prot · GU0982 · 2007-03-27 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att lämna besked om vilka medel som ska avsättas till investeringar i kollektivtrafiken samt vilka initiativ jag avser att vidta för att stimulera fler att resa kollektivt. Låt mig inledningsvis betona att jag, precis som jag skrivit i svaret på skiftliga fråga, anser att en väl fungerande kollektivtrafik är av stor betydelse för framtidens . En effektiv och attraktiv kollektivtrafik bidrar till fler jobb och växande företag, ger livskraft i alla delar av och en bättre miljö. Därför är det viktigt att ha moderna och välfungerande kommunikationer som underlättar vardagen för människor och företag. Det är viktigt att i det här sammanhanget nämna att ansvaret för planering och finansiering av lokal och regional kollektivtrafik ligger på de länstrafikansvariga och deras trafikhuvudmän. Statens traditionella roll när det gäller den lokala och regionala kollektivtrafiken är att kunna lämna bidrag till investeringar i vissa kollektivtrafikanläggningar, till exempel till stationer, forskning och utveckling, samt att se till att det finns ett fungerande regelverk. Som svar på första fråga vill jag meddela att regeringen har gett trafikmyndigheterna och i uppdrag att utarbeta underlag som ska ligga till grund för regeringens arbete med en proposition om inriktning av åtgärderna i järnvägs- och väginfrastrukturen för planeringsperioden 20102019. Myndigheterna kommer att redovisa uppdraget . Därefter avser regeringen att föreslå en ekonomisk planeringsram och fördelning av ramen på olika angelägna åtgärder. Efter behandling och beslut med anledning av propositionen avser regeringen att besluta om ett uppdrag om upprättande av förslag till nya långsiktiga infrastrukturplaner. Med detta som bakgrund vill jag här inte föregripa myndigheternas uppdrag. Vad gäller frågan om vilka initiativ jag avser att vidta för att stimulera fler att resa kollektivt vill jag nämna det uppdrag som och har fått att gemensamt ta fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling. I uppdraget ingår att ta fram förslag på åtgärder för att kollektivtrafikens andel av transporterna ska öka. Just nu genomför myndigheterna i samverkan med bland annat Kommuner och Landsting samt en serie regionala konferenser för att fånga upp synpunkter från alla berörda aktörer. Det är ett glädjande stort intresse för dessa konferenser. Jag utgår från att den breda samverkan som är en viktig del i uppdraget och som bland annat kommer till uttryck i dessa konferenser kommer att leda till ett stort antal förslag om vad som kan och bör göras av olika aktörer för att bidra till kollektivtrafikens utveckling och konkurrenskraft. Det vore förmätet av mig att inte respektera denna process genom att innan uppdraget är redovisat komma med ytterligare initiativ till att stimulera kollektivtrafiken. Däremot kommer vi att påbörja en översyn av lagstiftningen på kollektivtrafikområdet, vilket är i linje med vad som föreslogs i den senaste transportpolitiska propositionen. I övrigt har jag inga planer på att nu ta ytterligare initiativ för att stimulera till ett ökat kollektivt resande innan och har presenterat sitt handlingsprogram. Ett heltäckande handlingsprogram inklusive långsiktiga åtgärder kommer att redovisas till regeringen . 95 (): FN:s klimatrapport visar tydligt att transporter påverkar miljön och därmed klimatet. Därför måste vi som politiker kraftsamla och genomföra insatser för att minska växthusgasutsläppen. Det gäller att hålla fast vid de strategier som vi lade fast under den socialdemokratiska regeringen för att nå de miljömål som vi har satt upp. Men det handlar också om att utveckla och konkretisera målen och föra en aktiv miljöpolitik. I det här sammanhanget, herr talman, vill jag säga att trafiksituationen i har stor betydelse eftersom trafiken är så omfattande och så många bor här. I min hembygd, , bor av landets befolkning på av landets yta. Här är det förutom miljömässigt också samhällsekonomiskt lönsamt att satsa på kollektivtrafiken. Min hembygd växer också så det knakar. Bara blev vi 28 000 fler nollåttor. De flesta har jobb, även om 33 000 fortfarande söker ett. Men alla behöver resa, om inte till jobbet så för att söka jobb eller för att hämta ut pengar, komma till affären, till en god vän eller bara för att komma ut och resa. Då gäller det att resa smart, tillsammans, resa kollektivt. Framtida transportsystem måste vara uthålliga och bidra till ekonomisk och social utveckling utan att tära på naturens resurser. Jag är glad för att statsrådet i svaret säger att det är viktigt för en bättre miljö att ha moderna och välfungerande kommunikationer som underlättar vardagen för människor och företag. Det är viktigt att kollektivtrafiken är tillförlitlig, alltså går rätt och tätt och är snygg och trygg, för att resenärerna ska välja att åka kollektivt. Då undrar jag: Tycker verkligen att så är fallet? Är den spårbundna trafiken välfungerande i landets mest tätbefolkade region? fick SL betala i ersättning för utebliven trafik. Det är 4 miljoner mer än året innan. SJ betalade under ungefär 40 miljoner. Jag undrar därför om ministern ämnar satsa mer för att det ska bli en bättre trafik. Det har i medierna figurerat en uppgift om 4,5 miljarder, och ministern sägs ha sagt att SL kan söka pengar därifrån. Jag vill då bara uppmärksamma på att dessa pengar redan är fördelade. Från SL har jag inhämtat att SL har fått 1 127 000 000 plus 660 miljoner i bidrag till fordon enligt gällande plan för 20042015. Det blev 27 pendeltåg, 10 spårvägsfordon och 25 tunnelbanevagnar. I gällande plan är hela beloppet fördelat, så någon årlig ansökan blir det inte. Det är ju bra att ni fångar upp synpunkter på regionala konferenser, men utan att jag har deltagit i någon kan jag säga att en synpunkt som jag hoppas har kommit fram tydligt är att det behövs pengar, mer pengar. Min fråga blir därför ganska enkel: Kommer ministern att satsa mer pengar på kollektivtrafiken för att fler ska resa smart? I detta anförande instämde , , och (alla s). 96 (): när infrastrukturminister har chansen att verkställa de ambitioner som hon som ansvarig minister har för kollektivtrafiken blir det inte mycket. Med tanke på den ibland så massiva kritik som och övriga högerpartier har levererat mot oss socialdemokrater , hade åtminstone jag förväntat mig några konkreta förslag från , men av det ser vi intet. I stället väljer att i mer allmänna ordalag tala om vad hon vill. Jo, hon vill ha en välfungerande kollektivtrafik, och den ska vara attraktiv och modern. Vad står en välfungerande kollektivtrafik för, ? Vad vill ni? Sedan berättar att regeringen har gett trafikmyndigheterna och i uppdrag att utarbeta underlag som ska ligga till grund för regeringens arbete. Men vad vill då regeringen? Vad är det för direktiv ni ger? Vart tog alla era vägen, ? De är som borttappade. Allt det ni sade er vilja när ni satt i opposition, gäller inte det när ni styr , infrastrukturen och kollektivtrafiken? Vad är det som gäller ? Kommer det att bli några ytterligare till glesbygdstrafiken? Det ville ni varje fall anslå . Vad säger ni om de kommuner och landsting som ni tyckte var så ekonomiskt ansträngda att de inte hade några möjligheter att satsa de nödvändiga resurser till kollektivtrafik som krävs när staten drar sig tillbaka? Jo, kräver ni av samma kommuner och landsting att de ska finansiera till exempel delar av . Hur går det ihop? Kollektivtrafiken måste byggas ut framför allt i växande storstadsregioner, säger ni i en reservation från förra . Här behöver staten ta ett utökat ekonomiskt ansvar, konstaterar ni vidare. Hur ska det gå till, , när ni i samma reservation hävdar att ni inte anser att ökade skattesubventioner är en långsiktig lösning för driften av kollektivtrafik? Jag menar att det inte är trovärdigt. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att högeralliansen inte kommer att satsa några ytterligare statliga pengar på kollektivtrafiken. De till glesbygdstrafik som talade sig så varmt för kommer inte att bli verklighet. Det kanske inte är så konstigt nu när ni har allierat er med som har en helt annan grundsyn på kollektivtrafiken än vad ni inom har eller snarare har haft. sade i en debatt om kollektivtrafiken: Vi måste inse att kollektivtrafiken inte är ett alternativ för alla utan bara för ett fåtal utanför storstadsregionerna. Är det av den anledningen som ni nu väljer att inte satsa några ytterligare på glesbygdstrafik, det som ni tyckte var så viktigt? Vad är det som gäller ? Hur vill infrastrukturminister utveckla kollektivtrafiken nu när hon har chansen och ni i högeralliansen styr ? Tänker ni sätta någon grön prägel på era förslag, eller blir det den blå moderatfärgen som får regera? Jag vill ha svar. I detta anförande instämde , , och (alla s). 97 Statsrådet (): Det är mycket riktigt som säger. Kollektivtrafiken kommer att vara avgörande för att vi ska ha bra lösningar i framför allt våra storstäder. Det är inte enbart för dem som bor mitt i staden och dem som bor i . Det är en del i att skapa bättre förutsättningar för ganska jämställda arbetsmarknadsregioner. Vi vet att kollektivtrafiken är viktig för att också kvinnor ska ha möjlighet att ha samma arbetsmarknadsregioner och kunna bo och verka på olika ställen precis som männen gör . Då är kollektivsatsningar väldigt avgörande. ställer specifikt frågan om kollektivtrafiken i . Låt mig uppehålla mig lite grann vid det. Det är trots allt trafikhuvudmännens ansvar. nämner en uppgift i en intervju. Det har refererats till 4 ½ miljarder för kollektivtrafiksatsningar. Det är mycket riktigt så. Det finns 4 ½ miljarder för perioden fram . I den finns det medel till lokaltrafik. Där har lokaltrafik hitintills fått nästan 600 miljoner. Det finns också fortsatt avsatt pengar i budgeten. Det är totalt uppemot 1,8 miljarder. Det är naturligtvis en del av det som tillfaller lokaltrafik för pendeltåg, tunnelbanevagnar och spårvagnar. Där är staten en medaktör i att förbättra situationen i . Det är också viktigt att vi ser bristen på underhållssidan vad gäller spår i och åtgärdar det för att det ska fungera för den spårbundna trafiken. Där har vi också omprioriterat för så att man kan börja tidigare med det som behövs i för att fylla det underhållsbehov som finns. Det behövs för att den spårbundna trafiken ska kännas säkrare för människor som använder sig av kollektivtrafik och spårbunden trafik. Man måste komma och måste kunna lita på den trafiken även om det snöar. Det är en del av detta. Vi ska se över infrastruktur. Det gäller diskussionerna om den spårbundna kapaciteten och kontra tredje spåret. Det har ett värde. Regionerna sade mycket tydligt att det här krävs en lösning med citybana. De sade: Vi kan inte acceptera tredje spåret, eftersom det inte blir en fullödig kapacitet för oss som sitter i , eller till och med i . Man pläderar därför för . Den är inte finansierad. Det är för mig ganska naturligt att vi då måste veta vilken prioritering man gör och om man känner att man är och vill vara delaktig i att hitta finansieringar för de stora investeringar som ska göras. politiker, och där har ni kanske också delvis varit involverade, har fattat beslut om en Citybana för 7 miljarder. är kostnaden beräknad till 17 miljarder. Det är klart att det är en ekvation som inte går ihop. Här krävs det mycket delaktighet i den samlade lösningen, och där är kollektivtrafiken en del. Staten har ett ansvar att hitta en vidare överenskommelse och prioritering i en större region. 98 (): Jag är glad att nu så pass tydligt säger att behövs. Jag får hoppas att hon också är med och klubbar igenom att den kommer till stånd. Det behövs mer pengar. sade själv att det också behövs investeras i den infrastruktur som finns . Där har , SJ och SL sagt att de vill halvera antalet förseningar i . De vill ha 1,7 miljarder för att kunna göra det. Förseningarna kostar , eller för dem som pendlar i regionen. Det är inte heller småpotatis. De 1,7 miljarderna är ganska snabbt hemräknade. Det är också viktigt att man börjar fundera på: Vad finns det för pengar vi kan använda till detta? sitter tillsammans med . De kommer snart att klubba igenom här i kammaren att det ska bli trängselskatter. Men dem vill man inte använda till kollektivtrafik! De ska gå till vägar som man vill bygga. Varför inte låta intäkterna också gå till kollektivtrafiken? Det är gott och väl att fru ministern anammar det socialdemokratiska uppdraget till och och tar fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling. Det var det som vi aviserade i propositionen Moderna transporter . Men ställer du också upp på att utöka de ekonomiska incitamenten för att öka kollektivtrafikens attraktionskraft? Det undrar jag. Vad händer med den av den förra regeringen aviserade utredningen om skattelättnader för att stimulera till kollektivt resande? Jag undrar också vilka fler initiativ än att samla till en konferens som statsrådet avser att ta för att stimulera fler att resa kollektivt. Statsrådet vill väl ändå att fler ska åka kollektiv? Handen på hjärtat, ställer vår centerpartistiska infrastrukturminister verkligen upp på den tidigare förfrågan från framför allt som har en förhoppning om att konkurrens och marknadslösningar ska lösa allt detta? Är det inte så att vi måste säga till att nu räcker det? Säg i stället att regionen själv ska få bestämma om intäkterna från trängselskatten så att man kan satsa mer pengar på kollektivtrafiken i den här regionen där faktiskt 600 000 åker bara med SL . Sedan tillkommer de från övriga som också kommer hit för att arbeta. möts vi av utrop i raspiga högtalare om förseningar och inställda tåg på grund av signalfel, växelfel, vagnfel och personalbrist om det inte är lövhalka förstås, men det är det ju inte . Låt oss få använda också trängselskatten till att investera i kollektivtrafiken! 99 (): har inte sagt så mycket mer sedan sist jag var här uppe talarstolen. Jag kan bara konstatera att ni har haft på er att formulera ett alternativ till vår politik. Men vad har ni lyckats åstadkomma, ? Vad har ni gjort? Vad vill ni? Vilka ambitioner har ni? Hur vill ni att kollektivtrafiken ska utvecklas i ett borgerligt styrt ? har ni chansen att tala om det. är det ni som bestämmer. Men svaren lyser med sin frånvaro, och det är kanske inte så förvånande. Det som vill säger nej till. Det som säger nej till tycker inte om. Det inte tycker om reagerar på. Det är en stor splittring vad gäller kollektivtrafik som har att hantera. Det kanske inte är så lätt. Av alla storslagna kring kollektivtrafiken bidde det inte ens en tummetott. Så blir det när högeralliansen ska styra . Så blir det. 100 (): Det mest glädjande i den här debatten är att så många socialdemokrater numera deltar så flitigt. Under en följd av år har vi diskuterat trafiken i , och det har nästan aldrig varit någon som visat något intresse. Jag ska göra ett undantag. har varit mycket flitig. Jag tror för min del att det är viktigt att man finansierar väl för att få ordning på Stockholmstrafiken. Det har funnits ett tidigare avtal som träffades under den tidigare regeringen. När man ser på den faktiska kostnadsutvecklingen är den bara finansierad till hälften. Den skulle inte ha kommit ända fram. Den skulle bara ha blivit hälften så lång. Det är ganska meningslöst att bygga en tunnel bara till hälften. Så mycket pengar saknas till den här tunneln. Jag tycker att det är glädjande att alla vill ha den där tunneln. Men det är få som vill betala. Jag tycker att det är bra att det har tillsatts en samordningsman som ska reda ut detta. Det är tillsammans med och , så de är egentligen tre, som ska ordna till den här finansieringen. Det handlar om mycket stora pengar. Den största bristen som jag ser det, efter att ha bott här i snart halva mitt liv, är att antalet invånare har ökat så mycket i . Transporterna har ökat. Fler reser, men det har egentligen inte genomförts några stora och strukturella trafikprojekt sedan tunnelbanan blev färdigbyggd. har visserligen tillkommit, men den når som bekant inte fram till . Om man ska få fart på detta och det vill jag gärna säga till statsrådet tror jag för min del att staten måste vara beredd att driva på detta. Då handlar det också om finansiering. Den här regionen kommer inte ensam att klara de stora åtaganden som vi har här. Den förra regeringen klarade absolut inte detta. Det var massor med pengar som var ofinansierade. Statsrådet säger att det var 17 miljarder som skulle finansieras. I sin utredning kom fram till 15,9, men det var möjligen i ett annat penningvärde. Det var , och det här är 2007. Kostnaden tenderar snart att stiga med någon miljard . När det gäller frågan om hur man ska använda pengarna till Förbifart skulle jag gärna vilja ställa en annan fråga. Under den förra mandatperioden lade jag märke till att dåvarande finansministern som han nominerades till etta på Socialdemokraternas lista i formulerade sig exakt så här: Beslut skulle fattas under den mandatperiod som vi har att bygga Förbifart . Jag undrar var de pengarna finns om att man inte tar pengar någonstans ifrån i den socialdemokratiska världen. Var finns de pengarna? Eller har ni helt avskrivit Förbifart ? Jag tycker att det är en intressant fråga. Det låter så bra att man ska ta pengar från ett konto till ett annat. Men totalt sett är det väldigt mycket pengar för vi behöver både och Förbifart . Det är så mycket pengar. Jag har länge sagt att det är ganska oväsentligt vilket konto detta går på. Jag tycker att det viktigaste är att den nu kommer till stånd. Det kan man åstadkomma genom att är väl finansierad. Jag ser fram emot en byggstart . 101 (): På sitt sätt tycker jag att detta är en déjà vu-upplevelse. Man har varit här någon annan gång och sett samma sak med lite omvända roller. Jag ser starke man i trafikfrågor stå och skälla på och säga att hon inte har några förslag och att hon inte har någonting att komma med. heter det att har och vi i alliansen har så många förslag. Då måste jag ställa frågan: Var är de här förslagen? Var är de fantastiska förslagen? De var ju färdiga och klara. Det var bara vi socialdemokrater, tillsammans med v och mp, som stoppade alla fräscha, pigga förslag som genast skulle omsättas i verkligheten. Var är förslagen? När kan vi förvänta oss att få se förslagen? Det måste ha varit en smal sak för en så kompetent opposition som ni uppenbarligen ville framstå som att komma med förslag . Jag har nästan längtat efter det här ögonblicket. Jag tyckte att just det var så komiskt att varje gång, i varje debatt, oaktat om det handlade om en interpellation om någon mindre vägstump i eller om det handlade om hela trafiksystemet, hade ni samma argument: Ni har inga förslag, men vi har alla. Det är häpnadsväckande att man skulle få uppleva detta. Det tycker jag är intressant, herr talman. Låt mig säga så här: De pengar till kollektivtrafiken som hänvisar till är slut. De finns inte att fördela. Vilken nytta gör de pengarna om de inte finns att fördela? Alla tror att de finns att fördela, men om man kollar med trafikhuvudmännen visar det sig att det inte finns några pengar kvar att fördela. Det tycker jag är intressant. Återigen: De pengar som SL fått totalt har räckt till vagnarna. Det är just vagnbidraget som delats ut från staten, och på den punkten kan jag inte se att man ändrat sig. Sedan finns det några saker som jag trots allt måste säga om att vi inte klarade finansieringen. Nej, men vi har heller inte sett om den nuvarande regeringen kommer att göra det. Det har sagts , både av och , att vi inte klarade finansieringen, och man påstår att vi inte fattade något beslut om att bygga förbifarter eller bygga ut en större del av kollektivtrafiken. Allt det blir bara tomma ord när i verkligheten, i den här interpellationsdebatten liksom i andra interpellationsdebatter , inte kunnat lämna besked i någon fråga. Kanske är det så att de mest professionella och duktiga i opposition, som hade så många förslag, har svårt att få fram förslagen när de kommer i beslutande ställning. Trafikpolitik är svårt. Det är komplicerat och tar väldigt . Det måste man lära sig. Uppenbarligen har ni en del att bevisa. Ta då och bevisa det! I den här interpellationsdebatten har vi inte fått svar. Vi har inte fått svar i de andra interpellationsdebatterna heller. 102 (): Eftersom vi snart ska ha ytterligare en interpellationsdebatt som gäller närliggande frågor, nämligen trängselskatt och kollektivtrafik, tänkte jag avstå från att gå upp i talarstolen, men jag kan inte låta bli eftersom debatten är så yvig att den till och med handlar om , som faktiskt ligger i . talar vi väl om i . Jag undrar varför man har medfinansiering, alternativ finansiering. Regeringen skriver på många ställen när det gäller trafikfrågor att man ska ha offentlig-privat samverkan och så vidare. Vi tycks i princip vara överens om att tredje spåret inte var någon framkomlig väg och att är en nödvändighet för den nationella järnvägstrafiken i . Den råkar passera huvudstaden. Jag konstaterar att i princip alla som åker tåg är beroende av eftersom en stor del av vår nationella trafik går över . Om man nu ska finansiera de 15,9 eller 17 miljarderna som det handlar om undrar jag: Varför tänker man så snävt, att det är de närliggande kommunerna eller regionerna runt som ska betala, utöver den finansiering som redan fanns från staten och från och ? Var finns då rättvisan? Någon nämnde tidigare. Varför ska bara de som bor i närområdet vara med och finansiera? Och var ska pengarna tas? Om läns landsting ska punga ut med en 190 miljoner eller något sådant kommer det rimligtvis att drabba någon annan verksamhet. Om vi nu är överens om, vilket alla säger att vi är, att det här är en nationell fråga, en angelägenhet för hela för att vi ska kunna ha en fungerande struktur på kollektivtrafiken på spår, varför ska då inte staten finansiera den fullt ut? Den frågan lämnas obesvarad. Varför ska man dra gränsen genom att säga: Ni som bor där och där slipper vara med och finansiera det nationella ansvaret, men ni som bor i och län, och kanske i , ska vara med och betala. Var finns rättvisan? 103 Statsrådet (): Till att börja med finns en gällande vägplan. Den är nu under översyn och det känns för mig, och kanske också för er, ganska vettigt att veta hur tidsplanerna ser ut. Håller de eller håller de inte? Hur ser de ekonomiska ramarna ut? Håller de eller håller de inte? Vi är många som har erfarenhet av att planer inte håller. Det är långa ställtider. Ekonomin är inte hundraprocentigt kontrollerad, vilket innebär att andra delar av planen förskjuts. Det i sin tur skapar en massa frustration runt om i landet. Det är för mig ganska avgörande att veta vilka tider och vilken ekonomi som gäller. Annars kan vi fortsätta att diskutera en mängd planer som inte är realistiska för att vi inte vet något om nuläget. Just situation är sådan. tar till stora ord, men , som så länge levt i Stockholmsmiljön, måste väl ha identifierat de behov som finns att sköta underhållet av spårbunden trafik. Det har inte skett. Man måste åtgärda det innan man kan få ut några effekter av stora investeringar. Därför är fyra partier i regeringen överens om att vi måste hitta en lösning. Om den gäller för eller är den förhållandevis billig, kostar färre miljarder. Om vi ska hitta en lösning som omfattar en betydligt större region än , alltså även de kransregioner eller kranslän med människor som pendlar in till och har en arbetsmarknadsregion som de vill behålla och kanske till och med utveckla, då är det ganska rimligt att kunna identifiera möjligheterna till finansiering av en Citybana. Det kan vara en större än som ser ett stort behov av en bra, modern, spårbunden trafik som människorna kan lita på. Parallellt med detta har vi ett arbete kopplat till trängselskatternas återinförande. De ska utgöra en delfinansiering av vägar i detta område, vägar som och företrädare ska vara överens om.