prot · GV0924 · 2007-11-14 00:00:00 — gick till val på att hjälpa människor att komma tillbaka till ett friskare liv och förhoppningsvis till en arbetsmarknad. Fler än hundratusen har kommit tillbaka. Fler än hundratusen står på egna ben, människor som inte gjorde det . Ändå har vi lång väg kvar att gå. tvingas vi lägga stora summor sent i en sjukskrivningsprocess eftersom rätt saker inte gjorts i rätt tid. Sjukskrivningarna har varit passiva. Det har inte funnits rehabilitering eller gjorts tidiga insatser. Människor har fått en sjuk- och aktivitetsersättning, tvingas leva på och ställs utanför både rehabilitering, arbetsmarknad och företagshälsovård. av det samlade utanförskapet, eller, om vi uttrycker det på annat sätt, av dem som inte har ett arbete eller som skulle vilja arbeta mer återfinns bland dem som är långtidssjukskrivna eller har en sjuk- och aktivitetsersättning. Antalet sjukskrivningar och antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning, det som vi tidigare kallade förtidspension, har ökat mycket kraftigt . Det är ett samhällsproblem, ja, och inte minst är det ett stort problem för alla de människor vilkas arbetsförmåga inte tagits till vara. I stället har de fått en sjukersättning på grund av att alldeles för lite gjorts. En förtidspension, om vi för enkelhetens skull kallar den så, börjar nästan aldrig med en förtidspensionering. En förtidspension föregås ofta av en långtidssjukskrivning, och en person långtidssjukskrivs sällan med en gång. Han eller hon är i de flesta fall korttidssjukskriven före långtidssjukskrivningen. Det kan inte vara rimligt att vi i ska behöva ha bland de längsta passiva sjukskrivningarna i världen. Det vill vi ändra på. För att komma till rätta med korttidssjukskrivningarna lägger regeringen fram en rad förslag. Vi förstärker bland annat företagshälsovården, inför en rehabiliteringsgaranti, avsätter för att göra det möjligt att vara kvar i arbetslivet och förhoppningsvis inte ens bli sjuk. Dessutom lägger regeringen fram ett förslag om att kunna begära läkarintyg vid särskilda skäl. Det handlar, vilket sagts, inte om vinterkräksjuka och maginfluensa. Alla sådana diskussioner är illasinnade och en medvetet felaktig ryktesspridning, särskilt när vi vet att av de anställda har denna möjlighet inskriven i kollektivavtalen. Vi ser inga negativa effekter av den, tvärtom. Exempel på särskilda omständigheter när en arbetsgivare kan använda sig av möjligheten att begära läkarintyg från dag ett kan vara jobbiga familjeförhållanden, missbruk, nedstämdhet, depression, ett begynnande utmattningssyndrom som man vill hjälpa till att uppmärksamma . Det kan faktiskt också handla om tecken på arbetsskada. En upprepad, ständigt återkommande snuva kan vara en allergi. I reservationen från oppositionen framförs en oro för att detta kommer att belasta hälso- och sjukvården och att det kommer att innebära en förändring av prioriteringsordningen som beslutat om, nämligen att de som är sjuka ska komma först. Vad gäller belastningen på hälso- och sjukvården ser vi inte någon sådan effekt trots att av de anställda har möjlighet att lämna sjukintyg från dag ett. Vi ser inte den effekten på landets sjukvård. Jag har inte fått några signaler om det; jag utgår från att jag i så fall hade fått det. När det gäller prioriteringsordningen ligger den självklart fast. Jag skulle snarare tro att ett läkarintyg från dag ett vid synnerliga skäl, vid upprepad korttidsfrånvaro, i stället kan medföra att belastningen på hälso- och sjukvården minskar eftersom vi uppmärksammar problemet . Den övergår inte i en längre sjukskrivning eller kanske i sjuk- och aktivitetsersättning. Som företagssköterska under tolv har jag, fru talman, mött många som blivit sjukskrivna och som frågat: Varför gjorde ni ingenting? Såg ni inte? Varför var det ingen av er som agerade? Ni såg ju hur jag mådde. Det har jag med mig i detta arbete. Om jag fortsätter med socialförsäkringsnämnderna har de självklart gjort ett viktigt arbete . Men nämnderna har med tiden fått en övermäktig uppgift i alltfler ärenden. Klart är att handläggning av enskilda ärenden måste vara rättssäker, och lagstiftningen ska tillämpas lika i hela landet. Den ordning som råder medför att subjektiva faktorer kan föras in i bedömningen av frågor som bör bedömas utifrån strikt förvaltningsmässiga och försäkringsmässiga kriterier. Att undvika detta är ett tungt skäl för regeringen att avveckla nämnderna. Regeringens förslag tar sin utgångspunkt i individens rättssäkerhet snarare än ett förtroendemannauppdrag. Eftersom ärendet har en väsentlig betydelse för den enskildas ekonomi är detta av största vikt. För att regeringen ska kunna utkräva ansvar för verksamheten måste myndighetens ledning också ha ansvar för hela verksamheten inklusive beslutsfattandet. Hur detta nu ska gå till ska jag inte orda om, eftersom det har presenterats tidigare i debatten. Om socialförsäkringsnämnderna ska ersättas måste något mer rättssäkert och mer ur individperspektivet fastställas, något som jag framfört. Det tycker jag finns i denna proposition. Jag vill slutligen säga ett par korta ord om egenföretagares och studerandes sociala trygghetssystem eftersom det också finns omnämnt i betänkandet. Vad gäller egenföretagarnas trygghetssystem och socialförsäkringsskydd arbetar regeringen med tilläggsdirektiv till den utredning som redan arbetar under . Den särskilda utredaren ska utöver sitt uppdrag lämna förslag på hur sjukförsäkringen för företagare bättre ska anpassas till företagarnas behov. När det gäller de studerandes trygghet inom socialförsäkringssystemet ingår den frågan i det utredningsdirektiv som också bereds i . 108 () replik: Jag vill ta upp några saker utifrån ministerns anförande. Först vill jag ta upp en sak som handlar om själva lagtexten. I texten står det om särskilda skäl. Jag tror att jag i en TT-nyhet såg att ministern talade om synnerliga skäl. Det har även varit andra ledamöter från högersidan som har talat om synnerliga skäl. Jag menar att det är stor skillnad med synnerliga skäl. Det är väldigt tunga och speciella skäl. Det ska användas med väldigt stor försiktighet och urskillning. Särskilda skäl, som det står i lagtexten, är mer allmänt. Det kan i princip vara vad som helst som arbetsgivaren tycker är särskilda skäl i ett fall. Jag undrar om socialförsäkringsministern och även de andra som har använt uttrycket är medvetna om att det är skillnad på uttrycken. Varför har man i debatten och i nyheten använd uttrycket synnerliga skäl? Är det för att man ska tro att det är svårare än vad det verkligen är att kräva intyget ? Det handlar om att det egentligen inte behövs särskilt mycket för att arbetsgivaren ska kunna kräva det intyget. 109 Statsrådet () replik: Självklart är det lagtextens formuleringar som gäller och ingenting annat. Vi kan titta på alla kollektivavtalen. Jag har under debatten här som jag lyssnat på blivit förvånad över hur man har gått emot tankarna på ett läkarintyg från dag ett. Det handlar om att det är att misstänkliggöra människor och att det blir problem med hälso- och sjukvården och i väntrum. Ändå är det som redan har det inskrivet i sitt kollektivavtal. Om LiseLotte med flera talat om att det är helt fel med läkarintyg från dag ett hade jag kunnat acceptera det. Men ni anklagar inte de som redan har det i kollektivavtalet för att kollektivavtalen är fel. LO med flera fackliga organisationer menar att man gärna skulle vilja att det skedde inom kollektivavtalens ram i stället för genom lagstiftning. LiseLotte verkar vara väldigt kluven i detta. Tar ni fullständigt avstånd från de kollektivavtal som är träffade? Jag tycker att det är mycket underligt. Vi ska också veta om att där det finns kollektivavtal inom området är det vad som gäller utöver lagtexten. Det gäller för fackföreningarna att se till att man träffar kollektivavtal, och då blir det helt i enlighet med vad fackföreningarna också vill. Jag skulle vilja ställa en fråga till LiseLotte . kan jag i City läsa en artikel undertecknad av LiseLotte där det står att beslutar att arbetsgivare får kräva sjukintyg från anställda redan från dag ett i en sjuklöneperiod och att det ersätter regeln att man efter anmälan ska styrka nedsatt arbetsförmåga. Det är helt fel. Det ersätter inte alls regeln . Har LiseLotte fått detta fel uppfattat? 110 () replik: Det var mycket som sades. Var ska jag börja någonstans? Jag kanske kan börja med att ministern tror att vi tycker att de avtal som fackförbunden har träffat är fel och också är kritiska till det. Jag stöder med mina åsikter här LO:s yttrande om just det vi diskuterar . Där säger man att det är en annan sak att ha ett kollektivavtal. Det är en uppgörelse mellan arbetsgivare och arbetstagare. vill regeringen tvinga på detta uppifrån. Det blir en lag. Det kommer mer uppifrån än om man kommer överens. Det är skillnaden. Det blir nu en ensidig rätt för arbetsgivaren att bestämma när och för vilka intyget ska gälla. Det kan innebära konflikter och onödiga svårigheter. Det tror jag absolut. Statsrådet frågade också om jag hade fattat det fel i artikeln i . Det tycker jag inte att jag har. har man rätt att vara sjukskriven. Man anmäler sig sjuk. Man får vara sjukskriven i , och sedan måste man ha ett läkarintyg som styrker fortsatt sjukskrivning. Det är nu på gång intyg , och det blir någonting helt annat. Då har man inte rätten att själv avgöra att man inte orkar gå till jobbet den . Jag skulle vilja veta vem som ska avgöra om det är särskilda skäl. I förslaget står att sjukintyget inte ska innehålla närmare uppgifter om vilken sjukdom den anställde lider av. Det tycker jag förstås är positivt. Jag undrar hur det går ihop med det som man har diskuterat tidigare här om arbetsgivarens möjlighet att hitta fallen som kräver rehabilitering och stöd. Det är något som ni från borgerligheten har använt som argument för den nya lagen. Jag får det inte riktigt att gå ihop. 111 Statsrådet () replik: Jag kan konstatera att och LiseLotte tycker att det är bra att arbetsgivaren ska kunna kräva sjukintyg från dag ett om det träffas en överenskommelse i kollektivavtal. Så måste jag uppfatta det hela. Jag hävdar fortfarande att det som står i tidningen är fel. Denna möjlighet för arbetsgivaren att begära ett sjukintyg från dag ett ersätter inte sjudagarsregeln. Det framstår så i tidningen. Det är att oroa väldigt många människor att skriva det. Jag hörde också LiseLotte beskriva hur den magsjuka personen långt från vårdcentralen skulle få svårt att komma till läkare. Är man så sjuk att man behöver gå till läkare kan jag förstå att det är svårt. Det handlar om ifall denna person har maginfluensa vid upprepade tillfällen, ständigt och jämt. Då tycker jag att det är ett ansvar som arbetsgivaren har att kunna hjälpa personen om hon eller han själv inte förmår se att det är ett upprepat beteende med ständigt ont i magen. Vi får annars väldigt ofta kritik för att vi på något vis ska gå arbetsgivarna till mötes. Detta handlar om att arbetsgivarna tar sitt arbetsmiljö- och arbetsgivaransvar att hjälpa och stödja. Jag har varit med om det så att det för mig inte är politik. För mig handlar det om ett medmänskligt beteende att hjälpa och stödja. All diskussion om fusk som LiseLotte här för är helt fel. Jag undrar vem det är som misstänkliggör människor. Jag gör det inte. Detta är i stället ett sätt att stödja och hjälpa människor så att de inte blir långtidssjukskrivna och hamnar i ett utanförskap. ser vi hur kvinnorna i långt högre grad än männen får en sjuk- och aktivitetsersättning. Ungdomarna får det också. Låt oss i stället hjälpas åt att göra någonting ! Om de fackliga vill träffa ett kollektivavtal med arbetsgivarna är det jättebra, för då kommer det att stå över lagen. 112 () replik: Till ministern skulle jag först vilja komma med några saker när det gäller den lite mer allmänpolitiska frågan som handlar om hur läget är. Verkligheten är den att det har blivit fler förtidspensionärer med er vid regeringsmakten än vi hade ansvaret för verksamheten. Utanförskapet har ju inte direkt minskat hittilldags. Jag tror att vi kan vara helt överens om det i grunden. Detta är inget mål. Det vi fick till oss i går tycker jag var mer anmärkningsvärt och allvarligt och värt att fundera på. Jag upprepar igen att arbetsplatsen är oerhört central för mig. Det är där vi måste lösa de här frågorna. Då ska man inte gå över någon tredje part för att lösa dem, utan då ska de lösas på arbetsplatsen. Jag fick i går höra att av dem som är sjuka ville komma tillbaka, men de var inte välkomna. Vad gör vi åt det? Det är ett mycket större bekymmer. Varför sätter vi inte mer fokus på arbetsplatsen i de här frågorna? Jag välkomnar naturligtvis att företagshälsovården kommer in på plan om det blir i en form så att vi får den att fungera på ett bra sätt. Jag är tveksam till de resurser som man nu pratar om här. Jag skulle gärna vilja att ministern redovisar vad det är för nya pengar i sammanhanget. För mig är det omplacering av de medel som redan finns anvisade för att jobba med ohälsofrågorna. När det gäller socialförsäkringsnämnderna har jag lite svårt att förstå att man lyfter bort engagemanget från så många människor från både arbetsgivare och de fackliga organisationerna i de här viktiga frågorna i vardagen. Jag tror att man är väl medveten om de kostnader som finns, och man försöker också göra någonting åt dem. En delaktighet att vara med i samhällets olika diskussioner kommer att vara viktig framåt i tiden. Jag beklagar att man klipper det. Skiljaktigheten finns fortfarande kvar i länsrätterna när det gäller de olika bedömningarna. Hur ska man komma till rätta med det? 113 Statsrådet () replik: Också antalet med sjuk- och aktivitetsersättningar sjunker. Detta poängterade också generaldirektör i debatten i går. Men det sjunker sakta och det gör det på grund av gamla synder och att ingenting gjordes. Det finns en regel hos som är utformad av den gamla regeringen. Den innebär att man ska prova sjuk- och aktivitetsersättning. Som vi hörde i debatten finns det många ungdomar som trots att de inte vill bli förtidspensionerade har råkat ut för detta. Jag har en grannflicka som kommer till mig med papper . Jag säger: Möt motstånd! Du ska inte förtidspensioneras! Detta gör jag med risk för att jag blandar ihop mina roller, men jag har ett stort engagemang för att unga människor med arbetsförmåga inte ska pensioneras till ett utanförskap. Arbetsplatsen är central. Därför satsar vi på rehabiliteringsgaranti och på företagshälsovård. Jag kan beklaga att och hans parti har motsatt sig möjligheten att förstärka företagshälsovården, som bland andra har velat göra och har motionerat om . hoppas jag att det ska bli verklighet, och vi avsätter också pengarna. När det gäller pengarna handlar det om som vi ersätter. försvinner från aktivt köp av tjänstmedel på . Pengarna går i stället över till hälso- och sjukvården. vill inte ha de pengarna. De anser inte att de är kompetenta, och de anser att de inte har tid. är rent nya pengar. Det tror jag inte att vi behöver diskutera mer. med flera har hävdat betydelsen av förtroendemannauppdraget när det gäller socialförsäkringsnämnderna. Jag hävdar att individens rättigheter och rättssäkerhet står över detta. 114 () replik: Individen är oerhört viktig. Det tror jag att jag påpekade i en debatt . Det gäller att se individerna. Men hur hittar vi tillbaka till att företagen ser individerna i stället för att använda dem som förbrukningsvaror? Det är det som är en av orsakerna. vi hade det svårt var det alltför många människor som inte kände sig delaktiga i vårt samhälle. De har inte känt sig välkomna tillbaka till sina arbetsplatser, med begränsade krämpor. Utanförskapet har verkligen förstärkts av att man inte arbetar ordentligt med de här frågorna på arbetsplatsen. Jag ser inte att förändringen med intyg som finns på förslag på något sätt förbättrar situationen. Jag välkomnar det initiativ och den vidsynthet som de fackliga organisationerna har haft på det här området. De har tecknat avtal. De har gjort bedömningar och satt sig ned för att se efter, och där det har funnits bekymmer har människor behövt ha en uppföljning genom att man lämnar intyg . Jag tycker att det har varit tillräckligt. Man behöver inte släppa loss detta och ensidigt bedöma om det ska vara intyg eller inte på det här sättet. Det är detta jag reser mig emot i mitt sätt att argumentera. Jag tycker att det är fel väg att gå. När det gäller sjukvården kommer de flesta människor att få förstadagsintygen via telefon från läkaren. Och vad upptäcker man då? 115 Statsrådet () replik: ser inte intyg från dag ett för sjukskrivning som en förbättring. Jag kan bara säga att då misskrediterar alla de kollektivavtal där man har detta inskrivet. Man säger där att det har varit ypperligt. De fackliga organisationerna var tveksamma till en början. Men när de ser att inte bara problemen uppmärksammas utan att också insatser görs för att motverka de problem som finns har det blivit bra. Vi är helt överens när det gäller att det är viktigt att sätta individen i centrum. Men jag kunde inte låta bli att notera vad sade, nämligen att företagen ser individen som förbrukningsvara. Det tycker jag var ett lågvattenmärke, så det kommer jag inte ens att kommentera. Jag kan bara säga att den borttagning av medfinansieringen som regeringen har gjort i stället hjälper människor som har haft en ohälsa att kunna komma tillbaka och söka arbete på samma villkor som en person som har varit frisk alltid. Kommuner och Landsting med den dåvarande socialdemokratiska ledningen skickade ett pressmeddelande när medfinansieringen från regeringen togs bort. Man sade: Tack det var bra! Det har varit en utsorteringsmaskin. har vi inte det problemet längre. 116 () replik: sade i sin inledning att det är lång väg kvar att gå. Det finns mycket, mycket mer man kan göra. I det här betänkandet handlar det om två delar som jag egentligen inte tror löser problemet. Vi har tappat fokus på att det handlar om folkhälsofrågor och att det handlar om att människor ska kunna känna livskvalitet. Det är en konstig ordning om man ska hänga upp de tidiga insatserna på om någon har ett sjukintyg eller ej. Ska man inte kunna få hjälp oavsett detta? Ska man inte kunna få hjälp innan det ens har gått så långt att man har blivit sjukskriven? Jag är sjuksköterska, precis som . Jag har jobbat inom akutsjukvården. Min erfarenhet är att det finns människor som söker sjukvård som kanske inte alltid kan få hjälp av de insatser som sjukvården har att erbjuda. Det är andra saker på arbetsplatsen som skulle betyda mycket mer. Det finns andra förändringar som skulle kunna hjälpa människor att fungera till fullo på arbetsplatsen. Jag har också jobbat som facklig företrädare och senare som kanslichef. Då fick jag sitta och förhandla med kollektivavtalsmöjligheten om vilka insatser man ska sätta in. hänger man upp detta på en lagändring när möjligheten för arbetsgivaren egentligen redan finns. har detta via kollektivavtal. De andra kan göra det via . Det tycker jag är att skjuta på helt fel saker. Är det inte bättre att försöka se till att vi får tidiga insatser och få arbetsgivare och arbetstagare att jobba förebyggande? 117 Statsrådet () replik: Varför utesluta det ena och bara jobba med en sak? Låt oss jobba med en mångfald saker. Jag får ibland frågan: Vad är det viktigaste som du som minister vill arbeta med för att minska ohälsan? Det är precis som säger, att vi har en fantastiskt bra folkhälsa och ändå är nästan sjukast i världen. Hur får vi dessa ekvationer att gå ihop? Jag svarar att vi inte kan jobba med en sak. Vi måste jobba med väldigt många saker på en gång. Det handlar om företagshälsovården, tidiga insatser, förebyggande åtgärder, vara en del i rehabiliteringen och kunna vara ett nav för , arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården och så vidare. Det är väldigt viktigt, och det gäller inte minst att jobba med arbetsmiljöfrågorna. Det är det centrala i företagshälsovården. Därför ska vi satsa på det. Jag hoppas innerligt att jag får och stöd i satsningen på företagshälsovården. Många kanske besökte på akutmottagningen, men alla har inte kraft att göra det. Många har inte själva ork att söka, blundar för detta eller ser det inte. Är man på väg in i ett utmattningssyndrom går och situationen förvärras. Omgivningen ser, men man själv orkar inte. Jag har så roligt, säger man, och så tror man inte att man kan bli sjuk av det. Det handlar om att jobba med många olika saker. Detta är en väg att gå för att också ge de andra denna möjlighet. säger att man kan gå vägen via . Många kritiserar att har väldigt mycket att göra med sin omorganisation, jobb med fusk, ohälsa och så vidare. Trots att vi ger extra till är det en omväg, och det tar tid. 118 () replik: Först och främst skulle arbetsgivarna kunna teckna kollektivavtal så att de får den här möjligheten. Det är inte en speciellt stor omväg. Det handlar kanske snarare om maktfrågan för arbetsgivarna att kunna ta den här enklare vägen i stället för att ta ställning för att få en bra dialog med arbetstagarna och arbetstagarrepresentanterna. Jag tror att vi skiljer oss åt i synen på den här möjligheten. Jag tror inte att den här möjligheten att ändra lagstiftningen är avgörande. Jag tycker att det räcker att lagstiftningen är som den är. Vi i hade också ett yrkande i vår motion till det här betänkandet om att stärka individens möjlighet att medverka i val. Det röstades ned av majoriteten i utskottet. Jag tycker att det är olyckligt att man fokuserar så mycket på byråkratapparaten. Låt mig berätta en sak. En kvinna som jag pratade med har varit sjukskriven från och till . Hon blev helt sjukskriven från . har hon fortfarande inte fått någon plan för återgång till arbetet. När jag frågade henne om man hade diskuterat det sade hon: Vad är det för något? lade hon själv fram ett förslag till rehabilitering med specifika insatser. Då säger : Nej, då får du gå över till arbetsförmedlingen. Det handlade inte om något heltidsarbete över huvud taget. Det handlade om att det inte passade in i regelverk att hon själv tog initiativet. Vi har jättemycket att göra, och jag hoppas egentligen att man ser behovet av att stärka individens möjlighet att få en röst. Därför är det mycket olyckligt att man inte vågade tillstyrka det förslaget från oss. 119 Statsrådet () replik: Jag är övertygad om att utskottet tar detta för givet. Vi har skrivit in individens möjlighet att påverka sin rehabiliteringsprocess i budgeten. Det är så självklart att det redan står i budgeten. Vi har mycket att göra, säger . Ja, det har vi verkligen på grund av att det har gjorts alldeles för lite. 550 000 personer har en sjuk- och aktivitetsersättning. 140 personer fick en förtidspension trots att ingenting gjordes. Vi vill ändra det här sättet att arbeta inom med rehabiliteringskedjan. Jag tänker särskilt på alla dessa unga personer. Den här grannflickan till mig som jag berättade om har arbetat med charkuterimärkning och fått problem med axlar och nacke. Hon har varit sjukskriven , och har hon blivit erbjuden en sjuk- och aktivitetsersättning. Vad är det för sätt att inte göra någonting och låta personer gå på det här viset så länge? Vad är det för sätt att välkomna unga människor in i vuxenlivet att avskriva deras fall och ge dem en pension? Jag tycker att det är att slå på dem som är sjuka och svaga. Jag vill göra allt för att motverka det och i stället försöka komma med en mängd olika lösningar för att stödja och hjälpa människor tillbaka till ett friskare liv och till arbetslivet förhoppningsvis. 120 (): Jag tänker också uppehålla mig vid förslaget att ge arbetsgivarna möjlighet att begära sjukintyg i en sjuklöneperiod. Det gäller de arbetsgivare som inte redan har den här möjligheten via kollektivavtal. Det är slående att oppositionens motstånd mot detta inte främst grundar sig på att de anser att ett intyg inte fyller någon uppgift, att det inte behövs.