prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — Är det progressivt att ha sina bästisar bland diktaturledare i , eller ? Det är inte progressivt för min del. En del säger att det inte finns skillnader i utrikespolitiken, men tro mig, det finns det. 19 (): tyckte att jag var dålig på att hitta vita fläckar. Jag får naturligtvis be om ursäkt för att jag inte räknade upp , och alla andra länder som jag inte räknade upp. Jag ville säga att det inte är så svårt att fylla en utrikespolitisk debatt med att räkna upp alla konflikter och alla bekymmer. Det måste handla om att med resultat försöka nå någonstans för att säkra fred, frihet, demokrati och respekt för varje individs okränkbara värde. Jag vill då gärna lyfta fram den farsot som drar fram över stora delar av jordklotet i , , , och i grannländer nämligen hiv/aids. Det finns hela byar i som är öde. De är utdöda, ungefär som under digerdöden, därför att hiv/aids existerar och har en framfart som verkar svår att stoppa. Jag tror att det finns möjligheter om man ser till att varje människa får uppleva sig vara värdefull, om vi respekterar varje individs värde och värdighet. Jag vill ha sagt i den här utrikespolitiska debatten att det faktiskt finns projekt, en del privatfinansierade och en del NGO-finansierade, som har lyckats ge flickor i självrespekt: Ska det vara sex ska det vara säker sex, och man har rätt att avstå från sex. Det är en fråga om värdighet. Den typen av verksamhet måste vi ta in i vårt biståndsresonemang och i vår utrikespolitiska framtid när vi talar om fred, frihet och demokrati. Demokratins innersta kärna är respekten för varje individs okränkbara värde. 20 (): Jag tänkte först kommentera det faktum att det snart är Romdeklarationen antogs. Det europeiska integrationsarbetet har varit oerhört framgångsrikt. Det är viktigt att ha det som slets sönder i krig och förtryck som bakgrund. Det är lätt att tro att den europeiska utvecklingen har kommit av sig själv, att den skulle ha kommit även utan de organisationer och mekanismer som vi har skapat för samarbete. Jag tror att ingenting kan vara felaktigare. Vad hände i ? Det var i de mest avancerade och tekniskt mest utvecklade länderna, de som är goda filosofer och avancerade på olika sätt, som diktaturer uppstod och det var de som faktiskt gick i krig. Det är det som är den europeiska erfarenheten. Det hjälpte inte att vara avancerad, det hjälpte inte att ha kommit långt före andra länder i utvecklingen man fick både krig och ett omfattande förtryck i alla fall. Nationalsocialismen, kommunismen och fascismen är faktiskt europeiska uppfinningar, som i vissa fall också har spridits till övriga delar av världen. Därför är det så viktigt att vi nu erinrar oss den enorma utveckling, det bygge av frihet och fred som har skett i sedan . En kontinent som då var ofrihetens och krigens kontinent, mer än någon annan kontinent på jorden, har blivit frihetens, fredens och även välståndets kontinent. De mekanismer som har byggts upp är det oerhört viktigt att värna. Värnar vi dem inte är risken att faller tillbaka. Arbetet inom den europeiska unionen, om vi ser på denna det finns även andra organisationer i som har betytt mycket är inte avslutat. I uppmanades alla övriga folk i som delade värderingarna att ansluta sig till detta. Det innebär att hela grundidén bakom EU var att kunna ge möjligheter för de länder i som så önskar att bli medlemmar om de uppfyller villkoren. Det här är centralt. Hela den debatt som har kommit är därför tragisk. Man försöker att skapa en motsatsställning mellan fördjupning och utvidgning, som om det faktum att fler länder skulle vilja komma med på något sätt skulle försvåra eller urholka det europeiska samarbetet eller minska dess värde. Ingenting kan vara felaktigare. Ett EU som blir större blir också bättre. Europe whole and free är en formulering som antyder att de länder i som är fria och själva får välja också ska vara välkomna att komma med. Vi kan vara stolta över att vi har en riksdag där vi i full enighet säger att medlemskapsperspektivet också gäller för länderna på västra . Det är oerhört viktigt. Vi understöder kraftigt strävan att bli medlem. Vi tycker att , och ska kunna bli medlemmar. Vi har också sett något öster därom hur de kaukasiska länderna mycket starkt uppskattar det nya grannskapsinitiativet. De ser det som möjligheter framöver. Det innebär att själva utvidgningsperspektivet är en oerhört central del att ha med. kommer säkert att vara i fokus för den europeiska utvecklingen framöver. Det här gäller inte bara EU utan också andra starka organisationer: Nato med sitt grundläggande ansvar för länders självständighet i , med sitt viktiga arbete för mänskliga rättigheter och demokrati och , en organisation som jag själv nu ägnar mycket tid åt, som också arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter men framför allt med konfliktlösning, inte minst i . Det finns en fråga som är mycket viktig, och det är att se till att EU får ett nytt fördrag. Det fördragsförslag som har utarbetats är unikt. 28 länders representanter kom fram till en bred kompromiss. Den mest centrala delen i detta var att man fann en balans mellan vad vi ska göra gemensamt och vad vi inte ska göra gemensamt. Om vi centraliserar för mycket och skapar något slags Gosplan slår vi sönder det fina europeiska samarbete som vi har skapat. Denna kompromiss är oerhört viktig att värna. Det är en kompromiss mellan 28 länder. Det finns nog ingen annan kompromiss vid sidan av. Därför vore det oklokt att nu öppna upp för och försöka få till stånd en ny förhandling. Hur skulle det gå till, och skulle man i så fall hitta någon annan kompromiss? Nej, nu gäller det nog att se till att vårda den kompromiss som har nåtts. Visserligen kan man göra justeringar. Tiden står ju inte still, utvecklingen går framåt och vissa saker kan ibland förskjutas. Det kan på något område vara naturligare att ta ett steg till och på ett annat område att ta ett steg tillbaka, visst kan det vara så. Men det väsentliga nu är att se till att vi får ett nytt fördrag för det EU som kommer att ha inte bara 27 medlemmar, som det nuvarande fördraget är dimensionerat för, utan kanske 3540 medlemmar, för att därmed också uppfylla vision att alla folk som delar dessa värderingar ska vara välkomna. 21 () replik: Regeringen säger sig vilja prioritera . I praktiken aviserar regeringen färre samarbetsländer för att statsrådet ska kunna räkna upp dem utantill om natten. Frågan om EU:s diplomatiska och konsulära verksamhet ska dimensioneras efter samma princip återstår att besvaras av Lennmarker. Ambassaden i stängs liksom ambassaden i , och i ska bemanningen på ambassaden i bantas. får nu betala andra prioriteringar och satsningar i . Utrikesminister fattar beslut utan att samråda med på det sätt som vi har kommit överens om. Det är ett nonchalant förhållningssätt gentemot alla sju partier. Jag vill därför fråga utrikesutskottets ordförande : Hur ser du på att regeringen nonchalerar i beslutsprocessen, att vi inte har den möjlighet som vi har kommit överens om, nämligen att vara med i dialogen inför beslut? 22 () replik: Under de tidigare socialdemokratiska regeringarna var det en mycket konstig ordning. Den innebar ett nollsummespel. Antalet ambassader i utvidgades i takt med att det europeiska samarbetet förstärktes och EU fick nya medlemmar. Många ambassader öppnades i . Det var rätt och det var nödvändigt. Å andra sidan stängdes ambassader på andra håll i världen i det konstiga nollsummespel som vi såg. I och i stängdes många ambassader. Detta har vi reagerat kraftigt mot. Det faktum att vi blir starkare i ska inte innebära att vi blir svagare i övriga delar av världen. Därför behövs det en ny syn på var ska vara diplomatiskt representerat. Det har vi från utrikesutskottet understrukit , men haft föga förståelse för från . Jag är ganska säker jag har inlett diskussioner med i den delen på att vi nu ska kunna fullfölja det vi påbörjade men som avbröts, som minns, nämligen idén om att vi skulle ta fram kriterier för var borde finnas diplomatiskt inte bara i utan också i övriga världen. 23 () replik: Jag tycker inte att jag fick något svar i den här repliken heller, men jag välkomnar att ändå ska se till att vi får en rimlig dialog kring de här viktiga frågorna. Jag skulle kunna drista mig till att instämma med från , som anklagat regeringen för att mörka i utrikespolitiska frågor, men så långt vill inte jag gå som samarbetspartner. Ett tips är dock att börja med kom-ihåg-lappar så att vi kan få in genderhandläggare som en fråga på dagordningen för ambassaderna, feminism som en analysmetod, att vi kan diskutera hur vi ska öka stödet till SRHR och den typen av insatser och hur vi ska kunna bistå med att bygga upp kvinnojourer runt om i våra samarbetsländer. 24 () replik: Jag tror att det är klokt för att ha en strategi för var vi ska finnas representerade diplomatiskt. Det finns ju många olika skäl till att vi finns i olika länder. Det alldeles centrala i detta är ju att vi kommer ifrån de gamla föreställningarna att om vi måste utöka i därför att vi där får nya medlemmar i eller får nya kandidatländer så måste vi automatiskt dra ned på andra ställen. Den principen bör vi komma ifrån, och sedan måste vi pröva vad det är för principer som gäller. är det klart att vi också ska ha i minnet att EU:s närvaro stärks, kanske inte minst på den konsulära sidan. Vi kommer snart att diskutera detta i utrikesutskottet. Då kan man också ta med det i bedömningen. Jag kan försäkra att det är min ambition att vi ska kunna ha en god samsyn i var ska vara representerat. Vi kan nu tacka utrikesministern för att vi ska få komma till . Jag vet inte hur som detta har utlovats, och äntligen blir det verkställt. Det är väl , kanske , som det började diskuteras jag har glömt bort det . Det är väl ett bra steg i rätt riktning! 25 (): Den alternativa socialdemokratiska utrikespolitiska deklarationen bär ett namn. Den heter En rättvis värld är möjlig. Det gör den därför att vi ser att vi lever i en orättvis värld, och vi är fullt och fast övertygade om att det går att förändra. En rättvis värld är möjlig. Det är flera socialdemokrater som är anmälda på talarlistan här , och vi försöker beröra några av de områden som vi tror kan leda något närmare en rättvis värld. Jag kommer att ägna mina minuter åt att prata om nedrustning och nedrustningspolitik. Jag hade förmånen att ha en grupp med elvaåringar i . Vi satt i Sammanbindningsbanan och drack läsk, åt bullar och pratade politik. Jag frågade dem: Hur ska vi få en värld som inte har krig och fattigdom? Elvaåringarna funderade, pratade i smågrupper och käkade bullar, och kom de fram med det enkla svaret: Ta bort alla vapen! Inte långt efter det här kom högnivåpanel med en skrivelse som säger att ett av de stora hindren för att nå millenniemålen om fattigdomsbekämpning är vapen, tillgång till vapen, konflikter i världen och det faktum att vi använder pengar till vapen i stället för till fattigdomsbekämpning. Mer än är de samlade försvarsutgifterna i världen. Mindre än en tiondel av det använder den rika världen till utvecklingsbistånd i den fattiga världen. Barn är kloka. De såg det som högnivåpanelen kunde se. Vårt ansvar som politiker är att också göra verklighet av detta. Konkret handlar det om att antalet vapen i världen måste minska. Vi måste få en mer restriktiv, tydlig och hållbar uppförandekod för vapenexport på EU-nivå. Men det handlar också om att den svenska exportpolitiken måste göras tydligare. Svensk vapenexport ska präglas av en restriktiv hållning och av en politik som är anpassad till världen som den ser ut . För sedan lades betänkande på bord. Det har remissbehandlats, och det finns en färdig möjlighet för regeringen att lägga fram en proposition. Som socialdemokrat vill jag ha en restriktiv vapenexportlagstiftning, en vapenexportlagstiftning som tar hänsyn till mänskliga rättigheter och demokrati och som också omfattar import av vapen till . Den socialdemokratiska politiken är tydlig när det gäller Nato. Vi säger bestämt nej till Natomedlemskap. Vi gör det inte, som antydde, för att det är någon gammal tradition. Vi gör det av två tydliga skäl. Vi vill inte ingå i en allians med gemensamma försvarsförpliktelser. Vi vill inte ingå i en militärallians. Det andra skälet är att vi inte vill vara en del av ett kärnvapenparaply, som Nato de facto är. Det leder mig ganska osökt över till nästa fråga, nämligen kärnvapen. Jag känner en djup oro över att världen rustar. Världen rustar, och vi har haft en översynskonferens om som innebar många steg bakåt. Men värre än det är att det pågår en rundning av genom deal med om att ge möjligheter till att ta del av kärnteknik utan att vara en del av . är ett av de länder som måste godkänna det här, ett NSG-land, och min uppmaning till den är: Säg nej! Vi vill inte att fler länder ska ha tillgång till kärnteknik och utveckla kärnvapen. Vi vill ha en nedrustning av kärnvapen, och vi vill ha mindre spridning. Nästa viktiga fråga, där har en stolt tradition, är internationella avtal för att reglera vapenhandel. Vi har arbetat med att reglera klustervapen. har varit mycket aktivt och drivande i arbetet, och vill Socialdemokraterna ta nästa steg. Vi tror att det är dags att ställer sig bakom ett internationellt förbud mot användande av klustervapen ett internationellt förbud med en tydlig definition av vad ett klustervapen är. Det socialdemokratiska partiet vill därför rikta uppmaningen mot regeringen att vid konferensen i säga att är berett att ställa sig bakom ett internationellt förbud mot användning av klustervapen med en tydlig definition av vad detta är. Jag väljer att avsluta här med att kort sammanfatta: Nej till Nato, internationellt förbud mot klustervapen, en tydlig vapenexportlagstiftning som säkrar demokrati och mänskliga rättigheter och en fortsatt kamp mot kärnvapen i världen. 26 i (fp) replik: Jag tycker att det låter väldigt bra när säger att Socialdemokraterna vill ha en mer restriktiv vapenexportpolitik och att vi ska sätta mänskliga rättigheter främst, före ekonomiska intressen. Men jag skulle vilja be förklara hur det hon säger går ihop med det som regeringen gjorde förra mandatperioden. Socialdemokraterna var ju med om att exportera vapen till , och man var med om att importera vapen från . Jag undrar hur det kan gå ihop med det som säger. 27 () replik: Vi har en vapenexportlagstiftning som inte reglerar import dessvärre vilket gör att en regering, oavsett vilken det är, inte kan välja varifrån man importerar. Vi har importerat från och från . I fall stöder vi en diktatur och dess vapenindustri, och i fall stöder vi en ockupationsmakt som konsekvent bryter mot folkrätten, och dess vapenindustri. Det är naturligtvis fullständigt förkastligt. Därför har den socialdemokratiska partikongressen i strid med utredningen varit tydlig med att säga att vi vill ha en reglering också när det gäller import. Samma regler ska gälla för export som för import av vapen för att vi inte ska stödja länder som bryter mot mänskliga rättigheter och demokrati. 28 i (fp) replik: Det är bra att den socialdemokratiska kongressen vill införa en begränsning vad gäller importen, men det finns ingenting i lagen som säger att man måste välja det billigaste alternativet. Det säger inte lagen. Den socialdemokratiska regeringen hade alltså mycket väl kunnat välja att inte köpa lasersikten av och på det sättet stödja den regimen. Sedan fick jag inte något svar på frågan om exporten. Hur kan stå och säga att vi ska ha en restriktiv exportpolitik medan den förra, socialdemokratiska, regeringen inte alls levde upp till de orden utan med ett leende accepterade att till exempel exportera vapen till , något som vi i var starkt kritiska till? 29 () replik: Det jag säger är att det behövs en tydligare lagstiftning, och det behövs en ny lagstiftning som går i samklang med hur vapenindustrierna ser ut i . De är djupt sammanflätade, och därför måste vi ha en tydligare lagstiftning. Jag är ganska övertygad om, även om vi aldrig kommer att få veta det, att om vi hade haft en försvarsminister som gått in och använt ministerstyre gentemot Försvarsmakten och deras inköp hade det funnits en och annan folkpartist som gladeligen anmält detta till . Det får vi dock aldrig veta. Det är bättre att ha en tydlig lagstiftning där vi säger: Import och export ska likställas beträffande kriterierna. Det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. 30 Utrikesminister () replik: Jag vill bara i all korthet säga att det är alldeles utomordentligt att tar upp de viktiga icke-spridningsfrågorna på kärnvapenområdet. Där pågår mycket, och vi måste vara engagerade eftersom det är en bekymmersam utveckling. Vi har anledning att välkomna det preliminära avtal som slöts i i går vad gäller . Vi arbetar intensivt med Iranfrågan och hoppas kunna hitta en väg framåt. Men det vet vi inte . Sedan tog upp . är ju ett land som blivit kärnvapenmakt och som stått utanför icke-spridningsregimen och icke-spridningsavtalen. Där har vi emellertid ett intresse av att på ett eller annat sätt få in som strategisk aktör i många andra frågor och så långt som möjligt få in dem i en heltäckande icke-spridningsregim. Det är en del av avtalet med . När vi ska värdera hur vi tar ställning till detta är det en viktig faktor, tycker jag, att titta på möjligheter att bli en ansvarstagande strategisk aktör och så långt som möjligt komma in i den icke-spridningsregim som tidigare stått helt utanför. 31 () replik: För mig finns inget så långt som möjligt, . För mig finns ja eller nej. För mig är man antingen en NPT-stat, skriver under avtalet, som dessvärre antagligen behöver gås igenom ett varv till, och förbinder sig att icke sprida att nedrusta, inte upprusta eller så är man det inte. Det som , säkert av andra skäl, gör med är att låta dem åka i gräddfil. är en viktig aktör på den globala marknaden, vilket alla i kammaren vet, av andra skäl. Att för att få stöd av tillåta dem att utanför internationella avtal få tillgång till kärnteknik är inte bra. Det eroderar fullständigt möjligheterna till ett avtal som innebär att vi också kan ställa krav på andra stater att nedrusta och att icke sprida. 32 Utrikesminister () replik: Jag noterar och lyssnar. Uppenbarligen är det uppfattning att vi ska förorda att helt och hållet står utanför icke-spridningsavtalet och att vi inte ska välkomna några av de steg som nu tar vad gäller både att bli strategisk aktör och att gå in i kontrollregimen och icke-spridningsregimen. Sedan kommer delar att stå utanför ja. Så är det också med andra kärnvapenmakter. Det är så världen ser ut. Men om vi vill stärka en icke-spridningsregim och inte bara vara talibaner i vår inställning till det måste vi vara beredda att ta de steg som är möjliga att ta. Att säga nej till dem är att försvaga icke-spridningsarbetet. 33 () replik: Min hållning är att vi naturligtvis måste ha internationella avtal som omfattar samtliga, och självfallet är det viktigt att ha med . Men när vi nu går mot en riktning där , av andra skäl, får en gräddfil får det inte ske utan debatt. är de facto en av de 45 stater i som godkänner avtalet med . Det måste finnas en öppen och tydlig debatt där vi säger att vi tycker att det är viktigt att få med och att de ska in i , på ett eller annat sätt. De ska inte ha en gräddfil, och vi ska inte hur ska jag uttrycka det utan att det blir äckligt? köpslå med , som är en viktig marknadsaktör, och ge dem rätten till kärnteknik. Avtalet är viktigt, det är viktigt med en öppen debatt, och det är viktigt att återgå till regleringar, både när det gäller icke-spridning och vilket är minst lika viktigt när det gäller nedrustning av de erkända kärnvapenstaterna. 34 (): i , som jag vanligtvis inte citerar, konstaterade för inte så länge sedan att i mänsklighetens historia trots allt givit större frihet, större välstånd och större välbefinnande för ett stadigt ökande antal människor än tidigare. Han konstaterade bland annat att den globala barnadödligheten halverats på ett par årtionden, att antalet poliofall minskat , att genomsnittsinkomsten ökat som världens befolkning vuxit kraftigt, att antalet krig mellan stater nästan halverats , att en och en halv miljard fler människor lever i samhällen med demokratiska flerpartisystem jämfört med samt att antalet demokratier ökat från 45 till 125 . Världen utvecklas i en positiv riktning trots allt dagligt elände som vi matas med genom medierna. Mycket av den ekonomiska tillväxten sker i och då framför allt i triangeln KinaIndienJapan. Vi har giganterna och som bägge har en rasande snabb ekonomisk utveckling men under olika förutsättningar. Bägge länderna tillhör befolkningsmässigt de största i världen men växer i två helt skilda politiska system som världens största demokrati och som fortfarande lever kvar i en kommunistisk diktatur men har antagit kapitalismens spelregler. och EU:s ekonomier och tillväxt måste stärkas för att stå sig i konkurrensen med borta i väster och med KinaJapanIndien borta i öster. För att hålla en så hög tillväxt krävs tillgång till energi, vilket får en alltmer avgörande strategisk betydelse. Efter att president besökte president står det klart att öppnar för rysk energi. har tecknat ett preliminärt avtal om att bygga fyra nya kärnkraftsreaktorer i , utöver de två som redan bygger. Det finns dock restriktioner mot att hjälpa med kärnkraft eftersom landet inte undertecknat icke-spridningsavtalet. Även är månt om att ha goda förbindelser med . Detta ska ses i skenet av att alltmer växer fram som den största konkurrenten till på den globala arenan. visar nu ett stort intresse för att sälja kärnkraftsteknologi till . Det betyder att utgör en alltmer avgörande bricka i det stormaktspolitiska spelet. För spelar en viktig världspolitisk roll som motvikt till vilja att dominera. Den ryske presidenten har även officiellt framhållit att och är de viktigaste samarbetspartnerna för . som det inom EU alltmer förs diskussioner om att organisationen måste sträva efter att minska sitt beroende av rysk gas och olja finns det således för del närliggande alternativa kunder. och är världens två folkrikaste nationer. Bägge länderna har ett stort behov av energi för sina snabbväxande ekonomier. Ur och perspektiv kan därför vara en självklar samarbetspartner. När statsbudget för 20052006 presenterades beskrevs fattigdomsbekämpningen som central. Anslagen ökade även till primär hälso- och sjukvård samt till grundläggande utbildningar. Pengar satsades också på att förbättra infrastrukturen på landsbygden. Som exempel på den globaliserade ekonomin kan nämnas att den brittiska mobiljätten köpte av den indiska operatören Hutchison för . Priset som betalar har av en del företag i branschen beskrivits som obscent högt. chef , född i men amerikansk medborgare, menar dock att priset är motiverat med tanke på den enorma potential han ser på den indiska marknaden. Antalet nyare mobilabonnenter där växer nu snabbare än till och med i , men trots detta har av befolkning ingen egen mobil, och mobilnäten täcker bara halva landet. Marknaden är alltså enorm. ekonomi växer extremt snabbt. handelsöverskott för januari månad landade på , vilket motsvarar . Jämfört med innebär det en ökning . bnp har stigit med . Förra årets tillväxt landade på . har avancerat till världens fjärde största ekonomi, men man är trots detta inte medlem i G 7-gruppen. Den goda tillväxten sätter nu ytterligare press på att revalvera landets valuta. Enligt många experter är den kraftigt undervärderad, vilket gynnar kinesisk export. I regeringsförklaringen fastslås att utrikespolitik ska vara en tydlig röst för demokrati och mänskliga rättigheter samt att ska vara en del av kärnan i . Det är viktigt att nu tar en aktiv del i och i den globala utvecklingen. 35 () replik: Efter tar över ordförandeskapet i EU. Vi ser framför oss ett EUAfrika-toppmöte och i en nordsyd-dialog. Parisagendan ska följas upp i . Ett förmöte planeras .