prot · GV0937 · 2007-12-05 00:00:00 — Det är något som borgerliga ministrar tydligen tycker att folk kan få ta, som tog upp. Om man tar del av det särskilda yttrande som lämnats av Socialdemokraterna kan man väl inte säga annat än att det av allt att döma finns en ganska stor enighet i sak om de förändringar som föreslås i den här propositionen. Där tas även upp brister i tillämpningen av det befintliga regelverket. Det är någonting som jag kan instämma i. Det har regeringen dessutom uppmärksammat genom att förse med 10 miljoner för att i samverkan med öka kunskaperna med en förbättrad och effektivare tillämpning av som mål. Det är någonting som är en pågående process. Den här aktuella propositionen handlar alltså om ett första steg. Som representant för känns det väldigt bra att det handlar just om friggebodar, som för många har blivit en symbol för förenkling och ökad frihet inom byggnationen. Att man nu utökar och ger det här friggebodstänkandet en ny dimension genom att öka det känns bara som en utveckling av ett tidigare koncept. Jag utgår ifrån att alla minns eller åtminstone har hört talas om detta. Det var , och en del kanske inte upplevde den frihetsrevolution som var, men man har ändå hört talas om den. Jag tänker på . Han var inte så gammal då. Det här upplevdes i alla fall som en väldigt stor frihet för enskilda fastighetsägare. Jag tror nästan att man kände att det inte kan riktigt vara sant att staten låter människor tänka själva och handla på det här viset. Jag vill också ge en övergripande kommentar till vad som kan utläsas i övrigt i Socialdemokraternas särskilda yttrande. Det framförs att även om de framlagda förslagen är bra efterlyser man en mer heltäckande och genomarbetad proposition. Det har för övrigt även framförts från talarstolen av tidigare. Jag kan inte riktigt förstå det resonemanget. Alternativet är faktiskt att alla förändringar ska vänta tills man har hittat något slags total sanning i detta. Så ser inte verkligheten ut. Jag tror att sannolikheten för att man ska hitta den sanningen vid ett enda tillfälle är ganska liten. Jag kan inte se annat än att alternativet är att varenda förändring hamnar i en långbänk och att vi får invänta att man har sett över varje sak. Att man tar det stegvis har ingenting med en bristande helhetssyn att göra. Om nu man ska gå tillbaka i tiden kan man anmärka att det fanns ett delbetänkande om instansordning . Det tog faktiskt av alliansregering innan det lades fram en proposition om hur man skulle gå vidare i den frågan. Saker och ting har hamnat i långbänk även tidigare. Men det kanske finns en förklaring till det. Man vill ha alla kort på bordet innan man fattar några som helst beslut. Det kan till och med finnas en fördel med att successivt införa förändringar. pratade om utbildningstillfällen och så vidare. Man kan faktiskt tänka tvärtom. Tar man ett steg i taget kan man tillgodogöra sig de förändringar som kommer också. Som jag sade förut finns det absolut ingen motsatsställning till en helhetssyn på frågan. Det viktiga är att man har målet för ögonen och att man vet att man jobbar mot en enklare och tydligare plan- och bygglag med större frihet för enskilda personer. Regeringen bereder för övrigt ytterligare förändringar när det gäller mycket av det som efterfrågas i det särskilda yttrandet. I det kommittédirektiv som beslutades om finns med att frågor om detaljplaneläggning, handläggningstider, kontroll och tillsyn samt processen för kommunernas prövning av bygglov och bygganmälan ska utredas vidare. Den utredningen ska lägga fram sina synpunkter . Jag är helt övertygad om att det är en väldigt bra strategi att man nu vågar ta ett första steg för att sedan kunna gå vidare. Förutom nämnda förändringar om minskad bygglovsplikt för friggebodar och andra mindre anordningar för bostadshus innehåller propositionen och betänkandet en rad viktiga förtydliganden. Ett av dem gäller det som har diskuterats av de flesta talare tidigare, nämligen att man inför den ekonomiska dimensionen i . En hållbar utveckling bygger på social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Detta är speciellt viktigt i en avvägningslag som . är inte en lag som ska lösa alla världens problem, utan det är en avvägningslag där olika intressen ska vägas mot varandra. Och miljöfaktorerna är inte det som väger lättast i det sammanhanget. Det finns alltså ingen som helst anledning att tro att de förändringar som sker på något vis skulle försämra. Det är egentligen tvärtom. I propositionen står också att vid beaktande av dessa tre dimensioner ska hänsyn tas till förhållandena i angränsande kommuner. Det är också en del av helhetssynen. Här lyfter regeringen fram att det krävs en utveckling av metoder och det inte alltid är det exakta regelverket som är den bästa metoden. Man ska anpassa detta till det man vill uppnå. Jag skulle vilja passa på att göra kammaren uppmärksam på det projekt som pågår i , närmare bestämt längs . Där har man en så kallad integrerad kustzonsplanering där fem kommuner tillsammans med , och har ett pilotprojekt för att skapa en helhetssyn när det gäller översiktsplanläggning. Det handlar om miljöfaktorer, hur man behandlar sina stränder och så vidare. Det är väldigt viktiga faktorer. När vi debatterar ett betänkande blir det ofta en diskussion där vi tar upp saker och ting som vi har motsatta åsikter om. Jag tycker att det även är värt att lyfta fram de saker som finns i propositionen om förenklingar. Det togs upp tidigare här att man kan ge periodiska bygglov, det vill säga bygglov av säsongskaraktär. Det är väldigt viktigt för turistorter och andra orter där det finns åtgärder som återkommer . Det är en oerhörd förenkling för de näringsidkarna. Sedan efterlystes även förenklingar och större tydlighet när det gäller översiktsplanläggningen. Det finns en viktig punkt i den här propositionen som tar upp översiktsplanläggning. Det införs en rättighet att ändra delar av översiktsplanen. Man ska till och med kunna ändra detaljeringsgraden utan att man behöver ändra allting. Man ska bara se konsekvenserna för den övriga översiktsplanen. Man ska även kunna gå in och göra tematiska förändringar, det vill säga att man kan tillgodose särskilda intressen. Det ska man kunna diskutera i en detaljplaneprocess utan att ta tag i hela frågan. En viktig sak som också tas upp i propositionen är att man även utifrån markföroreningar kan villkora en detaljplan. Man gör en detaljplan och ger rätt att exploatera, men villkoret är att den förorenade marken åtgärdas först. Naturligtvis är det ett sätt att skapa en säkerhet. Den som tar på sig att finansiera och avhjälpa den förorenade marken tillskapar sig en rättighet att kunna exploatera. Det är en bra väg att gå. Vi vet alla hur svårt det annars är att först begära att någon ska åtgärda marken och sedan eventuellt få bygga. Då händer ju ingenting i den frågan. Jag tror att jag nöjer mig med detta och yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 69 () replik: lyfte i sitt anförande fram att det skulle komma ytterligare propositioner om plan- och byggfrågorna utifrån . Även gjorde det i sitt anförande. Det gläder mig som socialdemokrat att man på har slutat att vara oenig och i stället tittar framåt och försöker lösa de problem som har funnits tidigare. Den fråga som jag har till är: Kan lova att vi kommer att få se ytterligare behandlingar av propositioner utifrån Plan- och bygglagskommittén och att man då tar upp några av de oerhört viktiga och angelägna frågor som vi har diskuterat här ? 70 () replik: Vad vi kan se är att det finns en utredning som undersöker de frågeställningar som jag tog upp i mitt anförande och att den utredningen ska vara klar . Den vidare beredningen av den frågan får regeringen naturligtvis ta tag i när man har resultatet och ser vilka frågeställningar som kommit fram. Om det hinner komma en proposition är ingenting som jag kan utlova här och . 71 () replik: Det var skönt att höra att det åtminstone arbetas med frågan. Det var lite synd att inte kunde lova att det skulle komma en proposition. Vi får väl hoppas att försöker engagera sig i frågan och besöker för att få dem att lyfta frågan. Jag hoppas att håller med om att det finns ett antal frågor som är oerhört prioriterade och som man kanske borde ha lagt större krut på än på de diskussioner som har förts i . Jag förutsätter att alliansföreträdarna i civilutskottet är med när regeringen ska prioritera och bestämma vilka frågor som ska läggas först på dagordningen. Jag tycker i alla fall att allianspartierna har gjort en felbedömning när de har ställt olika utredningsuppdrag mot varandra. Jag anser att frågorna kring är av den karaktären att de borde ha gått före ett antal andra utredningar, som till exempel införandet av ägarlägenheter och ett antal andra förslag. Anser inte att just de här frågorna är av sådan vikt att de borde ha gått före ett antal andra utredningsuppdrag? Det kanske skulle ha varit så att vi hade kunnat se en mer heltäckande proposition som hade berört många av de förslag som finns i kommittén och som är väldigt viktiga för att få byggandet att komma i gång i . 72 () replik: Jag förstår naturligtvis att drar in ägarlägenheter, men egentligen är det en process för sig. Det är en mycket viktig process för att vi ska få fram det som en upplåtelseform i . Det är inte det som man ska sätta i något slags motsatsställning mot utvecklingen av . När man går vidare med en sådan sak som märker man naturligtvis att den har väldigt stor komplexitet. Det åtminstone jag försökte uttrycka var att det inte finns någon anledning att vänta med de förändringar som man ser att man kan genomföra nu bara för att man måste titta vidare på mer komplicerade förändringar. Jag håller helt med om att det finns mycket som ska förändras. Jag tror att det är viktigt för enskilda människor att ansvarsförhållandena när det gäller bland annat bygglov och bygganmälan får en annan utformning. Jag är helt övertygad om att det kommer att komma bra förslag i den frågan. När det gäller att lova när propositionen kommer och om vi deltar i processen kan jag säga att vi helt klart ser det som angeläget att prioritera rätt saker. Men precis som jag sade betyder ju inte prioritera att man inte kan göra två saker . Det som tas känns som väldigt självklara förändringar och förtydliganden som går att genomföra, medan andra saker är av mer komplex art och måste utredas vidare. Som jag sade förut, så länge man har helheten för ögonen finns det ingen motsatsställning i detta. 73 () replik: Jag har två frågor till som jag tänkte försöka utveckla. Flera av de förslag som finns i den här propositionen tycker vi är riktigt bra. Men det finns också de som vi tycker är mycket problematiska. Vår utgångspunkt är ju att vi har en situation som innebär att vi ser en förändring av klimatet som leder till miljöproblem som blir alltmer problematiska att ta hand om allteftersom tiden går. Vi menar att vi inte har tid att vänta. Det är till exempel så att har externhandeln ökat från . Då har ju totalvolymen vuxit, men andelarna har också vuxit mycket kraftigt. Vi kan väl förstå att ni som arbetat med betänkandet inte är beredda att gå så långt som vi föreslår, men jag skulle vilja fråga om ni från sida är beredda att inom ramen för regeringsarbetet väcka frågan om ett moratorium för externhandelsetableringar i väntan på att det, som ni säger, kommer fler förslag inom ramen för PBL. Det har flera stycken talat om. Eftersom som går innebär att vi får felaktiga investeringar och eftersom ni är så måna om en hållbar ekonomisk utveckling är det katastrof om det görs investeringar som alltså inte är långsiktigt hållbara. Därför vore det intressant att höra om ni på ett sådant område, där det ändå finns en ganska stor stöttning i omvärlden, utanför , kunde tänka er ett moratorium för att så att säga bespara investerarna att göra fel. 74 () replik: Jag vill först kommentera det som säger om att speciellt skulle vara för en hållbar ekonomisk utveckling. Ja, det är vi. Men vi är faktiskt också väldigt angelägna om en hållbar ekologisk och social utveckling. Man måste se det som en helhet. Det är precis det som handlar om, att man ska kunna göra avvägningar runt detta. Sedan finns det naturligtvis annan lagstiftning, typ , som har sin roll och som påverkar i många stycken. När det gäller extern handel kan jag svara ett klart nej. Jag är inte beredd att verka för ett moratorium. Externhandeln ska avgöras med den planprocess som finns. I den planprocessen finns faktiskt just köpcentrum utpekade som en av de enskilda specificerade faktorerna där man kan kräva en miljökonsekvensbeskrivning om man ser att de innebär stor miljöpåverkan. De avvägningar som efterfrågar finns faktiskt med som en del i processen. Med tanke på klimatdiskussionen kan man säga att det ju finns andra saker som förtydligas här som har med klimatförändringen att göra. De bygger mycket på tankegångar kring att man ändå måste anpassa samhället och föra in risken för erosion, översvämningar och sådant i planeringstänket. Att påstå att dessa förändringar inte ligger i linje med klimatförändringarna och klimathotet är direkt felaktigt. 75 () replik: Den del som handlar om att man ska tydliggöra riskerna för erosion och vattenskador tycker vi är bra. Det är en av de positiva delarna som ni har lagt in. Men om regeringen har insett att klimatfrågan är ett problem tycker vi att det är märkligt att man då inte är beredd att göra någonting för att se till att det inte blir så dramatiskt. Det är alltid mycket billigare att förebygga att ras inträffar eller att översvämningar sker än att vänta på att det ska hända och bygga murar mot problemen. Problemen uppstår på grund av att vi fortsätter att öka våra utsläpp av klimatgaser. Om vi ser till att vi använder planinstrumentet för att bygga ett samhälle där man inte har samma drivkraft när det gäller hur samhället är konstruerat för att öka dessa utsläpp kan problemen bli mindre. Det är alltid billigare att förebygga att problemen uppstår. Det är riktigt att innebär att man ska göra avvägningar mellan miljöaspekter, sociala aspekter och ekonomiska aspekter. har ni från majoritetssidan både i betänkandet och här i debatten valt att tala om hållbar ekonomi. Man kan titta vad har sagt i sin utvärdering om hur fungerar. säger tydligt, vilket står i propositionen: Vid exploatering och möjlighet till ökad sysselsättning väger miljöaspekterna ofta lätt i den kommunala planeringen. Även i kommuner med starkt miljöengagemang kommer ekonomisk tillväxt i första hand. Eftersom ni har valt att i som första punkt dessutom lägga till att man i avvägningen ska stimulera den ekonomiska tillväxten är det oerhört svårt att förstå hur ni då kan tala om hållbar ekonomi. 76 () replik: Vi diskuterar här en avvägningslag. framför då kritiken att vi bara diskuterar hållbar ekonomi. Att det har kommit upp till diskussion beror på att det i propositionen föreslås att man ska göra det tydligare i vilka faktorer och dimensioner som ska finnas med i den avvägningen. Men man skriver inte att det skulle förändra verkligheten på något sätt. Sedan är det kommunerna med sitt planmonopol som, med tillsyn av länsstyrelser och andra, jobbar med dessa avvägningar. Naturligtvis kommer de att förändras. De har ju förändrats . Diskussionen om klimathotet är ändå relativ ny i samhällsdebatten. Klimathotet kommer naturligtvis att få en större och större roll i fråga om planläggningen. I talade man när det gällde översvämningsrisken kring de till och med om att man i planläggningen ska föra in begrepp som handlar om minimum i fråga om vattenhöjder. Vi är säkert helt överens om att klimatförändringen, klimathotet och anpassningen till klimatet kommer att komma in i planläggningen i allt högre grad. Men jag tror inte att man löser dessa problem genom att införa otydliga paragrafer i . 77 (): Tiden skapar nya behov, och samhället måste vara medvetet om dem för att kunna ta till sig dem. En långsiktig och framåtsträvande bostadspolitik måste bestå av olika valmöjligheter. Det finns helt enkelt behov av alternativ, valfrihet och inflytande. Alliansen tar nu ett första steg att öppna för det genom ett förenklat förfarande i byggandet. Målet med den nya har varit att ytterligare förenkla och förtydliga lagen. I propositionen Ett första steg för en enklare plan- och bygglag har regeringen föreslagit vissa förenklingar och förtydliganden av bestämmelserna i helt enkelt i syfte att underlätta arbetet för berörda parter i plan- och byggprocessen. Vi kristdemokrater har länge sett att det har funnits ett behov av en förenklad lag som snarare stimulerar än hämmar byggnation. tar alliansregeringen ett första steg för att tillgodose detta behov. handläggs 5 00010 000 planärenden och ca 100 000 bygglovsärenden. Alla vi som har tomt och är husägare har varit med om dessa ärendeprocesser och vet hur krånglig, byråkratisk och tålamodsprövande denna ärendehandläggning har varit. Det gäller även alla de onödiga regler och begränsningar som påverkar tomt- och husägarnas frihet att utforma sitt eget boende i den närmaste omgivningen. Utgångspunkten för den nya har varit att bestämmelserna ska få en enkel, enhetlig och tydlig utformning. Detta har vi i alliansen lyckats med, och det känns bra att presentera denna reformering av PBL. Det är angeläget att det blir enklare både för företag och för enskilda. Det ska bli lättare att söka bygglov, och handläggningstiderna ska förkortas. Människans närmiljö som den kommer till uttryck i vårt boende och i samhället runt omkring oss är av stor vikt för vårt fysiska och psykiska välbefinnande. Alltför många mår dåligt. Därför är det viktigt att vi stimulerar till en trygg och estetiskt tilltalande närmiljö för att allt ska utvecklas i positiv riktning. Ett kristdemokratiskt samhällsbyggande innebär att man planerar för trygga och vackra miljöer där medborgarna själva tar en aktiv del i beslutsprocessen och känner sig delaktiga i skapandet av närmiljöer. Den nya innebär att man fortfarande tar stor hänsyn till att påverkan på omgivningen inte blir alltför stor. Ändå är det av stor vikt att fastighetsägaren känner en frihet att kunna skapa den närmiljö och den fastighet som han eller hon vill ha med färre regleringar från politiskt håll. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 7 § Kultur, medier, trossamfund och fritid Föredrogs kulturutskottets betänkande 2007/08:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2007/08:1 delvis). 78 (): Äntligen blir det lite kultur i kammaren, eller närmare bestämt kulturutskottets betänkande KrU1. Kammaren ska framåt behandla utgiftsområde 17 i budgeten som omfattar kultur, medier, trossamfund och fritid. Det är, herr talman, vågar jag nog säga utan att föregripa debatten, utgifter som ligger många av oss varmt om hjärtat och plånboken. Utskottet tillstyrker samtliga förslag som regeringen har lagt fram, inklusive en höjning av tv-avgiften med till , vilket kanske kan vara av intresse för de tv-tittare som följer dagens utsändning. Därutöver har fastställt ramen för kulturbudgeten till 10 för nästa budgetår. Här finns många förslag att lyfta fram, men tiden medger bara några huvudpunkter. Bland alliansens större satsningar kan nämnas programmet Skapande skola. Det är en kulturpolitisk satsning på som i ett första steg riktas till elever i årskurserna 79. Vidare sker en utbyggnad med av systemet med dans- och musikallianser. Det eftersatta behovet av underhåll i museisektorn motiverar ett tillskott på till bland annat . får också 30 extra miljoner från försvaret. På en punkt vill utskottet fästa regeringens särskilda uppmärksamhet i form av ett så kallat tillkännagivande, nämligen behovet att försöka åstadkomma en jämnare utveckling av anslagen till bland annat fria grupper som inte omfattas av någon pris- och löneomräkning, detta som kompensation för höjda kostnader. Utskottet tar i betänkandet upp närmare 30 motionsyrkanden med anknytning till kulturbudgeten. Samtliga dessa avstyrks. Därutöver innehåller betänkandet 14 reservationer och sju särskilda yttranden från oppositionspartierna. Med denna inledning ber jag att få överlämna betänkandet för debatt och beslut i kammaren. 79 (): menar att behöver ett spårbyte för ökad rättvisa, förstärkt välfärd och kloka investeringar för framtiden. I vårt budgetalternativ avvisar vi regeringens politik som systematiskt ger mer till dem som har mest och som i grunden eroderar vår välfärdsmodell. avvisar även regeringens kraftiga skattesänkningar, attackerna på de gemensamma trygghetssystemen och urgröpningen av det gemensamma ägandet. Höjd a-kasseavgift, lägre ersättningar och hårdare villkor för de arbetslösa slår särskilt hårt mot konstnärlig verksamhet. Kulturarbetsmarknaden är särpräglad och utgörs till största delen av tidsbegränsade anställningar, korta uppdrag och deltidsanställningar. Dessa arbetsvillkor innebär återkommande perioder av arbetslöshet, deltidsarbetslöshet eller perioder utan några inkomster alls. I vårt budgetförslag anslår vi 776 miljoner mer än vad regeringen orkar med. Dessutom vill vi satsa av Svenska Spels överskott på kultur för barn och unga. Sammanlagt vill vi satsa drygt 1 miljard mer på kulturen än vad regeringen mäktar med. Kulturpolitikerna i allianspartierna ser naturligtvis med avund på våra satsningar. Lite syrligt anklagar de oss för att ha en sedelpress i garderoben. Vi behöver dock inte pressa mer pengar än de som redan finns i statsbudgeten. använder de befintliga medlen annorlunda än regeringen. I stället för att kraftigt sänka skatterna med 65 miljarder kan vi prioritera 1 miljard till kulturen. Statsbudgeten har ett överskott på 135 miljarder, eller . De kulturverksamma som tar del av dagens debatt undrar nog: När är det kulturens tur att få rimliga ekonomiska villkor? kan ingen med trovärdighet påstå att staten är fattig och att det saknas pengar i statens skattekista. Frågan handlar om vad man vill göra med slantarna. Vill man göra som regeringen och satsa på dem som har mest? När det gäller kulturbudgeten minskar de ramen med nästan 20 miljoner 2008 jämfört med innevarande år. Det är en minskning som regeringen väljer att beskriva som en satsning på . I en budget som omfattar över 10 miljarder kompenseras pris- och löneutvecklingen med en historiskt låg summa, 61 miljoner. Om dagens opinionsläge håller i sig kommer vi att få både en ny politik och en ny regering vid nästa val. Även om spannet är stort mellan s, mp och v i våra alternativa kulturbudgetar är jag övertygad om att en ny regering kommer att utforma en bättre kulturpolitik än alliansregeringen, en kulturpolitik som är bättre både till innehåll och sett till resurser. kommer i sitt anförande att utveckla synpunkter på ungdoms- och idrottspolitiken. Han kommer också att redogöra för vårt förslag till att förbättra omställningsförsäkringen, a-kassan, vilket även påverkar kulturarbetarnas särpräglade arbetsmarknad. Jag ska nu redogöra för åtta punkter som går ut på att öka den kulturella tillgängligheten och delaktigheten. 1.Vi vill satsa 380 miljoner mer än regeringen på kultur för barn och unga. Det finns överskott från av vilket vi skulle kunna använda 300 miljoner till ett handslag för barnkultur. Med de pengarna vill vi utrota de kulturella orättvisorna. Alla barn måste få möjlighet att bygga vidare på sin första upptäckar- och skaparglädje. Enligt har alla barn rätt till att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det är samhällets ansvar att se till att alla barn har lika goda möjligheter till kulturell och skapande verksamhet. 2.Vi vill satsa 228 miljoner mer än regeringen på att förbättra kulturarbetarnas ekonomiska villkor. När verksamheter får ökade resurser ges möjligheter till nödvändiga jobb för kulturarbetare.