prot · GU0981 · 2007-03-26 00:00:00 — Och det vet nog också de flesta föräldrarna, och de vill att deras barn ska få hjälp med just den delen. Och därför behövs inte nationella prov och betyg i den utsträckning som man nu går ut med. Visst är det märkligt att den nya borgerliga regeringen inte vågar lita på lärarna och deras kompetens? Jag tycker att det är viktigare att vi stöder lärarna och ser till att de ges möjligheter att göra det som de är utbildade för och är bra på och inte överöser dem med olika administrativa uppgifter, så att de får ägna sig åt den pedagogiska undervisningen till gagn för eleverna. I svaret, som man kan ha synpunkter på i stort sett i varje stycke, tas bland annat yrkesutbildningen upp. Vi socialdemokrater hade en helt färdig gymnasiereform som regeringen blåste av. Vi ville förstärka såväl de teoretiska som de praktiska programmen. Vi ville även ha en ny och modern lärlingsutbildning. Dessutom ville vi integrera kärnämnena i alla program. Men vad gör man nu i stället? Jo, man ser till att man får en ny utredning av gymnasieskolan som knappast är anpassad till dagens eller morgondagens arbetsmarknad, vilken kräver alltmer flexibilitet. Yrkeseleverna ska nu inte längre behöva lära sig svenska, matematik och engelska. Och när regeringen skär ned på vuxenutbildningen innebär det en politik med återvändsgränder som kan rasera människors livsdrömmar. Och risken är stor för ökade klassklyftor. Vi får ett A- och ett B-lag i samhället. Det val som du gör avgör resten av ditt liv. Detta, , är inte att satsa på skolan. Det tidigare borgarrådet pratade väldigt mycket i valrörelsen och utmärkte sig som ett pratborgarråd. Han har blivit en pratminister. Låt oss gå från ord till handling. 132 (): Ödmjukhet är inte något helt enkelt. Det är klart att vi efter ett val som vi helt uppenbarligen förlorade har anledning att titta igenom vår politik, både inom utbildningens område och på alla andra områden. Det är ett ödmjukt sätt att ta sig an det valutslag som vi fick. Det är klart att vi självkritiskt också kan titta igenom delar av vår skolpolitik. Men i ett avseende har vi anledning att vara stolta. då vi var i regeringsställning ökade antalet lärare i den svenska skolan. Antalet kuratorer ökade, och antalet skolsköterskor ökade. Det är en bra grundförutsättning för att få en bra utveckling i den svenska skolan. Personalen är ju ändå den viktigaste resursen för elevernas lärande. Det måste väl också skolministern hålla med om, eller tror skolministern att det räcker med bara hårdare tag och att det inte behöver finnas lärare? I så fall är frågan vem som ska genomföra skolministerns hårdare tag i skolan. Jag vill också efterlysa lite mer ödmjukhet från skolministern. Det är sant som skolministern säger, nämligen att det är mycket möjligt att vi inte hade fördel av vår skolpolitik. Det håller vi på att analysera. Det är mycket möjligt. Jag tror dock att det inte alls behöver vara så, men det är möjligt. Men vilka slutsatser drar skolministern av att som han företräder och som profilerade sig oerhört starkt i skolfrågan näst intill halverades i valet och med raska steg är på väg mot de i opinionen? Drar skolministern några som helst slutsatser? Skolministern är ju den av företrädare som syns och hörs i debatten. Det är väl en bra komplimang. Men det verkar helt uppenbarligen leda till att är på väg mot de . Leder det till någon som helst ödmjuk självkritik från skolministern? 133 Statsrådet (): I den interpellation från som ligger till grund för debatten görs ett antal påståenden som jag bemötte, påståenden om siffror och om nedskärningar i . valde att inte kommentera det utan ägnade sig i stället åt en mycket yvig retorik om att fly och fäkta eller vad det var. Jag diskuterar gärna skolpolitiken i stort. Det finns många bollar i luften här. argumenterar mot nationella prov, är för och så vidare. Det vore därför intressant att få höra hur ni tänker rösta. Men det skulle ändå vara intressant att gå tillbaka till det som interpellationen handlar om, . Du påstår i din interpellation att det nu sker stora nedskärningar inom skolan i . Det är en bild som inte stämmer med verkligheten eftersom det stora påslaget sker . Det är sant såtillvida, precis som själv säger, att när det sker en elevminskning så minskar också resurserna till skolväsendet, precis som skedde med de utlovade 15 000 lärarna som blev 5 000 lärare därför att det var färre elever. I och i hela minskar nu antalet elever i på grund av demografiska förändringar, bland annat hur många som föddes . Därför blir lärartäthet, precis som påpekar här, det intressanta att diskutera. Den försämras inte i . Tvärtom sker det en ganska stor satsning på skolan i från och med kommande läsårsstart. Och den satsningen röstar Socialdemokraterna mot. Varför vill Socialdemokraterna anslå mindre pengar i huvudstaden till och gymnasiet än vad den borgerliga majoriteten vill göra? är ju ordförande i arbetarekommun. Kan du inte berätta vilken bakomliggande prioritering som ni har när ni vill dra ned på resurserna i skolan i ? Detta är ju inte en debatt i , utan detta är en riksdagsdebatt. Den typ av frågor som diskuteras och förs in här handlar till exempel om centrala och nationella prov. kallar det för sorteringsskola. På min bänk ligger ett anförande som höll på . Där sade han att den enskilt viktigaste åtgärden för att lyfta arbetarbarnen i skolan är att införa nationella prov i årskurs 3. Kan inte var och en av er tre när ni gör era sista inlägg här berätta hur ni tänker rösta om vårt förslag om nationella prov i årskurs 3? 134 (): I förra höstens valrörelse lovade de borgerliga partierna och att man skulle öka antalet lärare i och att kvaliteten i skolan som en följd av fler lärare också skulle öka. Jag har frågat samma sak i min interpellation: Hur kan regeringen nu säkerställa att det blir fler lärare? har valt metoden att inte svara på frågan. Och det är ett svar i sig, det vill säga att han inte kan garantera att det blir fler lärare. Och det är ovedersägligt att det i exempelvis blir 400 färre lärare därför att man har minskat pengarna till skolorna i , trots att har fått mer pengar av regeringen. Men i och med att regeringen har ett sådant system att man lämnar allmänna pengar till kommunerna och inte på något vis garanterar att pengarna används för skolan kommer att stå i denna kammare 2008, 2009 och 2010 och säga att han inte kan lova att det som har utlovats i valrörelsen kan genomföras därför att det var ett löfte som det inte fanns någon täckning för. Det blev inga fler lärare. Om regeringen inte lägger om sin politik kommer det inte att finnas någon som helst garanti för att det blir fler lärare i fortsättningen. Och är det inte mycket bevänt för eleverna, som har blivit lovade en högre kvalitet och som efterfrågar fler lärare, att höra talas om att det ska satsas på lärarutbildning eller arbetsmiljö eller någonting annat. Alltihop det andra är nog så viktigt, men i huvudfrågan, , där har regeringen, de fyra borgerliga partierna och folkpartisten försökt att lura väljarna. Det gick kanske 2006. Men det kommer inte att gå 2010, var så säker på det. Vi kommer att jaga och den borgerliga regeringen och konstatera att löftet om fler lärare var ett löfte som regeringen inte kunde infria. Och eleverna kommer att känna det inpå bara kroppen . 135 (): Jag sade i början av debatten att jag inte var nöjd med statsrådets svar. De sagda orden från denna talarstol har knappast gjort det bättre. I mångt och mycket är svaret hopskrivet utifrån den allmänna skolpolitiken. Den rör egentligen inte själva interpellationerna. Har ministern verkligen kontroll över bakgrunden till det som händer i skolvärlden, inte minst i ? Det gäller då också de exempel som jag försökt lyfta fram och som rör bland annat en stadsdel här i som har 110 000 invånare i att serva. Nej, fru talman, den borgerliga majoriteten kompenserar inte stadsdelarna och skolorna för de ökade kostnader som pris- och löneutvecklingen för med sig. I stället för en satsning på skolan är det en minskning av reella resurser på , en summa som motsvarar kostnaden för drygt 400 lärare i . Det är detta som är vårt bekymmer, ! Vi ser med oro på den utveckling som sker i där vi behöver fler lärare, och lärarna behöver få ägna sig åt de rätta sakerna, för elevernas skull. Titta på det i stället för att hitta på utsorteringssystem av olika slag! Jag tror att det är oerhört viktigt att vi skapar åtgärder som gör att skolan förbättras att det görs på riktigt. Jag är övertygad om att lärarna redan vet vilka elever som behöver extra stöd, så för det behövs det inga extra åtgärder. Men ta tag i problemen där problemen verkligen finns! Stressen hos våra elever är oroväckande. 136 Statsrådet (): Det blir inte mer sant därför att ni upprepar argumenten gång på gång. Socialdemokraterna i föreslår en snävare ekonomisk ram än de borgerliga för grundskola och gymnasium avseende . Det är sanningen. skakar på huvudet, men det är bara att läsa partiets egen budgetmotion i i . Ni föreslår en lägre budgetnivå. Ni har inte läst på. Därför är den här debatten så pinsam. Sanningen är att det är en lägre ekonomisk anslagsnivå därför att man röstat mot den höjning som sker . I och för sig är det inte, tycker jag, i grunden intressant att ta en enskild kommun. direktvalda fullmäktige får väl hantera detta. Det borgerligt styrda satsar dessutom mer på och gymnasiet per elev räknat än vad socialdemokratiskt styrda och satsar. Det finns, tycker jag, oändligt mycket statistik att slå i huvudet på varandra. Sanningen är att som du, , satt med i regeringen sjönk skolans resultat i år . Vi hade en större andel obehöriga lärare än vi historiskt haft i skolan under de år du satt med i regeringen. Det borde finnas någon självkritik hos er socialdemokrater när det gäller vad ni har åstadkommit. Att med borgerligt styre börja hacka på kan ni naturligtvis göra. Men sanningen är att det resultat ni lämnar efter er är en viktig orsak till att svenska folket bytte regering. kan jag, fru talman, inte låta bli att undslippa mig följande tanke. Nästan varje gång jag står här i en interpellationsdebatt om skolan med socialdemokrater frågar nästan alla: Hur ska du styra kommunerna? Hur ska du styra kommunerna? Min fråga till er socialdemokrater är: Varför har ni kommunaliserat skolan? Skyll inte på mig! Mitt parti röstade mot. Men så fort kommunerna får ansvaret ska ni gå in och styra än det ena, än det andra. Fundera på den frågan! Litar ni alltså inte på era kompisar i kommunen och på era partikamrater? Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2006/07:392 om värdegrundsarbetet i skolan och motverkande av mobbning 137 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka värdegrundsarbetet som ett led i att motverka mobbning. Läroplanerna talar om människolivets okränkbarhet, individens frihet och alla människors lika värde. Det är de här grundläggande värderingarna som skolan ska förmedla till den uppväxande generationen. Jag uppskattar det engagemang som visar för att stärka denna värdegrund. När totalitära och antidemokratiska rörelser åter sprider sig i samhället kan skolan inte stå värdeneutral utan måste ta ställning för grundläggande demokratiska och humanistiska värderingar. Det finns få saker som gör mig så upprörd som när ett barn har blivit utsatt för kränkningar utan att vuxenvärlden har reagerat. Mobbning är ett av de värsta uttrycken för bristande respekt för andra människor. Regeringen vill därför stärka skolpersonalens kunskaper om hur mobbning uppstår, förebyggs och förhindras. kommer att satsas för att sprida och implementera forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i skolväsendet. Programmens grund måste vara skolans och samhällets värdegrund; annars kommer de aldrig att fungera. avser regeringen att ta initiativ till omfattande reformer när det gäller den svenska skolan. Ett förslag till ny skollag ska tas fram. Läroplaner och kursplaner behöver ses över. I vårt land bygger värdegrunden på den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism, vilket också speglas i skolans läroplan. Denna värdegrund ligger fast, och arbetet med den ska, som regeringen har markerat, stärkas. Lärarutbildningen ska utvecklas och förbättras, och gymnasieskolan ska reformeras. Arbetet med att stärka skolans värdegrund får aldrig bli en egen process, någonting vid sidan av allt det andra. Värdegrundsarbetet måste i stället genomsyra alla reformer som vi genomför i . Alla elever ska gå i en trygg skola och få del av de värderingar som är basen för samhället. Ingen ska behöva vara rädd för att gå till skolan. 138 (): Jag vill börja med att tacka skolministern för svaret. Som vi alla vet har vi skolplikt i . Barn måste gå till skolan . Då är det naturligtvis en uppgift för oss politiker att säkerställa att den miljö som barnen vistas i är trygg och säker. Kränkningar får inte förekomma. vet vi dessvärre att många lärare och rektorer saknar kunskap och nödvändiga redskap för att utforma den miljö som vi alla vill att våra barn ska befinna sig i. Inga andra människor i vårt land skulle acceptera de villkor som möter många av våra barn och ungdomar i vardagen. Ändå är det tusentals elever som går till skolan med ont i magen. I en rapport från kunde vi läsa att ungefär 2 av alla barnkontakter som hade handlade om just mobbning. Bilden har sett ut på samma sätt . Barn och ungdomar berättar för att de förgäves har sökt hjälp hos lärare eller annan skolpersonal. Men de har fått ett dåligt eller inget stöd alls. Vi vet att det till och med finns lärare som inte anser att det ingår i deras arbetsuppgifter att hantera relationer mellan elever. har dessutom mobbning med nya medel kommit in i bilden mobbning genom trakasserier inför en masspublik via Internet eller sms. De åtgärder som skolministern skisserar i sitt svar är utmärkta. Lärare, elever och föräldrar behöver få reda på vilka spelregler som gäller. När både nationella och internationella undersökningar visar på de här problemen behöver vi verkligen ta dem på allvar och samla alla goda krafter. När de värderingar som finns i skolan och i läroplanen naturligt integreras i skolvardagen gynnas naturligtvis en trygg miljö. Så är det tyvärr inte . Trots att elever och skola samt föräldrar och politiker har ett ansvar för att vi ska komma till rätta med mobbningen har det inte lyckats. Vi vet att tidigare s-märkta skolministrar har stått i denna kammare och slagit sig för bröstet för olika åtgärder. Men mobbningstalen har varit fortsatt höga. Detta är en utmaning för vår nya borgerliga regering. Det har funnits olika sätt att arbeta med värdegrunden. Regeringen har ju också varit mycket tydlig med att understryka värdegrunden som bas för det mobbningsförebyggande arbetet. Det är mycket bra. Här spelar religionsämnet i vid mening en central roll. Många skolor har det som bas för att tala om livskunskap. Det skulle vara mycket intressant att höra skolministerns tankar om försök liknande det som inriktats på livskunskap som en konkret del i att förebygga mobbning. Borde kanske till och med religionsämnet byggas ut eller stärkas för att ännu bättre fungera som en bas i detta arbete? 139 Statsrådet (): Jag delar beskrivning av situationen i skolan och den oro som ger uttryck för när det gäller mobbning som är bland det värsta som människor kan utsätta varandra för. Sanningen är att mobbning inte bara existerar bland barn och ungdomar i skolan, utan den existerar också i vuxenvärlden. Det är mycket allvarligt även där. Det känns dock extra allvarligt för barn och ungdomar som ju inte har något val eftersom de har skolplikt och måste vara i skolan. Under sin uppväxt tvingas de att gå till en miljö där de bara känner sig rädda och kränkta. På ett sätt är svensk skola bättre än förr på att upptäcka och förebygga mobbning. Det finns en mycket större medvetenhet om vi till exempel jämför med den tid när vi själva gick i skolan för olika många årtionden sedan. är man mycket bättre på att upptäcka och förebygga mobbning, men man är inte tillräckligt bra. Alla skolor tvingas att ha särskilda antimobbningsplaner där man redovisar hur man jobbar med frågorna. ska vi vara medvetna om att ett krav på en skriftlig plan minsann inte alltid är lösningen. Blir den en hyllvärmare har den inte åstadkommit så mycket. Runt om i svenskt skolväsende finns det också många egenhändigt hopsnickrade metoder för hur man ska möta, upptäcka och förebygga mobbning. som borgarråd här i mötte jag en rad olika idéer och modeller som man jobbade aktivt med ute på skolor. Farstametoden är ett exempel där ett antal lärare och kuratorer jobbade på ett visst sätt. Jag tycker att det är ett problem att vi har en uppsjö av metoder men rätt liten koll på vilka som är framgångsrika. Det är en av orsakerna till att vi gör ganska stora satsningar. När vi nu från regeringens sida satsar 40 miljoner på att forska kring metoder mot mobbning är det just för att vi vill kunna klarlägga vilka av dessa metoder som når framgång. Vi vill klarlägga med vilka metoder man upptäcker och förebygger mobbning och kan lösa mobbningsproblem som uppstår i en klass. Vilka metoder fungerar och vilka gör det inte? Vi har en uppsjö av metoder, men vi har rätt liten koll på vad som fungerar. Den kollen ska vi skaffa oss. Så snart vi vet vilka metoder som funkar ska de börja spridas kunskapsmässigt ute bland personalen i svenskt skolväsende. Det tror jag är viktigt. Jag har inget emot om man på skolor kallar någon lektionstimme för livskunskap eller något annat. tror jag att värdegrunden inte går att institutionalisera i skolan. Man kan inte säga: ska vi ha värdegrund . Min uppfattning är att värdegrunden ska prägla hela skolans arbete, de vuxnas förhållningssätt och lärarnas förhållningssätt. Det handlar om allt från att säga ifrån på skarpen när en grabb kallar en tjej för något grovt könsord till att bemöta och förebygga mobbning. I läroplanens mening är värdegrunden många vackra ord. Ute i verkligheten i skolorna handlar detta om de dagliga relationerna människor emellan som ska präglas av de värdeladdade orden som vi har i vår läroplan. Men vi ska nog akta oss för att institutionalisera den eller lägga allt för stor vikt vid ord och planer. Det viktiga är att den dagliga verksamheten ute i skolorna faktiskt genomsyras av respekt för varandra. 140 (): Jag vill tacka skolministern för detta. Jag tror att vi är rörande överens om att teori och praktik inte alltid är riktigt samma sak. Vad vi nu hoppas på är att teorin ska övergå till att faktiskt vara praktik. För varje elev som inte mår bra ute i våra skolor ska det bli en betydande skillnad. Där är vi verkligen överens. Man hoppas naturligtvis att värdegrundsarbetet också kommer att implementeras i lärarutbildningarnas undervisning och att det kommer att bli en tydlig del av arbetet bland de nyutexaminerade lärarna på ett ännu bättre, tydligare och effektivare sätt. Skolminister utropade till ett värdegrundsår just för att skapa en plattform för att motverka mobbning. Även 2002 fanns det en nationell aktionsplan som kallades Tillsammans. Precis som skolministern säger finns det en rad olika typer av planer och tillvägagångssätt under olika namn men med samma inriktning. Jag skulle ändå gärna vilja höra hur skolministern ser på möjligheten att som ett led i implementeringsarbetet av den nya skollagen till exempel i en nationell kampanj lyfta fram mobbningsarbetets mjuka sidor. I regeringens proposition från som lades fram med , trygghet och studiero i skolan framhåller man att ett förebyggande arbete måste genomsyra hela skolans arbete. Vidare säger man att kommuner och enskilda huvudmän har ett stort ansvar för att skolans värdegrund är väl förankrad hos rektorer, lärare och övrig skolpersonal. Det är naturligtvis utmärkt. Den satsning på 40 miljoner som regeringen nu gör för ett bra mobbningsförebyggande arbete är både glädjande och positiv. Äntligen kanske vi får resultat på detta område! Att skolministern också understryker vikten av värdegrunden som bas skapar också goda förhoppningar inför det kommande arbetet. Jag skulle dock vilja ställa en uppföljande fråga: Hur tycker skolministern att detta arbete ska följas upp framför allt beträffande det forskningsbaserade arbetet? Tänker ministern ta ytterligare initiativ för att stärka och följa upp arbetet, så att det inte blir slag i luften som vi inte vill ha och så att vi verkligen på ett tydligt sätt får denna forskningsbaserade anknytning till det kommande arbetet? 141 Statsrådet (): Hela idén är att dessa 40 miljoner vilket är mer än vad någon regering någonsin har satsat mot mobbning i ska användas till att just belägga vilka metoder som fungerar. Det är helt självklart att det ska vara ett forskningsbaserat arbete. Det är en given utgångspunkt för denna satsning. Interpellanten frågade om kampanjer som genomfördes . Jag vill säga att 40 miljoner är den största kampanj som någonsin har bedrivits i mot mobbning. Man ska identifiera metoderna som ger framgång och sedan sprida kunskap om detta. Värdegrundsarbete är inte vilket det ibland har varit för andra regeringar något slags jippo som man har då man hojtar med detta ord. Detta är ett mödosamt arbete för att skapa trygghet i våra svenska skolor. Det är precis det som är idén med hela denna satsning, så jag vill verkligen tacka för att hon har tagit upp denna viktiga fråga i . 142 (): Jag kommer naturligtvis att följa denna fråga väldigt noga. Jag tycker att detta är ett oerhört viktigt arbete. Det handlar om vår framtid. Det handlar om att vi skapar förutsättningar och ger våra barn en trygg arbetsmiljö som förhoppningsvis bidrar till att skapa trygga och självständiga individer . Vi har ett ansvar som skolpolitiker och som politiker att skapa den miljön. Jag känner mig glad över skolministerns svar och utgår från att vi kommer att följa upp arbetet och framför allt kommer att få ett tydligt konkret resultat som förbättrar vardagen för våra ungdomar ute i våra skolor i hela landet. 143 Statsrådet (): Då är vi överens. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2006/07:395 om undantag för Waldorfskolorna från de nationella proven i årskurs 3 144 Statsrådet (): har frågat mig om jag är beredd att värna om den pedagogiska mångfalden i och om jag är beredd att verka för att Waldorfskolorna får ett undantag från kravet att medverka i ett framtida nationellt prov i årskurs 3. Valfriheten inom skolväsendet är här för att stanna. De fristående skolorna fyller en viktig funktion som komplement och konkurrent till kommunernas egna skolor. Rätten att själv få välja vilken skola man vill sätta sina barn i är en självklarhet i ett pluralistiskt samhälle. För att tidigt kunna sätta in stöd till alla som inte når målen i undervisningen måste skolan följa upp vad eleverna har lärt sig. Under förutsättning att godkänner regeringens förslag om avstämningstillfällen i avser regeringen därför att föreskriva att alla elever i årskurs 3 ska delta i nationella prov i ämnena svenska och matematik. Detta ska även gälla elever som går i . Fler obligatoriska nationella prov är ett led i regeringens strategi för att införa en lägsta garanterad nivå av uppföljning och utvärdering för alla elever i svensk skola. är skyldiga att delta i de nationella prov som är obligatoriska inom det offentliga skolväsendet, det vill säga de som ligger i slutet av årskurs 9. 145 (): Tack för svaret. Det är trevligt att vi är överens om självklarheten av mångfald i det svenska skolväsendet. Dessutom är den friskolelagstiftning som vi har i landet internationellt unik och någonting vi måste värna om. När jag läser svaret verkar det finnas en del frågetecken eller missförstånd. Dem får skolministern hjälpa mig att reda ut. Vi är helt överens om att Waldorfskolornas elever deltar i de nationella proven i årskurs 9. Vi är helt överens om att man ska följa läroplaner och så vidare. läroplan är godkänd av .