prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Vår politik bygger också på att som ett självständigt land med egna lagar och välfärdssystem trots allt, som sagt, måste ha en reglerad invandring. Det innebär, för att upprepa det, att en del får nej. Har det blivit nej tycker jag att man ska acceptera principen att man ska lämna landet. Där har också ett arbete inletts från sida för att på olika sätt underlätta återvändandet. Man har börjat med återvändandebidrag. Man tar reda på hur förhållandena är i det land dit personen ska flytta tillbaka, om det finns bostad och så vidare, om det är realistiska möjligheter att återvända. Det ska man naturligtvis fortsätta att göra. Det är viktigt att ingen människa kastas ut till någonting som hotar liv eller hälsa. Men själva principen, att måste en person som fått avslag återvända även mot sin vilja, måste vi trots allt acceptera. Där skulle jag vilja fråga kanske framför allt och : När tycker han att man ska utvisa människor mot deras vilja? Ska man göra det ? Ska man aldrig göra det? Ja, då öppnar vi för en totalt fri invandring i . Jag tycker att det är en viktig fråga att besvara. Jag inser att jag har dragit över tiden, vilket jag brukar försöka undvika. Jag ber om ursäkt för det. Avslutningsvis vill jag på nytt framhålla att utgångspunkten för mig är att ska fortsätta med en human flyktingpolitik och att vi också ska öppna för människor utanför EU att komma hit och arbeta. Ska vi klara detta måste vi fortsätta på den väg vi är , med ett rättssäkert och konsekvent system för att bevilja uppehållstillstånd. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 27 () replik: Jag börjar med att svara på den direkta fråga som riktades till om hur vi vill påverka även om vi vill gå ur EU. Min uppfattning är att vi är med i EU och att vi realistiskt sett kommer att vara kvar i EU . Därför ska vi naturligtvis också vara med och påverka. Det innebär inte att jag tror att en gemensam flyktingpolitik är bra för , eftersom jag tror att den i så fall kommer att försämra möjligheterna för många migranter att komma in i EU. Jag menar att det är väldigt viktigt att även andra människor får röra sig runt i världen som de vill. tar vi emot många flyktingar, men andra länder tar emot andra migranter. Det ska de naturligtvis kunna fortsätta med utan att behöva känna sig styrda att ta emot bara flyktingar. Risken är ju att det blir så. Därför tror jag inte att den gemensamma asylpolitiken kommer att bli bra. Men om det skulle visa sig att det förslag som kommer är bra för människor i världen kommer jag att vara den första att applådera det. Jag är dock inte riktigt säker på att det kommer att vara så. Jag begärde replik för att jag ville återkomma till det sade om in- och utvandringen , att det var många som så att säga flyttade hit och många som flyttade härifrån. tog jag reda på hur många som har flyttat in i och ut ur landet sedan man började räkna. Det är ungefär 3 miljoner åt båda hållen, med en liten övervikt för dem som har flyttat hit. Här tar min talartid slut. Du får kommentera det jag har sagt, så kommer jag med min fråga i nästa replik. 28 () replik: Det sista som sade är helt riktigt. Jag sade också i min inledning att vi har både utvandring och inflyttning och att det är positivt med människor som rör sig över gränserna. Jag tillhör inte dem som utmålar det som något otroligt hot att det kommer människor hit till eller till . Tvärtom är det bara bra. Det ska ske under ordnade former och under former som innebär anständiga förhållanden för dem som kommer och att de får möjlighet att komma in i samhället. Jag använder inte flyktingströmmarna för att skrämmas, som en del kanske gör på olika håll i . Det gör nog ingen i . När det gäller diskussionen om EU förstod jag inte riktigt svaret. menade att det på något sätt skulle bli sämre för flyktingarna om vi fick en gemensam flyktingpolitik, som hon säger att det är många EU-länder som nästan inte tar emot några flyktingar alls. Hur länge ska vi på ett anständigt sätt kunna möta den stora flyktingström som finns om det bara är och några få länder till som tar emot ett anständigt antal flyktingar? Då blir det alldeles för många som inte får det skydd vi anser att de skulle behöva. För mig är det självklart att vi delar på ansvaret. Utgångspunkten är, som riksdag har slagit fast, att vi väntar oss att det totala antalet flyktingar till ska öka om vi delar på ansvaret. Jag förstod inte riktigt logiken i resonemang. Det måste vara bättre om kan ta emot fler flyktingar, och det kan man om vi får ett organiserat samarbete där vi också solidariskt fördelar ansvaret. 29 () replik: Då utgår jag från att också menar att vi ska ta solidariskt ansvar för övriga migranter. Tänk på alla dem som har kommit till . Av dem är det bara 5 0006 000 som har sökt asyl som politiska flyktingar. Övriga är andra typer av migranter som tar sig till . Men inte sjutton tycker vi väl att de som kommer med båtar över inte är att räkna som flyktingar? Jag är rädd för att man försöker stänga ute hela denna grupp av andra migranter genom den gemensamma asylpolitiken. Men, som jag sade, om det är ett bra förslag är jag den första att ställa mig bakom det. kommer jag till min fråga. Du talade förut om detta med respekten för fattade beslut. Det har vi diskuterat tidigare också. Med en ny utlänningslag som fungerar på ett bättre sätt än den tidigare och om besluten uppfattas som rättvisa är det lätt att också respektera besluten. Men när besluten inte har uppfattats som rättvisa, vilket man gör i hela den grupp personer som lever gömda , så är det svårt att för den som blir drabbad att ha respekt för beslutet. Jag tycker att det är viktigt att alla partier här i tar ett ansvar för hela den här stora gruppen som hamnade mellan stolarna, mellan två lagstiftningar. Vi pratar om arbetskraftsinvandring, vilket jag tycker är mycket bra. Vi behöver få hit människor. Vi vill kanske till och med aktivt gå ut och söka människor utanför gränser, som vi skickar tillbaka flera tusen härifrån. Den logiken går inte riktigt ihop. Jag undrar vad syn är i den frågan. 30 () replik: Både när det gäller dem som har kommit med båtar till och när det gäller dem som lever som så kallat gömda i är det naturligtvis väldigt förenklat att säga att alla har flyktingskäl. När det gäller dem som kommer till vet vi det inte eftersom många av dem inte har prövats. Vi har ju i ett system där de som söker asyl prövas. Många har inte sökt asyl utan bara kommit dit och arbetar svart. I har ärendena ändå prövats. tillhör dem som har frågat varför en del av oss var med och diskuterade amnesti inte precis före valet, men under 20052006 men inte gör det . Man kan diskutera om det var bra eller inte, men då hade vi ohyggligt långa handläggningstider och en väldig massa människor gick runt i systemet. Några av oss tänkte då att vi en gång, som en rent tillfällig åtgärd när vi går in i ett nytt system, skulle ge dessa människor en chans att få prövning. Med den tillfälliga lagen och prövningen blev det så att över hälften av de gömda flyktingar som hade barn fick uppehållstillstånd. Att , när människor har fått sin sak rättsligt prövad, utgå från att alla på något sätt är felaktigt behandlade kan inte vara rimligt. Det är naturligtvis ofta många tragiska människoöden som man lätt engagerar sig i när man möter dem, men att utgå från att alla som lever här som så kallat gömda har råkat ut för rättsröta och fått sina ärenden felaktigt avgjorda är att förenkla saken. Så tror jag inte att det är. 31 (): Debatten har pågått länge, så jag ska försöka att hålla mig inom min anmälda talartid. Inget system är starkare än dess svagaste länk. Det gäller också på området migration. Vi som anser att det behövs ett regelverk även på detta område måste vara angelägna om att de lagar, regler och internationella överenskommelser vi har ingått fungerar på ett avsett sätt. För oss kristdemokrater är en human flykting- och migrationspolitik en självklarhet, liksom att vårt land tar ansvar för sin del av det internationella åtagandet. Vi blir ibland påminda om att migrationsprocesser inte följer det som vi har avsett, och det berör många ja, jag hoppas alla illa när människor far illa på grund av felaktig behandling och övergrepp. Detta förhindrar oss inte att hävda och verka för en riktig migrationsprocess. har beslutat om en ny instans- och processordning, vilken samtliga partier ställt sig bakom och som varit i funktion i . Det är något tidigt att dra definitiva slutsatser, men det finns goda skäl att hävda att beslutet var riktigt och att den utvärdering som pågår kan bli ett bra instrument för att utveckla och förbättra beslutsprocessen och handläggningen av ärenden. Det är dock tvivelaktigt att i ett för tidigt skede politiskt ingripa utifrån enstaka ifrågasättanden. En viktig länk i den svenska asyl- och migrationsprocessen är . Även om det ibland kan finnas frågetecken i ett enskilt ärende måste man tillstå att det har skett en förbättring . Det var glädjande att ta del av den debattartikel i där nya generaldirektör öppet inbjuder till samverkan med olika frivilligorganisationer. Om denna ökade samverkan realiseras finns det förutsättningar för bättre och sakligare informationsutbyten i ärenden och aktuell landinformation. Vi kristdemokrater avvisar tankar på en återgång till förläggningar för asylsökande då detta inte löser några problem. Vi tror i stället på en ökad samverkan med kommuner i kombination med en förbättrad arbetsmarknad och flera arbetstillfällen runt om i vårt land. Det som kommuner ofta ger uttryck för är att det långvariga ansvarstagande som man påtar sig tidigare ofta har medfört stora kostnader och annan problematik. För en alliansregering med arbetslinjen i fokus och mod att tänka och besluta i nya banor, där arbetsmarknaden kan öppnas upp, får protektionismen inte sitta fastklistrad bakom ratten. Detta innebär inte ett huvudlöst agerande utan att man fortsätter arbetet för ett där de som kan bidrar efter bästa förmåga med sin del. Jag ska nu ta upp ett område som vi inte har berört här tyvärr. De som tror att vi kan isolera oss från omvärlden med gott resultat genom att utestänga människor från andra länder har valt att sätta på sig de stora skygglapparna, som i sin förlängning innebär en utarmning av den svenska välfärden. Vi som tror på ett öppet demokratiskt samhälle och ett okränkbart människovärde verkar för de möjligheter som en väl fungerande migrationspolitik ger. Det är också därför som legitimiteten ökar med regeringens tydliga arbetslinje för alla som befinner sig här. Det blir smått patetiskt när man hör en del företrädare för icke-riksdagspartier försöka räkna fram vad invandring och migration kostar oss. I all ekonomi finns det både plus- och minussidor, vilket man givetvis lämpligt glömmer bort. Om man tänker sig att de tjänster som nysvenskar och andra icke-svenskar utför i skulle upphöra skulle flera delar av vårt samhälle stanna. Den ekonomiska effekten går knappast att överblicka. Detta faktum förhindrar inte att vi har anledning att återkommande se över befintliga regelverk och utvärdera desamma. Om vi vill att den svenska migrationspolitiken ska fungera är vårt engagemang i EU:s migrationspolitik ett måste. Vi kristdemokrater är inte alltid tillfreds med hur delar av EU:s migrationspolitik fungerar i praktiken. Det gäller bland annat , flyktingmottagning och bördefördelning vid större flyktingströmmar. Det behövs också gemensamma åtgärder mot människosmuggling, det mest förnedrande som någon kan ägna sig åt. Vi väljer dock att arbeta inom gemenskapen för det vi tror på och att göra livet bättre för de människor som kommer till vår kontinent. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 32 Statsrådet (): Migrationsfrågorna har alltid varit föremål för en intensiv politisk uppmärksamhet, men sällan har migrationsfrågorna stått högre på den politiska agendan än vad de gör . Människors ökade möjligheter och vilja till personlig förbättring av sina livsvillkor, världsekonomins globalisering, asylsökandes möjligheter till skydd och de demografiska utmaningar som och västvärlden står inför är samtliga exempel på vilken betydelse som möjligheterna till migration har för oss alla. En central fråga för regeringen är att effektivt kunna möta de utmaningar som ett ökande antal asylsökande innebär för vårt land och sträva efter att prövningen av asylansökningar ska hålla hög kvalitet i alla led. Den nya instans- och processordningen lägger en god grund för det arbetet även om det fortfarande finns förbättringar att genomföra. Mottagandet av asylsökande är centralt för att fortsatt ska kunna ha en generös asylpolitik och för att vi även framgent ska kunna vara en för dem som söker skydd. Trots att det har skett stora förändringar på asylområdet har regelverket kring mottagandet inte setts över . Det finns behov av att ta ett helhetsgrepp över hela mottagandet. Regeringen har därför beslutat att ge i uppdrag att se över lagen om mottagande av asylsökande med flera, alltså den som kallas LMA. Utgångspunkten för översynen är att mottagandet ska bidra till en rättssäker, effektiv och human asylprocess med kort handläggningstid som underlättar de asylsökandes möjligheter till sysselsättning och egenförsörjning. Inom migrationspolitiken, liksom överallt annars i regeringens politik, förs nu arbetslinjen in. Detta sker genom ett ökat fokus på egenförsörjning och på medverkan till att göra sig anställningsbar genom organiserad sysselsättning. Mottagandet ska stödja den sökande, både asylansökan prövas och vid ett beviljande av uppehållstillstånd, liksom möjliggöra ett snabbt återvändande efter ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. För regeringen har det varit viktigt att noga lyssna in vad kommuner och ideella organisationer har haft för synpunkter. Vidare har erfarenheter från dem som själva är eller har varit i asylprocessen spelat stor roll vid utformningen av utredarens uppdrag. Eftersom både kommuner och ideella organisationer har mycket att tillföra redan under asylprocessen ges ett särskilt uppdrag till utredningen att belysa hur de ideella organisationernas engagemang inom mottagandet bäst kan tillvaratas, breddas och fördjupas. Frågan om hur staten kan stimulera och medverka till att dessa i större omfattning än vad som är fallet kan spela en aktiv roll i mottagandet ska också ses över. Utgångspunkten för hela regeringens reformarbete är att vägleda människor genom incitament och genom stimulans. Denna grundval finns även med i utredningen insatser och incitament för snabbare arbetsmarknadsetablering för nyanlända flyktingar m.fl. som rör dem som fått uppehållstillstånd och som tillsatts av min kollega integrationsminister . När vi talar om mottagandet får inte frågan om återvändande glömmas bort. De som inte beviljas uppehållstillstånd efter en rättssäker domstolsprocess förväntas acceptera ett sådant beslut och lämna landet. Om så inte sker riskeras i förlängningen trovärdigheten och hållbarheten för asylsystemet och då också möjligheten att ge skydd till dem som behöver det. Tiden från ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till utresa kan vara lång. Orsaker till att återvändande dröjer efter lagakraftvunnet beslut ska belysas i utredningen, så att ett effektivt återvändande underlättas. Självfallet innebär all migration också en stor utmaning för framtiden. Det är en utmaning att underlätta laglig migration och öppna nya och enklare vägar för den som vill röra sig över gränserna. Det blir en av uppgifterna för oss som tror på att denna rörlighet leder till välstånd och utveckling såväl för den enskilde som för världens stater. En av dessa vägar är arbetskraftsinvandring. var ett arbetskraftsinvandringsland. Men domineras synen på invandring i vårt land helt av asylperspektivet, detta trots att arbetskraftsinvandring bidrar till att vitalisera arbetsmarknaden och ekonomin genom att möta behovet av arbetskraft men också genom de kunskaper och erfarenheter som dessa personer för med sig från sina hemländer. Regeringen kommer därför i vår att presentera en proposition för där det föreslås ökade möjligheter för utomeuropeisk arbetskraftsinvandring till . Vi ser det som ett av flera instrument i arbetet för att motverka arbetskraftsbrist och upprätthålla arbetskraftsutbudet i vårt land. Det är ett instrument som kan komplettera åtgärder för att tillvarata arbetskraft som redan finns inom landet. Trots att det finns en arbetslöshet i finns det en stor brist på arbetskraft inom vissa yrken och inom vissa sektorer på arbetsmarknaden. Nästan vart tredje småföretag uppger bristen på personal som största hindret mot tillväxt. Inom byggindustrin uppger mer än två tredjedelar av företagen arbetskraftsbrist som den främsta flaskhalsen. Om dessa företag ges möjlighet att enklare anställa utländsk kompetens skulle de kunna växa och sysselsätta arbetskraft som redan är bosatt i landet. Lägg därtill vår demografiska utveckling, med en åldrande befolkning och ökande försörjningsbörda för dem som arbetar, så blir det tydligt att ökad arbetskraftsinvandring kan bidra till att säkra vår framtida tillväxt och välfärd. För att det reformerade regelverket ska ge ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring ska det ta sin utgångspunkt i efterfrågan på arbetskraft och präglas av flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. Den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen ska upphöra. Det är i stället arbetsgivarens bedömning av behovet av rekrytering från utlandet som ska vara avgörande. Vi förutsätter att den enskilda arbetsgivaren har bäst kunskap om vilken kompetens som behöver rekryteras till arbetsplatsen. Så länge den som invandrar för att ta anställning tillförsäkras samma villkor avseende lön och övriga anställningsvillkor som gäller för personer som redan är bosatta i landet finns ingen anledning att sätta upp några trösklar. Tvärtom för att ska framstå som attraktivt i en internationell konkurrens om arbetskraft måste vi sänka våra trösklar och välkomna dem som vill komma hit för att arbeta. När vi står här i kammaren för att debattera den svenska migrationspolitiken är det också viktigt att komma ihåg att dessa frågor inte enbart kan hanteras på nationell nivå. Människors rörlighet över gränser är en fråga som per definition är internationell. Inom EU har kommissionen inlett den andra etappen i arbetet med att ta fram ett gemensamt asylsystem för Europeiska unionen. Den fria rörlighet som vi har innebär ett behov av gemensamma regler kring inresa och vistelse. Regeringen välkomnar detta arbete och tar aktiv del i det. Vår utgångspunkt är att det gemensamma asylsystemet bör vila på ett gemensamt regelverk, med bibehållen nationell prövning. I detta arbete verkar regeringen för en stärkt ställning för asylsökande i . värnar den enskildes rätt att söka asyl och få en rättssäker prövning även internationellt. Kommissionen väntas lägga fram de första förslagen till rättsakter . Arbetet med utformningen av det gemensamma asylsystemet är därmed en fråga som vi kommer att få anledning att komma tillbaka till framöver i denna kammare, och det kommer därutöver att vara en prioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen . Regeringens nya perspektiv på migrationspolitiken kommer att vara till gagn för , för alla oss som bor här och inte minst dem som av olika anledningar vill komma till vårt land. Migrationen över våra gränser är omfattande och kommer sannolikt bara att öka framöver. Jag är tacksam över att få vara delaktig i den reformering av den svenska migrationspolitiken som genomförs. Den initierade översynen kommer att förbättra mottagandet och anpassa det till moderna förhållanden. Den nya instans- och processordningen och finslipningen av densamma säkerställer en rättssäker prövning som vi alla har anledning att vara stolta över, och genom den kommande propositionen om arbetskraftsinvandring öppnas äntligen fler vägar att komma till vårt land. I detta anförande instämde , , , och (alla m), , och (alla c), () samt (). 33 () replik: Det hade varit enkelt att invända mot mycket av det framförde. Avsaknaden av resonemang om hur man ska skapa lagliga vägar att söka asyl är skriande. Jag hade också mycket väl kunnat använda min tid till att kritisera beskrivningen av arbetskraftsinvandring som den enda positiva reform som kommer utan tillstymmelse till riskbedömning av de villkor som människor tvingas arbeta under. Kanske borde jag också säga någonting om den hårda attityd migrationsministern intar mot de papperslösa och gömda som lever i de som arbetar och städar för att vi andra ska kunna äta på hamburgerrestauranger eller sova på hotell utan att vi ens märker att de är där. Men jag väljer att inte göra det. Jag ska i stället försöka att bjuda in migrationsministern till ett gemensamt initiativ. Det är ovanligt att jag gör det, för jag har sällan tilltro till att vi kan komma överens. Men jag tänkte ändå pröva. befinner sig 60 personer på Guantánamobasen. De är till och med av bedömda som oskyldiga, men de kan inte återvända till sina hemländer. De kan inte heller enligt speciell terroristlagstiftning prövas för att ta reda på om det föreligger risk för att de drabbas av tortyr eller förföljelse om de återvänder. I går röstade igenom ett förslag som innebär att EU och EU:s enskilda medlemsstater skulle kunna ta emot dessa personer. Min fråga till migrationsministern är: Skulle vi i riksdag möjligen, över parti- och blockgränser, kunna hitta ett sätt att komma överens om att ge en signal, inte ett beslut förstås, men en signal om att det också vore möjligt för att ha den åsikten och att också ta emot personer som till och med av har betraktats som oskyldiga? 34 Statsrådet () replik: Det är, vilket är väl medveten om, som fattar beslut i frågor om uppehållstillstånd i . ska göra det i enlighet med det regelverk som riksdag och regering har fastställt i laga ordning. Varken regeringen eller jag som enskilt statsråd ska uttala oss i frågor där det finns risk för att myndighetens fristående beslutsfattande påverkas. Därmed faller också resonemanget om att vi här från kammaren skulle skicka signaler eller motsvarande. Det är definitivt inte den ordning som gäller för fristående myndigheter i vårt land. Rent faktiskt är det så att det i det fall som tar upp förmodligen är flyktingkvoten som har som skulle kunna aktualiseras, eftersom det handlar om personer som inte befinner sig i . Regeringens formulerade uppdrag till på den här punkten är väldigt klart. Det innebär att vidarebosättningens funktion är att erbjuda skydd samt utgöra ett sätt att dela ansvaret med länder som hyser stora flyktinggrupper. Hur detta ska gå till i detalj är någonting som äger såsom varande självständig myndighet och är alltså ingenting som vi i kammaren har att ta ställning till här . Jag tänker definitivt inte göra det, regeringen tänker inte göra det, och jag tror att kommer att finna att attityden från kammarens ledamöter i övrigt kommer att vara ganska sval till detta initiativ och det med rätta. 35 () replik: Jag borde kanske ha insett att inte avser att uttala sig i kammaren i detta sammanhang. Det kan till och med finnas en viss logik i att han inte gör det. Jag har inte heller föreslagit vare sig ett nytt regeringsbeslut eller ett riksdagsbeslut i frågan. Däremot finns det ingen anledning för enskilda riksdagsledamöter att tveka över möjligheten att uttala sin politiska åsikt i denna fråga. Ingen här i kammaren behöver känna sig styrd av några särskilda regler som säger att riksdagsledamöter inte får ha åsikter om människors rätt att komma till . Var och en har möjligheten att underteckna den namninsamling som vi inleder. EU-parlamentarikerna har i stor utsträckning gjort det, rakt över parti- och blockgränser. Vår förhoppning är att man inte uppfattar detta bara som ett initiativ från utan att man också från andra partier är beredda att göra likaledes här i .