självklara värden efter , och . var först ensam, utan stöd ens härifrån, men därefter genomförde han med stöd av den något som vi tar för självklart . Det är just det som jag tycker är värt att hedra. 51 Utrikesminister (): Jag har svårt att inte instämma i nästan allt som har sagt. Jag ska bara göra en randanmärkning, och då är vi alldeles vid sidan av diskussionen om insatser. Vi ska ha följande klart för oss. När man går tillbaka till historieböckerna och inte finner namn förvånar det mig dessvärre föga. Kunskapen om vår samtidshistoria är relativt usel, oavsett om detta handlar om historieböcker eller någonting annat. Vi har vid ett antal olika tillfällen haft individer och kunnat agera med viss djärvhet för mänskliga rättigheter och demokrati. ska man vara medveten om att det finns andra tillfällen då det har varit annorlunda. Jag kommer själv ihåg plågsamheten när vägrades tillträde över huvud taget till den svenska ambassaden i därför att det ansågs vara farligt att ta ställning för en person som hade talat för en förändring av det sovjetiska styrelseskicket. Låt oss därför hedra dem som stod upp för de värderingar som är våra. Men låt oss inte göra detta på ett sådant sätt att vi säger att vi alltid har agerat på det sätt som vi borde ha gjort. Samtidshistorien ska också ha sina självkritiska inslag. Jag säger detta alls icke i polemik mot . Jag skulle tro att vi skulle vara ense också om den saken om vi hade tid att diskutera. 52 (): Jag vill bara tacka utrikesministern för detta samtal och ber honom titta särskilt på motionen och kanske på något sätt hitta ett sätt att här i hedra minne. Jag tror att det nu efter är tid att göra det. 53 Utrikesminister (): Jag lovar att läsa motionen. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 13 § Svar på interpellation 2007/08:14 om arbetstillfällen och kompetens i 54 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot påstådda uttalanden av utredaren i fråga om den nya Transportstyrelsens storlek och lokalisering och att detta i sin tur kan leda till att människor söker sig bort från berörda organisationer som därmed tappar kompetens. frågar också vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den uppkomna situationen för att värna om arbetstillfällena i kommun. Jag vill börja med att konstatera att återger felaktig information, visserligen baserad på ett TT-meddelande men ändå felaktig. Det Widlert anförde var att det är sannolikt att kärnverksamheten i de organisationer som förs samman i Transportstyrelsen kommer att finnas kvar i de regioner där de bedrivs. Widlert kommenterade över huvud taget inte övriga delar av och eller om den förändrade organisationen kommer att leda till ett ändrat antal arbetstillfällen. Dessutom är det fjärde gången ställer en nästan identisk fråga till mig rörande den nya Transportstyrelsen. och och har jag i besvarat antingen en sådan interpellation eller en sådan fråga av . Jag upprepar vad jag då sagt: att jag hyser stort förtroende för att utredaren gör det han är ålagd att göra och att det vore illa om jag , innan utredaren avlämnat sitt förslag, skulle uttala mig om detta och om dess eventuella effekter vad gäller arbetstillfällen. Oavsett vad utredaren kommer att föreslå vill jag understryka att svenska myndigheter ska präglas av transparens, effektivitet och sakkunskap. Jag kommer att återkomma till efter det att jag tagit del av utredarens förslag. 55 (): Jag får börja med att tacka ministern för svaret detta trots att jag möjligen tycker mig kunna skönja en viss irritation hos ministern i hennes framställning av antalet frågor och interpellationer som jag ställt. Det är inte så att hon förnekar mig rätten att ställa frågor och interpellationer, men det finns hos henne en tendens till att tycka att jag ska ligga lågt. Jag kommer inte att kunna tillfredsställa ministern på den punkten. Allteftersom det här ärendet har utvecklats och allteftersom man lagt fram nya utredningsdirektiv, utvecklat det här jobbet och uttalanden gjorts har situationer uppstått som är sådana att det finns anledning att följa upp tidigare frågeställningar. En viktig fråga som återkommit är den om många människors rädsla för att förlora jobbet, om risken för kompetensbortfall i organisationen och om utvecklandet av den framtida servicen i högsta grad relevanta perspektiv och frågor. dementerar ministern TT:s uppgifter efter ett uttalande av utredaren . Det uttalandet skulle handla om att 500 jobb är i riskzonen. Hur citatet uppstått för TT:s del lär vi nog aldrig kunna få någon total klarhet om. Det är bra att det sker en dementi, men många riskscenarier och många uppgifter florerar. Det vore bra om ministern kunde komma med ett enkelt klargörande om att lokaliseringarna inte är hotade vare sig i eller i . Det vore mycket bra om det kunde sägas, men det har inte sagts och sägs inte heller . Ministern hänvisar till utredaren som har sagt att det är sannolikt att kärnverksamheten i de organisationer som förs samman kommer att ligga kvar i de regioner som de bedrivs i. Vad tycker ministern? Det är alltså det politiska perspektivet som jag tycker att det är viktigt att få fram. Ta bladet från munnen och gör den här markeringen! Det kommer inte att leda till att utredarens arbete på något sätt spolieras, utan det kan i stället till och med bidra till att skapa ett visst lugn i den här situationen. Ett grundläggande problem med hela det utredningsarbete som genomförs är att ingen vare sig tidigare eller har kunnat uttala ett klart och bestämt missnöje med hur dagens organisationer fungerar. Ingen har ställt sig upp och pekat ut sådant som är fel och sagt: Det är det här som är fel och som vi måste rätta till. Såväl Järnvägsstyrelsen, och som Vägtrafikinspektionen har ett gott renommé när det gäller säkerhetsarbetet. Där finns det ingenting att skämmas för. Men inte nog med det! är det också så att registerhållning, normer, strategiska funktioner, drift och förvaltning ses över och utreds. Det är klart att det här rör om i organisationen och skapar mycket spekulation. Man säger att det ska bli enklare för medborgarna när det här är klart. Men vad blir enklare av att ha en organisation där en del ansvarar för planering och där vi har en annan organisation för säkerhet, en tredje organisation för infrastruktur och en fjärde organisation för förvaltning? Sedan kommer frågan om ifall och ska slås ihop. Sådana här förslag diskuteras just nu i utredningen. Det är klart att människor frågar sig vad det här blir för någonting. Det rivs runt i väl fungerande verksamheter som visar bra resultat. Dessutom är det svårt att peka ut bristerna. Då frågar man sig om det är ett självändamål att stöpa om transportsektorn och att slå samman myndigheter som egentligen inte hör ihop. Hur är handlaget när det gäller regeringens sätt att sköta den här sektorn? Slutligen: Ta chansen och säg att lokaliseringarna ligger fast! Det förstör inte utredarens arbete. 56 Statsrådet (): har alla möjligheter han själv önskar att ställa hur många interpellationer i samma ärende som helst. Det är i allra högsta grad en rättighet för var och en här i . Jag tror att borde vara införstådd med att han kommer att få samma svar av mig så länge vi har en utredare som arbetar. Vi har ju en utredare som har tiden fram till och med på sig för att lämna ett svar till regeringen vad gäller utredningen av inrättandet av en ny trafikinspektion. Några ytterligare svar från mig avseende de frågor som har ställt kommer inte att ges här. Det ligger i sakens natur att invänta utredarens underlag för att därefter ta ställning till de förslag som utredaren har avlämnat. Jag tror att det är viktigt att vi lite grann tittar bakåt. Det finns ett riksdagsbeslut om att den dåvarande regeringen skulle tillsätta en utredning med uppdraget att utreda en gemensam trafikorganisation och hur den skulle vara organiserad. Utgångspunkten var att en gemensam trafikinspektion skulle skapas . gavs en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur man kan inrätta en trafikslagsövergripande organisation för inspektionsverksamhet som rör kontroll av att kraven i fråga om säkerhet och skydd inom transportområdet är uppfyllda. Utredaren avlämnade ett betänkande . Där förordar han ett organisationsalternativ innebärande att en ny myndighet skapas. Det underlaget är det som regeringen, efter en remissomgång där väldigt många visat sitt stöd för förslaget om att inrätta en trafikslagsövergripande myndighet, har valt att gå vidare med. Utredaren har tiden fram till och med på sig för att ge svar på ett antal frågor. Utredarens uppdrag är att förbereda och genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation, en transportstyrelse. Utredaren ska lämna svar i två etapper. Under den första etappen ska utredaren avlämna ett förslag om vilka verksamheter som ska föras över till den nya myndigheten. Under den andra etappen i utredningsarbetet ska det redogöras för vilka åtgärder som ska genomföras och för vad som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . 57 (): Denna ministermarkering kring möjligheten att ställa interpellationer och enkla frågor är alldeles utmärkt. Den konkreta utredningen har resulterat i utvidgade utredningsdirektiv. Men vad gäller att det skulle vara så tydligt att det finns stora positiva effekter av att man slår ihop till en transportstyrelse och sammanför de olika inspektionerna vill jag bara säga att när det gäller säkerhetsarbetet och de uppgifter som Järnvägsstyrelsen, Vägtrafikinspektionen, och Luftfartsstyrelsen har är det helt skilda regelverk som styr verksamheterna. Det är olika avgifter och finansieringskällor. Det går lagligt sett inte att föra pengar mellan verksamheter som baseras på de avgifter som finns. Den utredning som har tittat på det här är väldigt diffus när det gäller besparingspotentialerna. Det görs vissa allmänna antaganden. Jag tycker att intrycket väldigt tydligt är att det mer är teoretiska mått det handlar om än om praktisk realitet i de här analyserna. Det finns alltså tydliga gränser i de nuvarande regelverken för möjligheten att göra den här typen av integration av verksamheterna. Därför är frågan: Är det här verkligen en rimlig utveckling? Jag tycker ändå att några viktiga punkter borde man kunna markera, och jag vill göra det för egen del. och får i den här processen aldrig spelas ut mot varandra som kommuner. Kompetensen på båda orterna är utomordentlig och måste värnas. Lokaliseringarna måste ligga fast. Jag tycker för min del att det är viktigt att göra den markeringen och uppmaningen även om ministern på denna punkt inte vill göra detsamma. Sedan vill jag påminna om något som jag tycker skulle göra det enkelt för ministern att säga att lokaliseringarna ligger fast. I formell mening finns det ingenting som säger att tidigare beslut ska rivas upp. Därför tycker jag att det borde vara enkelt för ministern att ge det beskedet. Kompetensen inom den fina verksamhet som staten har inom transportsektorn måste värnas. Kvaliteten i tjänsterna måste vara av hög klass. Verksamhetens funktion i vardagen måste vara viktigare än antingen ideologiska experiment eller sammanslagningar för deras egen skull. Jag vill påminna om att vi från socialdemokratiskt håll från början var emot det här och röstade emot det första utredningsförslaget men att en riksdagsmajoritet sade annat. Vi måste bygga bra förutsättningar för framtida nyrekrytering och generationsskifte inom och . Min uppfattning är att regeringen ej i tidigare utredningar om att slå samman inspektionsverksamhet och inte heller i det vidgade uppdraget kunnat visa på påtagliga fördelar. Det som har skapats är en situation där det är oroligt i organisationen och där man också riskerar stort kompetensglapp och i viss mån också har svårt att nå fram med sakargument. Det får inte bli så att det uppfattas som att kartan är viktigare än verkligheten i någon sorts process som präglas av sammanslagning för dess egen skull. möter man motstånd. Se inte det som en slentrianmässig ovilja till förändring. Såväl som är i ständig förändring. Det handlar i stället om att värna kvaliteten och säga nej till sådant som uppfattas som förändring för dess egen skull. 58 Statsrådet (): Naturligtvis blir det, , diskussioner i när regeringen har bestämt sig för att se över myndigheter och myndighetsstrukturen. Naturligtvis är en effekt av detta beslut och den inriktning som regeringen har att det blir diskussioner. Jag utgår från att själv har varit med i organisationsförändringar så att han är väl insatt i dessa naturliga reaktioner. Efter det att har fattat ett majoritetsbeslut har det genomförts en utredning, och utredaren föreslår att man ska gå vidare med att bilda en ny myndighet. Därefter går regeringen vidare och tillsätter utredare två för att förbereda och genomföra bildandet. Den utredningen har i sin tur två etapper. Det arbetet ska vara genomfört , allt i syfte att vi med ett underlag från utredaren ska kunna gå vidare med att inrätta en ny verksamhet . 59 (): Jag kan tyvärr notera att det besked som jag tycker vore enkelt att ge att de lokaliseringar som har beslutat om tidigare ligger fast ger inte ministern. Det beklagar jag. Jag begär inte av ministern att vi ska få detaljer kring det här eller hur jobben exakt ska fördelas, men beskedet om att lokaliseringarna ligger fast i grunden hade jag tyckt att vi skulle kunna få. Det är en brist. Den utredning som ligger till grund för den utredning som pågår pekar tydligt på att det finns väldigt tydliga gränser för vad man kan göra när det gäller integration av de olika säkerhetsmyndigheterna, på grund av olika regelverk och finansieringar där man dessutom inte kan vara speciellt konkret när det gäller besparingspotentialen. Det visar att det här i stora stycken är artfrämmande verksamhet. Det finns i utredningen väldigt mycket av argumentation som egentligen tyder på att det här är fel väg att gå. Då känns det som att man ska göra detta bara för att man från början drog i gång det här, att det ska slås ihop därför att det på något sätt är en trend att slå ihop verksamheter. Det är alltså helt andra motiv än de rent sakliga, rent driftsmässiga, de rent säkerhetsmässiga som styr detta. Det är den kritiken som finns. Jag vet mycket väl att det i förändringsarbete kan uppstå mycket oro och diskussioner. Men det är också så att när man utreder detta måste man vara väldigt noga med att det man gör verkligen har en relevant grund. Jag ifrågasätter, med argumenten om regelverk, åtskilda system, åtskilda finansieringar, om den här grunden verkligen är relevant i så pass stora stycken att det motiverar att gå vidare och göra de här förändringarna. Vi har en kvalificerad verksamhet som är bra och som vi måste slå vakt om. 60 Statsrådet (): och jag har tidigare haft diskussioner i ett första skede, innan vi tillsatte , om principerna för en transportstyrelse. Vad gäller den nuvarande utredarens arbete kommer att få svar på sina frågor utifrån utredarens förslag senast . Därefter kommer det naturligtvis att remisshanteras i särskild ordning och arbetas med innan det kommer att lämnas till . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:15 om bolagisering inom och 61 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels klargöra det som han uppfattar som tvetydigt i svaret på hans fråga från , dels upprätthålla en relevant beställarkompetens och priskontroll inom de aktuella områdena. Utredningen om förutsättningar för att ombilda vissa verksamheter vid och till aktiebolagsform tillsattes för att dessa myndigheter har verksamhet som är kommersiell och konkurrensutsatt. Det finns därmed risk för korssubventioner, vilket kan leda till konkurrenssnedvridande effekter på marknaden. För mig är det naturligt att se över verksamhetsformen när myndigheter bedriver affärsverksamhet i konkurrens med privata aktörer på en öppen marknad. Jag anser att det är viktigt att ytterligare försöka minska konkurrenshämmande faktorer, förbättra förutsättningarna för konkurrensneutralitet och därmed bidra till en väl fungerande marknad. Ett motiv till bolagisering kan även vara att öka effektiviteten och affärsmässigheten i verksamheten. Vid olika tillfällen har också framfört till att det behöver skapas bättre garanti för konkurrensneutralitet och att den beställar- och utförarmodell som och tillämpar är förenad med flera problem, som innebär att det finns risker för att konkurrensen begränsas till nackdel för det allmänna och medborgare och konsumenter. Statskontoret har framfört liknande kritik och föreslagit bolagisering av bland annat . Även andra aktörer på marknaden har hört av sig och framfört kritik. utreds alltså om det finns förutsättningar för en bolagisering av , , och Projektering. Om det visar sig möjligt att bolagisera vissa verksamheter vid och och om regeringen finner det lämpligt kommer regeringen att föreslå detta i en proposition till . Om det i ett senare skede skulle visa sig att det finns vägande skäl som talar för en försäljning av statens aktier i de bolag som eventuellt kommer att bildas får regeringen återkomma till detta. Regeringens principiella ståndpunkt är att statens ägande av företag bör minska. På bör staten kvarstå som ägare endast då det finns särskilda skäl för detta. Regeringen kommer att göra en genomgång av alla statligt ägda företag för att pröva skälen för fortsatt ägande. Det vore fel av mig att föregripa genomgången och uttala mig om vad den skulle kunna komma att utmynna i för de verksamheter som utreds om förutsättningarna för en bolagisering. Vad beträffar beställarkompetensen vid och så delar jag uppfattning att den är mycket viktig. Beställarkompetensen behöver inte bara bevaras utan även ges förutsättningar att utvecklas. Utredaren har därför bland annat fått i uppdrag att bedöma hur de kvarvarande verksamheterna påverkas av en eventuell bolagisering. Slutligen utgår jag från att delar min uppfattning att fri konkurrens på en fri marknad är den bästa förutsättningen för en fungerande prisbildning. En väl fungerande marknad är enligt min mening avgörande för att alla ska kunna köpa varor och tjänster till så låga priser som möjligt. Jag ifrågasätter påstående om att det finns en priskontroll inom och . I och förslag till reviderade långsiktsplaner för 20042015 framgår att de genomsnittliga kostnadsökningarna för väg- och järnvägsinvesteringar har varit , vilket snarare tyder på att dagens organisation inte har en priskontrollerande eller ens prispressande funktion. 62 (): Tack för svaret! Jag tycker att det i viktningen av orden i interpellationssvaret blir något tydligare än i svaret på den enkla frågan. talas det inte om att privatisering av , , och inte är aktuell, utan nu är den fullt möjlig om man ser skäl för det. Bolagiseringen blir ett steg på vägen. är det ideologin som styr. Ministern talar om konkurrenssnedvridande effekter, affärsverksamhet i konkurrens med privata aktörer och minskade konkurrenshämmande faktorer. Det här visas i synpunkter och kritik från konkurrensverk, statskontor och konkurrenter. Vad har hänt i praktiken? Kan någon säga att och är subventionerad verksamhet? Har man agerat på ett otillbörligt sätt? Är det något fel på anbud och upphandlingsprocesser som genomförs? Jag tycker att det är viktigt att man börjar bli konkret här. Vad jag har försökt få fram genom visst efterforskningsarbete är om det finns någon tydlig konkret kritik som kan lyftas upp till ytan. Jag har inte hittat de konkreta exemplen och de konkreta punkterna, och jag har ändå haft en hel del kontakter i sammanhanget. Jag tolkar det i stället så att det här handlar om ett ideologiskt teoretiskt resonemang som i vissa stycken blir viktigare än den praktiska verkligheten.