prot · GV0913 · 2007-10-19 00:00:00 — Därför räcker det inte med bra lagar utan vi måste också se till att tillämpningen av lagarna blir bättre. Självklart ska vi i de fall det går flytta fram positionerna även när det gäller lagstiftningen i sig. Det var det som skedde med den nya sexualbrottslagstiftningen. Det skedde förändringar på ett sjuttiotal punkter. Det var många viktiga steg framåt där var enig. Men det är naivt att tro att man kan göra allt på en gång. Man får ta det stegvis, men det viktiga är att vi rör oss framåt i rätt riktning. Det här handlar om tillämpningen, nämligen värderingsarbete från det att barnen är små, i skolan. Det handlar om utbildning för domare, och det handlar om en debatt i samhället där dessa frågor lyfts upp. Problemet anser jag är mörkertalet. I fall av överfallsvåldtäkt på en tjej som går ensam har många lättare för att anmäla. Det blir ingen diskussion. Man ska inte bli överfallen när man går ute. Däremot om man känner gärningsmannen, eller gärningsmännen, om man har följt med dem hem, om man har druckit, om man har sänt ut så kallade signaler, då börjar skuldbeläggandet av kvinnan. Några tjejer i som ibland festar vid Stureplan har kommenterat att de nu vågar anmäla om något sådant händer. Det är många som inte vågar anmäla, just för att de är rädda för att inte bli trodda och för att bli skandaliserade. Det är ett stort rättssäkerhetsproblem. Det sker trots allt en hel del, men vi måste som lagstiftare se att det inte bara handlar om lagarna i sig utan också om tillämpningen. Där har vi också ett ansvar. I detta anförande instämde (). 93 () replik: Jag undrar om anser att den socialdemokratiska politiken som har varit förhärskande i vårt land har någon grund till de värderingar som ungdomar har när de kallar varandra för både det ena och det andra i till exempel skolorna. 94 () replik: Jag kan inte se att vi har kommit med någon lagstiftning i den riktningen eller att vi på något sätt skulle ha uttalat oss i den riktningen. Självklart kan det alltid göras mer. Jag tycker att vi har gjort mycket, men vi måste alltid vara självkritiska och göra mer. Det gäller oss alla över partigränserna. 95 () replik: menar att den socialdemokratiska politiken inte alls har påverkat samhällets värderingar och barns och ungdomars värderingar i frågorna? 96 () replik: Jag tror tvärtom att bland annat det vi gjorde , där modigt gjorde verkliga framsteg på många punkter, har en normativ effekt. Om lagstiftaren tydligt säger att detta inte är acceptabelt tror jag också att det påverkar människor. Det gör domarna i sig också. Men det gäller även vad vi lagstiftar, gör och säger. Till exempel lagen om barnaga har påverkat värderingarna. 97 () replik: berör frågan om domares utbildning och en hel del annat också. Vad som är viktigt att komma ihåg i den diskussionen är att domstolar prövar enskilda fall. Vi har ett beviskrav som heter ställt utom rimligt tvivel eller styrkt. Om bevisningen inte räcker till kan man aldrig ersätta det gapet upp till beviskravet med utbildning. Om man tror detta tror man fel. Det är möjligen så att det är syftet med alla propåer som finns om obligatorisk utbildning för domare och annat just att beviskravet ska fyllas på ett annat sätt med andra medel. Jag vill bestämt säga att det inte är möjligt om vi ska ha något som kallas rättssäkerhet i det här landet. Om man diskuterar från den utgångspunkten har man blandat ihop korten. 98 () replik: Problemet är att i många fall finns det bevis. Det har funnits allvarliga skador på kvinnornas kroppar. Det gäller till och med minderåriga flickor. Ändå har man inte fällt där det finns tydliga vittnesmål, bevis och så vidare. Sedan är det ytterst en tolkning och en värdering. Det senaste Stureplansfallet visar att det kan bli olika resultat. Även om det tillkom lite i bevisning i hovrätten fanns en större del av bevisningen redan i tingsrätten. Det handlar uppenbarligen mycket om värderingar. Det är också en fråga om huruvida kränkande frågor släpps fram. Många domstolar har tyvärr släppt fram sådana frågor till offren. Jag vet inte om det kan räknas som otillåtet, men det kan vara en fråga om man väntar sig att få dricka te om man följer med två män hem. Det är ett kränkande exempel. 99 () replik: Självklart sker det en prövning. Men det är en bevisprövning som sker, inte något allmänt psykologiserande. Om man har kunskap är det inte säkert att just den kunskapen är tillämplig på det fallet. Därför menar jag att den typen av utbildning rent generellt inte är lösningen. drar slutsatser utifrån de olika domar som meddelas bland sexualbrottmål. Då riskerar man att missa det som var avgörande, och det tror jag att har gjort i det här fallet. 100 () replik: Just Stureplansmålet är egentligen ganska glasklart. Där var ju massiv bevisning. Sedan är dessa fall självklart svåra eftersom det av naturliga skäl saknas vittnen. Det blir ord som står mot ord. Men när det finns tung bevisning tycker jag att det är viktigt att kvinnorna ska våga anmäla. Det finns ett enormt stort mörkertal. Vi ska inte ha som inriktning att döma över lag, men i de fall där det finns tung bevisning ska man kunna döma. 101 () replik: är som vanligt bra på att beskriva vilka problem som finns i samhället, men är förslagen till lösning få. Självklart ska domare som dömer i sexualbrottmål ha tillräcklig kunskap. Frågan är vem som ska bedöma om en domare som har fått ett mål tilldelat sig har tillräcklig kunskap. Där är vi inne på en farlig väg. Glöm inte bort att domare är oavsättliga. Eller vill ändra på det? 102 () replik: Att de är oavsättliga gör det väl ännu viktigare att se till att de har rätt kompetens. Det är märkligt att man just i de här fallen säger att domarna inte behöver ha rätt kompetens. Jag tycker att det är extra viktigt här. Man har genom forskning kunnat se att för vissa kvinnor till exempel gifta kvinnor som inte har haft många partner, som inte hade kort kjol och så vidare är det betydligt lättare att bli trodd, självklart även med stöd av bevisning, medan trovärdigheten minskar om man har kunnat skandalisera någon. Detta är alltså värderingar och attityder, och det kan man inte bortse från. När det gäller vad man ska göra åt det här har jag nämnt några saker. Men jag tror att man också till exempel måste ändra regeln när det gäller ålder där har det faktiskt brustit flickor som har blivit våldtagna av äldre män, alltså inte bara män som har varit ett eller äldre utan betydligt äldre män. Det är en sak som vi måste göra något åt, som exempel. 103 () replik: För att inget tvivel ska råda ska domare självklart ha rätt kompetens. Det är väl ingen som tycker något annat. Man ska också komma ihåg att den domare som väljer att inte gå en utbildning kommer att fortsätta att vara domare i alla fall. Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga till gällande samtyckeskravet. Du har inte tagit upp det under ditt anförande, men jag skulle vilja ha ett kort svar på huruvida du tycker att samtyckeskrav borde införas i sexualbrottslagstiftningen eller inte. 104 () replik: Nej, det tycker jag inte. Och det är många som väldigt väl har förklarat varför. Här handlar det också om attityder och värderingar. Om man följer med någon hem, har man då samtyckt? Man kanske till och med har inlett ett samlag och sedan ångrar sig. Då har man ju samtyckt. Jag är rädd för att det här kommer att göra kvinnans situation ännu svårare. Däremot ansluter jag mig gärna till min partikollega förslag om grov oaktsam våldtäkt, att om gärningsmannen borde ha förstått att kvinnan inte ville ska han dömas. 105 (): står jag i den här talarstolen och är väldigt glad och tacksam. Det är jag med anledning av att jag stod här och efterlyste att våldtäkter skulle komma högre upp på den politiska dagordningen. kan jag konstatera att våldtäktsfrågan är en av de politiska frågor som har fått mest uppmärksamhet under det här året. Men tyvärr har de som bidragit till att frågan har uppmärksammats fått betala ett väldigt högt pris, till exempel den kvinna, , som fick över 40 olika skador på kroppen eller den kvinna som för tjugonde gången blev våldtagen av sin sambo. Bakom varje anmälan, brott och åtal finns en stor tragedi, och det är viktigt att vi inte glömmer det. Den stora utmaningen handlar inte om att förändra lagtexten. Jag håller med om att den nuvarande lagstiftningen behöver ses över. Jag är också glad att justitieministern har initierat en översyn av lagen. Den stora utmaningen, och det vet ni som sitter i den här salen, är att förändra normer, attityder och värderingar. Det är först då som vi kan förebygga att fler våldtäkter begås. Visst kan vi tala om fler poliser ute på gator och torg och om skärpta lagar. Men det viktiga är att vår roll som opinionsbildare som mammor, pappor, syskon och vänner talar om för våra unga killar att en full tjej nödvändigtvis inte är en billig tjej och att det är mer macho att avbryta en gruppvåldtäkt än att titta på. Vad kan vi då göra, fru talman? Det är inte så att lagstiftningen inte alls är viktig. Jag tror att en översyn av lagen är viktig. En skärpning av lagstiftningen kan också innebära ett viktigt symbolvärde, vad som är rätt och fel, för samhället. En sak som har debatterats mycket är kravet på samtycke. Jag upplever att frågetecknen är lite för många, framför allt eftersom det i efterhand är svårt att bevisa om samtycke förevarit eller inte. Däremot har jag stor respekt för de argument som till exempel har anfört här i talarstolen . Jag förordar i stället en översyn av möjligheten att införa grov oaktsamhet i sexuallagstiftningen. Det har införts i . Det innebär att man inte kan skylla ifrån sig med att kvinnan var med på det hela. Vad jag har förstått av erfarenheterna är det inte så många fall som har anmälts under den här rubriceringen eller ens lett till åtal, så det finns anledning att ifrågasätta om det här ger resultat. Men man kan i alla fall se över möjligheten. Jag skulle vilja lista en rad åtgärder som jag är övertygad om kommer att ge effekt och som inte innebär en skärpning av sexuallagstiftningen. En är ökad forskning om våldtäktsbrott. finns det massor av forskning kring statistik och siffror, men vi saknar fortfarande information om vilka faktorer som ligger bakom våldtäkter och sexualbrott. Handlar det om normer, om makt, om förövare som själva blivit utsatta när de var små, om frustration eller psykisk sjukdom? Allt det här måste vi få svar på. Och är det ett önskemål som jag skulle vilja skicka med justitieministern så är det att det ska satsas på forskning om sexualbrott. Vi vet att vuxna sexualförövare ofta begår sexuella övergrepp som unga. Därför är det av stor vikt att de unga som döms genomgår behandling. De kan placeras ut på Statens institutionsstyrelses behandlingshem. Trots komplexiteten i behandlingen och den mycket svåra målgruppen har ingen av dem som behandlats återfallit i brott. Men problemet är att längden på de utdömda LSU-påföljderna, som givetvis är i enlighet med straffskalan, inte alls behöver motsvara den behandlingstid som behövs . Forskning visar också att de som påbörjar behandling men sedan avbryter den är farligare än de var innan behandlingen inleddes. Därför bör det finnas en möjlighet för att ansöka om att pojkarna blir fortsatt omhändertagna enligt LVU. Den möjligheten finns men har bara använts vid ett fåtal tillfällen, för problemet är att då börjar det kosta pengar för kommunerna. Här har regeringen en viktig uppgift att bedriva påtryckningar på kommunerna, så att de här unga verkligen får den behandling som de behöver, alternativt att ta över kostnaderna för unga sexualförövare. Vi har varit inne på frågan om målsägarbiträde. Jag tror att det är viktigt att offren får tillgång till målsägarbiträde, från anmälan ända in i rättegångssalen. Det är också viktigt att målsägarbiträdena inte bara är tillgängliga utan också aktiva, därför att det är minst lika viktigt att förklara för ett offer varför ett brott ej kan styrkas, att motivera varför en utredning läggs ned. Ytterligare en viktig åtgärd är att kvaliteten på utredningarna som ligger till grund för åtal förbättras. Forskning har bedrivits här i . Den visar att en tredjedel av de misstänkta utpekade gärningsmännen inte ens har hörts, och det tycker jag är det minsta man kan begära. Det finns också forskning som visar att det finns ett samband mellan sämre utredningskvalitet och icke ideala brottsoffer. Det kan handla om tonåringar, det kan handla om kvinnor i misshandelsförhållanden eller kvinnor med missbruksproblem. För att komma åt alla de här problemen tror jag att det är viktigt att i alla fall fundera över införande av en brottsutredningsgaranti, lik den patienträttighetslag som bereds inom , som kan bidra till kvalitetsmässiga utredningar inom tydliga tidsramar. Det finns givetvis väldigt mycket mer att säga, men jag tror att jag stannar här. Jag vill tacka alla som har engagerat sig i frågan. Och jag hoppas att vi fortsätter att samarbeta även efter debatten om den här viktiga frågan. 106 () replik: Även pratar om normer och värderingar väldigt viktiga frågor. Jag undrar om anser att de härskande normerna och värderingarna på ställen som Stureplan och på somrarna och kan bidra till att sådana normer och värderingar sprids i samhället. 107 () replik: Jag kan inte riktigt svara på hur det ser ut i jag tror faktiskt att jag aldrig har varit där eller på andra ställen. Jag tror att normer och värderingar grundas i tidig ålder. Därför är det viktigt att man som förälder, som jag var inne på, och skolan talar om sexualitet. Hur ser manlig sexualitet ut? Hur ser kvinnlig sexualitet ut? finns det otroligt mycket snedvridna attityder och fördomar om vad som är manligt och kvinnligt. Det som vi måste göra och som är vårt ansvar är att ta upp de här frågorna till diskussion och på så sätt förebygga att de här attityderna och fördomarna cementeras. 108 () replik: Jag fick bara den funderingen, för när man läser dokumentationen av till exempel Stureplansvåldtäkten ser man att det finns en härskande norm som säger att tjejer ska vara snygga och villiga och att killar ska vara manliga och väldigt översexuella, kort uttryckt. De normer och värderingar som sprids på sådana ställen och i sådana kulturer tror jag är mer avgörande för att sådana här saker händer än till exempel ett långt socialdemokratiskt maktinnehav. 109 () replik: Det är klart att det finns snedvridna attityder och normer. Var de sedan föds, om det är på geografiska platser eller i vissa kulturer, kan man ifrågasätta. Helt klart är det att vi måste föra upp frågan och initiera att detta diskuteras på skolnivå och i familjer. Den lätta vägen är inte lagstiftningsvägen, utan det viktiga är att vi sätter i gång ett samtal om vad som är manligt och kvinnligt och hur vi sätter stopp för de fördomar som finns. 110 (): Kan en kvinna som gillar lack och läder eller en tjej som gillar att ha sex med två killar inte bli våldtagna? Kan homosexuella tjejer eller killar bli våldtagna? Kan direktörer eller familjefäder våldta? Alla dessa frågor skulle kunna besvaras med ett ja. För det är så. Alla kan bli våldtagna och alla kan våldta. Men frågan är om sanningen kan utrönas i domstol och om rätt person kan bli dömd för rätt brott i . I vad som kallas världens mest jämställda och sexuellt frigjorda samhälle är våra föreställningar om kön, genus, makt och sexualitet så stereotypa att jag menar att de ibland hindrar rättssystemet från att göra rätt tolkningar av lagen. När jag påstår det är det många som slår ifrån sig och vägrar diskutera detta. De blir arga. Inte skulle väl rättsväsendet, denna objektivitetens högborg, döma utifrån något annat än lagstiftarens, det vill säga denna kammares, intentioner. Men det är människor som har ett rättsmedvetande, det är människor som stiftar lagar, det är människor som tolkar lagar och det är människor som är aktörer i rättssystemet. Därmed spelar vår förförståelse, uppfattning och åsikt roll, även i rättskedjan. Föreställningarna om den kvinnliga sexualiteten är starka och stereotypa. Det är den fina flickan, , och den stygga, som vissa kallar horan. Däremellan, eller utanför dessa två stereotyper, finns ingenting. Föreställningarna om mannens sexualitet är om möjligt kanske ännu mer stereotyp. Mannen är alltid villig och känslokall och begriper absolut inte subtila signaler. Unga kvinnor vittnar om en känsla av att det enda som kan leda till en fällande sexualbrottsdom är den perfekta våldtäkten. En fin flicka, en madonna, som rastar hunden i sitt bostadsområde blir påhoppad av en riktig våldtäktsman, en obildad slusk. Polisen kommer till platsen , och både offer och gärningsman är kvar på plats. Tjejen åker till sjukhus och blir undersökt, killen körs till polisen och erkänner. Då kan man kanske få en fällande dom. Problemet är att den bild som jag målar upp av den perfekta våldtäkten till stor del saknar verklighetsförankring. Den typiska våldtäkten ser inte ut så här. Den typiska våldtäkten sker i det egna hemmet. Den typiska våldtäkten begås av en man som har ett förhållande med kvinnan som blir våldtagen. Den typiska våldtäkten har inga vittnen. Kanske har den senaste veckans debatt om hovrättsdomen mot de så kallade Stureplansprofilerna gett ett något bättre intryck av vårt rättssystem. Men fortfarande frågar sig många om det är någon idé att anmäla en våldtäkt, om det är någon idé att fläka ut de allra mest intima delarna av sin person för en domstol och sedan inte bli trodd. Debatten har pågått och varit perifer. Så kan det inte fortsätta. Frågan om rättssäkerhet och människors förtroende för rättssystemet är en av de viktigaste . Lagändringar kan förvisso vara ett sätt att förbättra rättssäkerheten. Därför tycker jag att vi ska utreda det norska exemplet med lagen om grov oaktsam våldtäkt. Men det räcker inte. Till syvende och sist är det människor som dömer, och människor i rättsväsendet måste ha tillräcklig kompetens. Det gäller för såväl den nyutsedda nämndemannen som domaren med arbetslivserfarenhet. Det duger inte att erbjuda domarna frivilliga utbildningar lite vid sidan om. Det duger inte att bara diskuterar dessa frågor i kammaren. Diskussionen måste föras av rättsväsendets aktörer. Diskussionen måste in under huden på rättsväsendet. Justitieminister säger att sexualbrottslagen ska ses över . Det är bra. Men jag blir förvånad över att hon inte vågar tänka högt innan översynen har påbörjats. Jag trodde att politik handlade om att bryta sina åsikter, att stå för något och sedan ta diskussionen för att komma fram till ett bra beslut. Det är svårt när vi har en minister som hänvisar till utredningar. Det är skarpt läge . Frågan står på dagordningen och diskuteras. Vi i kammaren måste vara med. I detta anförande instämde (). 111 i (m) replik: sade i sitt anförande att alla kan bli våldtagna och alla kan våldta, och i tidigare replikskifte förde hon ett resonemang om Stureplan, och , kanske med en inriktning på en klassfråga. Med anledning av detta och det sade om kön och genus i sitt anförande vill jag fråga om anser att klass, kön och genus är ställt över rättssäkerhetsperspektivet. 112 () replik: 113 i (m) replik: Tack för svaret! Det låter betryggande att säger självklart nej. för ett resonemang om att könet ska vara överordnat i en rättegång. Kvinnan ska bli trodd, och det ska vara ställt över rättssäkerheten. 114 () replik: Det gör jag inte alls. 115 () replik: Jag reagerade också på anslaget som hade, nämligen att detta skulle handla om en klassfråga. Hon lyfte fram Stureplan och som miljöer med särskilt förgripliga värderingar. Det är ingen hemlighet att det uppmärksammade Stureplansfallet har offentliggjort en hel del synnerligen unkna värderingar som vi alla har anledning att utan tvekan ta avstånd från. Frågan är om anser att det är så enkelt att det bara är i sådana miljöer som denna typ av värderingar frodas eller om det är ett mer allmänt och brett samhällsproblem. I så fall är det ärligare att föra resonemanget utifrån lite andra utgångspunkter. Man kan också fundera på detta som beskrev som den typiska våldtäkten och att den inte ser ut som hon beskrev. Nej, det gör den absolut inte. Och det är ett grundläggande problem att det finns allvarliga svårigheter när det gäller att utreda dessa frågor. för hon ett resonemang som bygger på att skrämma unga kvinnor ytterligare från att anmäla. Frågan är om det är särskilt konstruktivt när mycket har gjorts för att förbättra rättsväsendets värderingar. 116 () replik: Jag börjar med det sista. Mycket har gjorts och det är bra. Det jag beskriver är intryck från möten på kvinnojourer och med expertis som jobbar med dessa frågor. Det här är vad de kvinnor som har blivit utsatta känner. Svaret på fråga ett är nej. Men däremot var det en av dina partikamrater som undrade om dessa normer och värderingar kunde bero på ett långt socialdemokratiskt maktinnehav. Då kan man fråga sig om det kanske inte beror på de normer och värderingar som råder på Stureplan. Det var inte jag som tog in den aspekten. 117 () replik: Tack för de klargörandena, ! Mäns attityd till kvinnor och kvinnors attityd till sin egen sexualitet är en viktig diskussion. Det har vi all anledning att diskutera seriöst. Det finns mycket kvar att göra i de frågorna. Det man kan fundera på är ungas attityd till sexualitet mer allmänt. Vi ser att man har flera olika partner och mer riskfyllt sex i många olika sammanhang. Det är ageranden som i viss mån har understötts av vänsterrörelsen och den kulturrevolutionära strömningen att allt sex är bra sex. Det är lite 68-attityd, och jag undrar om det är så lyckat. 118 () replik: Jag tycker att allt sex mellan jämlika vuxna människor som kan säga ja till det sex de vill utöva är bra sex. När det är tvång, barn eller andra avarter med i bilden är jag inte med längre. 119 () replik: Jag vet inte om vet hur en process i domstol går till. Det är mycket möjligt att hon gör det. Det är viktigt att framhålla att det som är ramen för processen är åklagarens gärningspåstående. Den fråga rätten ska ta ställning till är om åklagaren har styrkt att den tilltalade har gjort sig skyldig till den påstådda gärningen eller inte. Det är detta som är domstolens fråga. Det är alltså inte fråga om något allmänt tyckande utifrån olika värderingar, som kan ägna sig åt. Frågan som domstolen ska besvara är alltså om bevisningen räcker för en fällande dom. Om den tilltalade befinns skyldig är det styrkt. Det kan också vara så att det inte är styrkt. Det kan finnas flera förklaringar till att det blir en friande dom. Antingen kan man konstatera att den tilltalade är oskyldig eller att domstolen inte vet för att bevisningen inte räcker till. Där vill vissa fylla gapet med någon form av utbildning och allmänt psykologiserande. 120 () replik: Jag talar inte alls om allmänt psykologiserande utan om kunskaper om vilka normer och värderingar som styr vårt samhälle. låter som vissa jag har debatterat med inom rättsväsendet som säger: Vi behöver inte det där. Vi står fria från de normerna och värderingarna. Om man tycker på det sättet är man naiv. Som domare, åklagare eller advokat måste man rimligtvis vara en del av det samhälle vi lever i och påverkas av samma strukturer som alla andra. Annars låser man in sig i ett tyst rum och reflekterar inte över samhällsutvecklingen. 121 () replik: Man kan ägna sig åt allmänt tyckande. Det är helt uppenbart. Men frågan är hur det är i verkligheten. Det är det som är avgörande. Det jag har redogjort för är hur en sådan här prövning går till i verkligheten, vilket är en viss kontrast mot vad ger sken av. Det går inte till på det sättet. Det är viktigt att framhålla det. Man kan komma med en massa fantastiska förslag om man har fel utgångspunkter. Jag tycker att det är viktigt att vi har rätt utgångspunkter för diskussionen, om vi nu alla har denna goda ansats. 122 () replik: Jag kan citera en domare som jag har mött i mina många samtal med aktörer inom rättsväsendet.