prot · GV0913 · 2007-10-19 00:00:00 — Är det inte ett sätt att få plånboken att styra? Det är de som är välbeställda som framför allt får den vården. Ett sådant samhälle vill inte jag ha. Jag vill ha ett system med solidarisk fördelning där alla har möjlighet till vård och omsorg. 304 () replik: talar om välfärd. Välfärd skapas först och främst genom arbete. Vi har en gigantisk demografisk utmaning framför oss. Vi i alliansen såg att vi måste lösa det när vi gick till val. Människor kan inte stå utanför. Vi är glada över att 130 000 fler än nu är i sysselsättning. Vi har en tydlig jobbpolitik. nämner över huvud taget inte det i sitt anförande. Hon talar om välfärd utan att se hur den ska skapas . Det är tydligt att det i er budgetmotion inte finns någon jobbskapande politik. sätter ni fokus på åtgärder. Det handlar om att sätta människor i arbetsmarknadsprogram i stället för att se hur jobben kommer till. Det är kärnan, . Jag skulle vilja veta: Hur kommer jobben ? 305 () replik: hade jag tyvärr inte möjlighet att lyssna på debatten som var i går, tror jag, om arbetsmarknaden. Vi talar här om ideologi. Vi inom Socialdemokraterna har alltid satt arbetet i första rummet. Det har vi alltid gjort. Vi vet, precis som du själv är inne på, att arbete förutom att det ger en möjlighet för den enskilde att förverkliga sig själv också ger pengar till samhället via skatter. Arbete har alltid varit viktigt. Det är ni som försöker att få det att verka som att vi inte bryr oss om arbete. Vi är jätteglada att arbetena nu kommer. Men vi gör en annan tolkning av hur och varför de kommer. Vi är nu mitt uppe i en högkonjunktur när det gäller arbete. Det är jättebra att det kommer flera arbeten. Vi får verkligen hoppas att det håller i sig. Jag hade på mig i mitt anförande. Jag hade jättegärna velat tala också om arbete. Men det har vi haft en egen debatt om tidigare . 306 () replik: Jag skulle vilja påstå att Socialdemokraterna har gått från arbetslinjen till bidragslinjen. Under mina korta sekunders talartid vill jag ställa en mer filosofisk än ideologisk fråga till . I ditt anförande nämnde du ordet samhället otroligt . Det ska bli intressant att se i protokollet efteråt. Min fråga till dig är: Är samhället per definition samma sak som staten, och framför allt en socialistisk stat? Eller ryms den ideella sektorn, företagen, näringslivet och all den kraft som finns också där? För mig låter det som att samhälle är lika med socialistisk stat. 307 () replik: Samhället är för mig alla vi som lever i det. Det är medborgare, företag, stat, kommuner och landsting om du så vill. Samhället är för alla oss medborgare. Det jag sade tidigare var att om vi nu ska ha en demokrati där vi har folkvalda politiker är det vårt yttersta ansvar att ta ansvar för de medel som finns i samhället och fördela dem på ett rättvist sätt. Jag anser att ni nu med er politik fördelar resurserna felaktigt. 308 () replik: Ideologi är intressant. Det är givetvis en spännande diskussion. Men det är bra om man också har någon form av koppling till verkligheten. Jag undrar vilken planet som befinner sig på. Man kan titta sig omkring i . Var tar vi betalt för universitetsutbildning? Var tar vi betalt för skolorna? Var tar vi betalt för sjukvården? Titta runt i de moderatledda och borgerliga kommunerna och landstingen och i rike var du vill. Var styr marknadskrafterna över vem som får skolutbildning eller vem som får sjukvård? Det är en absurd anklagelse. Var är de? Var är marknadskrafterna i ? Var är marknadskrafterna i sjukvården? Det var tvärtom så, som vi hörde i ett tidigare inlägg, att vid makten växte vårdköerna så att människor som var rika var tvungna att köpa sig förbi köerna för att alls få någon vård, om de inte ville stå och vänta i de ändlösa köerna i landstingen. Det var ni som öppnade för plånboksstyrning inom välfärden. Kom ned på jorden! 309 () replik: Det är intressant att du nämner ideologi. Vad är ideologi? Jo, ideologi är någonting man vill. Man har ett mål. Man vill komma någonstans. Apropå samhället, som jag nu nämner , handlar det om vilket samhälle vi vill ha. Det är det jag önskar att ni skulle kunna tala om för svenska folket. Vad är det för samhälle ni vill ha? Sedan gäller det försäkringslösningar. Ni har börjat på den inslagna vägen. Det är en sådan sak där ni har börjat. De som blir skadade i trafiken eller sjuka efter en olycka i trafiken ska själva betala sin premie till detta och ha en egen försäkring. Försäkringsbolagen ska bestämma vad du ska få för sjukvård eller rehabilitering. Det är en början på den inslagna vägen. 310 () replik: Det här med trafikförsäkringen är intressant. Låt oss då ta den diskussionen helt kort! Trafikförsäkringen är obligatorisk. Alla som äger ett fordon ska trafikförsäkra. Det är alltså ett solidariskt försäkringssystem därför att alla måste vara med. Det finansieras med en avgift ja visst men den är lika obligatorisk som skatten är. Man blir straffad om man inte betalar den. Därför har jag svårt att se att det systemet i sig skulle vara mindre solidariskt än något annat system som finansieras direkt via skattepengar. 311 () replik: Skillnaden när det gäller trafikförsäkringen är först och främst att ni har ökat premien för att ni ska kunna betala det här systemet. Folk betalar högre premie. Men det som är viktigast när det gäller ideologisk skillnad är att försäkringsbolagen nu ska göra bedömningen om du har skadat dig så att du ska ha rehabilitering eller sjukvård. Vi har ett unikt system i det här landet där alla är försäkrade i sjukförsäkringen. Det ska vi vara väldigt rädda om, men ni är på en annan väg . 312 () replik: påstår att klyftorna kommer att öka med den borgerliga regeringen. Vad vi kunde konstatera var att de rikare blev mer rika och de fattigare blev mer fattiga. Det fanns en grupp som blev mindre fattig. Det var ensamstående män med barn. Jag tycker att man bör ha med sig historiebeskrivningen. Sedan nämner tanken om ett annat samhälle. Ja, då kan man vara lite historisk. var kvinnan beroende av mannen. har hon faktiskt kommit att bli beroende av staten. Är det ett bra samhälle som företräder? Vi kan titta på hur människors situation såg ut som det var socialdemokratisk regering. Det finns knappt någon normal familj som har en månadslön sparad på banken. Den förutsättningen har inte funnits. Snarare har svartarbete och utnyttjande av system kommit att utökas extra för att man över huvud taget ska kunna få någonting extra. Är det ett bra samhälle och en bra utveckling? 313 () replik: Det var intressant att du nämnde kvinnor och också hänvisade kanske framför allt till lågavlönade kvinnor. Jag förstår inte hur ni resonerar. Ni slår stenhårt på just en kvinnogrupp, till exempel de deltidsarbetslösa. Jag antar att du syftar på att man nu får mer kvar efter skatten, den här tusenlappen som ni så gärna pratar om. Ni försämrar villkoren för kvinnor på arbetsmarknaden som jobbar till exempel inom vård och omsorg och som inte får en heltid, som är beroende av någonting annat för att de inte får jobba heltid eller får jobba på timme och så vidare. Hur stärker ni de lågavlönade kvinnorna i samhället med er politik? Det är jättebra om du bryr dig om de kvinnorna. Men jag undrar hur, på vilket sätt. 314 () replik: Det är bra att ställer sig frågan nu när det gäller deltidsarbetslösheten. Jag vet inte hur hon själv och hennes parti resonerade när de själva genomförde de förändringarna de höll nästan på att göra det förra mandatperioden också. Problemet just för de här kvinnorna är att de faktiskt har lurats att nästan stanna kvar som i en fälla när många arbetsgivare vet att kvinnorna kan stämpla upp till heltid och de inte har givit dem en heltidstjänst i stället. Problemet är att människor inte har kunnat arbeta, inte har fått pengar kvar och inte har kunnat skapa sig den frihet som säger att man faktiskt behöver. 315 () replik: Så länge jag har varit med har jag aldrig sett att arbetsgivaren tar det sociala ansvaret. Att man nu på något sätt skulle erbjuda de här kvinnorna heltid för att samhället inte går in tror jag inte alls på. Det är återigen en skillnad mellan våra synsätt. Vi måste också hjälpa till på det här sättet. Vi har föreslagit en lag när det gäller deltidsarbetslösheten, att det ska vara heltid som ska vara norm. Det tror jag är det enda sättet när det gäller det. 316 () replik: Jag tänkte lyfta fram skolfrågan. En inte minst viktig utgångspunkt som och har när det handlar rätt mycket om jämlikhet är att man ska ge alla personer goda förutsättningar, utifrån deras förutsättningar, att komma någon vart, att bli någonting. Historiskt har varit duktigt på det. Det är kanske den bästa språngbrädan för social rörlighet. Men vi har nu kunnat se att resultaten i svensk skola har sjunkit. Många personer halkar efter, får inte med sig de kunskaper och färdigheter som de behöver för att klara framtida studier och arbeten. Detta är också ett område där sossarna fick ordentligt underkänt i förra valet. tar byggsten för byggsten för att förändra detta. Det handlar om en läsa-skriva-räkna-satsning, en akademisk fortbildning för yrkesverksamma lärare, betyg tidigare och i fler steg och en mängd andra steg för att sätta kunskapsfokus i skolan och för att barn och ungdomar ska få med sig de här nödvändiga och ordentliga kunskaperna. Jag skulle vilja fråga: Har ni någon självinsikt när det gäller detta och känner att ni har gjort något fel ? Känner ni att ni vill ändra någonting i skolpolitiken för att bättre möta framtiden? 317 () replik: I tidigare debatter har vi just pratat om skolpolitiken. Vi socialdemokrater jobbar nu väldigt mycket med bland annat skolpolitiken och med olika politikområden. När det gäller skolan jobbar vi brett med ett rådslag där vi tar in synpunkter från alla i samhället, inte enbart från partimedlemmar. Det är riktigt att utbildningspolitiken är en jätteviktig fråga. När rådslaget är färdigt kommer vi också att presentera en inriktning på vår skolpolitik. Men det är absolut en jätteviktig och väsentlig fråga. Det håller jag med dig om. 318 () replik: Vi får ju ha respekt för att vi kan ha lite olika utgångspunkter och åsikter i detta. Jag tycker bara att det manar till eftertanke för Socialdemokraterna när man fick så tydligt underkänt som man fick på den här delen av politiken. Det gäller att tänka nytt. Då kan jag rekommendera Allians för program som vi har haft på detta område där vi har 143 punkter. Det handlar om att förändra och utveckla skol- och utbildningssystemet för att sätta kunskaperna i fokus, inte minst för att lägga grunden, så att man klarar och är bra inför fortsatta studier och arbeten. 319 () replik: Självklart är vi öppna och tittar på många olika tankar och förslag när det gäller skolpolitiken. Och vi kommer, som sagt, att närmare återkomma till den när vi är klara med vårt rådslag, helt enkelt. Regler och förutsättningar för att driva mindre fartyg så som skol- och utbildningsfartyg 320 (): Den allmänpolitiska debatten har snart pågått i . Jag ska medge att det är lite otacksamt att få en slot-tid på slutet av för att ta upp denna fråga som kanske inte kan uppfattas som en kioskvältare utan som en ganska nischad fråga. Jag tänkte ägna mitt anförande, , åt regelverken för mindre fartyg som används i skol- och utbildningssammanhang. Min poäng, som jag kort ska försöka lyfta fram, är att jag tycker att riskdagen ska rösta igenom ett nytt regelverk, ett regelverk som ger de företag och föreningar som driver den här typen av verksamhet rimliga villkor att verka under. Om jag får använda en sjöterm tycker jag att de regler som vi har är ungefär lika väl anpassade för dessa fartyg som det är att framföra ett hangarfartyg i en småbåtshamn. Frågan om förutsättningarna för att driva den här typen av skol- och utbildningsfartyg det kan vara vanliga fritidsbåtar, stora segelskutor och liknande är en i sammanhanget liten fråga. Men den är principiell. Och framför allt för alla dem som det berör är detta någonting där politiken verkligen ställer till det. Man har en god tanke men landar fel. Politik handlar ju om att försöka fånga samhällsproblem och formulera lösningar utifrån våra ideologiska utgångspunkter. Låt mig därför, fru talman, beröra några av de problem som de här aktörerna möter i sin verksamhet! Låt mig också lyfta fram en tänkbar lösning! Sjöfarten och båtlivet är viktiga näringar i . Vi har en stor handelsflotta. Vi har omfattande hamnverksamheter och ett fritidsliv till sjöss som är både spritt och uppskattat. får flera tusen unga personer möjligheten att genom skolfartygens försorg lära sig sjövett och sjösäkerhet i en miljö präglad av social samvaro. Genom de upplevelserna skapas för många ett livslångt intresse för hav och sjöfart. Det är inte ovanligt att en hel del av de unga personerna senare söker sig till sjöbefälsutbildningar. Men oavsett om de väljer den yrkesbanan eller om de har ett vanligt anständigt arbete och fortsätter som fritidsbåtförare tror jag att de tar med sig viktiga kunskaper just till gagn för sjövett och sjösäkerhet. Skolfartygen har således en stor roll i förmedlingen av kunskap och erfarenheter till en ny generation sjöintresserade personer. I kan fartyg och båtar klassas som handelsfartyg, passagerarfartyg, fiskefartyg eller fritidsbåt. De reglerna som grundar sig i internationella överenskommelser och utformas av sjöfartsverk och sjöfartsinspektion är delvis anpassade utifrån respektive typs förutsättningar. Det är inte så hårda regler om vi framför en fritidsbåt men väsentligt hårdare regler om man framför ett handelsfartyg, till exempel en stor oljetanker, vilket i högsta grad är rimligt. Det är lika rimligt att verka för en hög sjösäkerhet och ett stort sjövett hos personer som är ute till sjöss. De här reglerna är, som jag inledde med att säga, inte praktiska i alla delar, inte heller rimliga i alla delar. Det har, ska jag säga, skett en del förbättringar. ändrade man för skolfartygen, de många segelskutorna, gamla träfartyg som seglar längs ost- och . Det handlar om deras regler när det gäller vem det är som får bemanna, det vill säga framföra och köra båtarna. Men kvar är att man har ganska hårda krav på radiobehörighet. Jag ska inte fastna i detaljerna men vill lyfta fram den risk som finns, det vill säga en politisk välvillighet som handlar om att just värna sjösäkerhet och sjövett men som riskerar att landa i att man förstör för den här typen av verksamhet. I flera andra delar av landet, däribland i , använder man ofta fritidsbåtar, vanliga båtar för utbildningsändamål. När man gör det är det inte fritidsbåtarnas regler utan handelsfartygens regler som gäller, och de är väsentligt hårdare. De reglerna innebär till exempel hur konstigt det än kan låta att man inte har krav på sig att bära flytväst ombord. Man ska också ha mantåg runt båten, en form av staket. Visserligen är en hel del fritidsbåtar närmast att betrakta som flytande sommarstugor, men jag tycker att det är ganska korkat och knäppt att man ska ha höga staket runt båten. Det finns också krav på att oavsett vilken båt det är måste man ha räddningsflotte. Jag tycker man kan ställa detta, fru talman, i perspektiv och jämföra. Om du och jag eller några andra skulle åka ut med samma fritidsbåt och den inte används för ett kommersiellt ändamål gäller inga av de här reglerna över huvud taget. Vi kan sticka ut som rena snedseglare. Jag vill också lyfta fram och säga att som har till uppgift att granska att den här typen av regler efterlevs inte fullt ut kan fullfölja sitt ansvar, dels därför att de med rätta är fokuserade på handelsfartyg och andra, dels för att de är medvetna om att om de skulle åka och granska den här typen av fartyg skulle de tvingas att underkänna det hela. I realiteten innebär det att man ser mellan fingrarna. Jag tycker inte att det är en speciellt bra ordning. Den slutsats jag gör är att vi måste hitta en rimlig ordning, mejsla ut några typer av nya regler. Det har man gjort till exempel i med ett regelverk man kallar för small commercial som innebär att man för privatyachter, segelskutor och en del annat tar fram ett särskilt regelverk som är hårdare än för fritidsbåtarna men lättare än för handelsfartygen och som på ett mycket bättre sätt fungerar för den typen av verksamhet. Jag hoppas att man på ett motsvarande sätt genom beslut i riksdag kan lösa den här typen av problem för de föreningar och fartyg som driver den här typen av verksamhet. Då löser vi ett litet men principiellt och för dem reellt och jättestort problem. 321 (): Mitt anförande handlar om den nya EU-grundlagen. Det har tydligen blivit något litet fel någonstans på vägen när det gäller rubriken. Sent när de flesta av det svenska folket sov spikades de sista formuleringarna i den nya EU-grundlagen. Men vad var det egentligen han skålade för? Han skålade för något som måste vara det mest pinsamma beslutet i EU:s historia. Han skålade för att man skulle anta ett fördrag som till sitt innehåll är näst intill identiskt med det fördrag som föll i folkomröstningarna i och . Man har strukit några symboler. Man har plockat ned flaggan från fördragstexten, man har bytt namn på utrikesministern och man har paketerat om den som föll för att folken inte ville ha den. Varför är då det här så pinsamt? Det är pinsamt för att skälet till att man höll folkomröstningar var att det var ett så stort beslut att man tyckte att det var nödvändigt att fråga folket. Vad gör man då när folken säger nej? Man håller för öronen, man väntar och kommer tillbaka med samma förslag. Det är ett förakt för folkviljan, och det är ytterst pinsamt för EU att de inte förmår att lyssna på medborgarna. Det är inte bara jag som tycker så här. premiärminister kommenterade det toppmöte i midsomras som drog upp de stora linjerna inför det här beslutet. Han kommenterade diskussionerna så här: Huvudbekymret för somliga av mina kolleger runt bordet var att komma överens om ett fördrag som kunde antas utan folkomröstning. Jag är förvånad över att man är så rädd för sin egen befolkning. De europeiska folken vill ha ett samarbete mellan kontinentens länder. Den politiska eliten vill bygga en europeisk stat. När folken säger nej till ett förslag som tar ett stort steg i riktning mot att omvandla EU från statsbildning till europeisk superstat kommer man tillbaka med samma förslag en gång till. Jag kan bara upprepa det en gång till: Det är ynkligt, och jag tror att det här är som EU kommer att ångra . För man har visat att man inte förmår att lyssna på folken. Låt oss gå in väldigt kort på några detaljer om vad det här fördraget innehåller. Det innehåller först och främst en stor överföring av makt från medlemsstaterna, från de nationella parlamenten som medborgarna har möjlighet att påverka, en praktisk möjlighet att påverka, till ett EU-system där makten är väldigt långt bort från medborgarna. Den brittiska tankesmedjan har räknat antalet områden där makten överförs till och kommit fram till att det är 62 stycken. Det är en stor överföring av makt, en väldigt stor överföring av makt för att godkännas av en regering som har lovat upprepade gånger att försöka göra EU smalare men vassare. Man gör inte EU smalare genom att flytta makten på 62 områden. En annan sak som händer är att man överför makten inom EU till de stora medlemsstaterna på de små staternas bekostnad. möjlighet att stoppa beslut som vi inte vill ha fattade i halveras med det nya fördraget. Statsminister har visserligen sagt att det inte spelar någon roll att vår makt halveras. Jag tror nog att det gör det ändå. Ett annat beslut som ingår i det här fördraget är att medlemsstaterna ska försvara varandra. Det finns visserligen ett litet fikonlöv för den militära alliansfriheten, men det är väldigt litet och det ändrar inte det faktum att EU omvandlas till en militär allians. Det nya fördraget innehåller också en skrivning om att medlemsstaterna måste stärka sin militära kapacitet, i klartext att man förbjuder nedrustning. Såvitt jag är rätt underrättad hade man inte ens i det kommunistiska något så korkat inskrivet i landets grundlag. Frågan om upprustning och nedrustning hör inte hemma på grundlagsnivå. Men det har regeringen gått med på. De har inte på någon enda punkt försökt förbättra fördraget. Jag tror att det kommer att slå tillbaka för dem. kräver en folkomröstning. Det här fördraget innebär en stor förändring, och folket har rätt att bestämma även i . 322 () replik: Jag förundras lite grann över fokus på det politiska spelet. Det kan vara väldigt intressant för oss som är inne i politiken, men själv försöker jag snarare se till principfrågan med det europeiska samarbetet och de möjligheter som öppnas när nya länder i öst kommer in. Det finns mycket att se historiskt sett, men vi har också utmaningar framåt. Själv jobbar jag mycket med forskningsfrågor i och ser att där finns goda möjligheter att samverka i . Fredsbevarande styrkor agerar med gemensam röst i . Jag ska erkänna att EU inte gör rätt i alla lägen när det gäller miljöpolitiken, men när det gäller de stora miljö- och klimatutmaningarna ser jag EU som en av de bästa miljöorganisationerna som finns. Där kan vi ta fram gemensam lagstiftning och göra gemensamma satsningar på forskning och utveckling. Ni vill ju lämna EU, så jag undrar vad ni har för idéer för ett internationellt ansvar på miljöområdet. 323 () replik: Jag förstår att inte vill fokusera på det politiska spelet i just den här situationen. Det är ingen vacker syn med 27 regeringschefer som blundar och håller för öronen och kommer tillbaka med samma förslag en gång till. Det är faktiskt ynkligt, och jag förstår att inte vill fokusera på den biten. Om jag hade åsikter skulle jag också försöka undvika att debattera i den frågan. Vad det gäller miljö- och klimatfrågan måste det understrykas att det nya fördraget inte innehåller någonting som förbättrar möjligheterna att ta itu med klimatproblemen. Det finns en liten, liten skrivning om att det är viktigt med klimat, men det förbättrar inte förmågan på något sätt. Det borde man ha försökt kämpa för. Återigen: Regeringen har inte på något sätt försökt förbättra fördraget. 324 () replik: För mig handlar detta om att skapa ett effektivare och mer välfungerande samarbete i . Faktum kvarstår dock när det gäller miljöfrågan: Vi tycker att EU, med för- och nackdelar, är en fantastiskt bra konstruktion för att exempelvis ta sig an miljö- och klimatutmaningarna. Vi tycker att det är bra med en arena där en hel kontinent kan agera tillsammans med lagstiftning, forskning och utveckling och andra områden. Ni vill inte ha EU-samarbetet, och det är därför jag ställer frågan: Vad är ert alternativ för att kunna komma överens internationellt? 325 () replik: Vi kan konstatera att EU är en ganska dålig konstruktion för att lösa miljöproblemen. På många områden förbjuder den och hindrar medlemsstaterna att gå före och göra något konstruktivt för att lösa miljöproblemen. EU är ibland en hjälp men också mycket ofta ett hinder, och det måste man komma ihåg. Detta handlar om att vi ska anta en konstitution, en grundlag, som gör EU ännu sämre. Det är det jag helst vill debattera , även om jag också älskar att debattera frågan om utträde. 326 () replik: Jag tycker att det finns flera skäl att vara nöjd med att EU faktiskt kan ägna sig åt annat än institutionella reformer. Det kan man . Dels har vi miljöutmaningen som min kollega nämnde, dels har vi ett antal politiska problem. Lissabonagendan har till exempel totalhavererat när det gäller målsättningen att bli världens mest konkurrenskraftiga region. Vi har en sammanhållningspolitik som belönar länder som har dåligt fungerande ekonomier. Vi har en jordbrukspolitik som kostar skattebetalarna massor av pengar som den stänger ute fattiga delar av världen. Jag undrar om linje är att man ska prioritera ett utträde ur EU, snarare än att vara en konstruktiv samarbetspartner som tillsammans med oss faktiskt kan ta itu med problemen. 327 () replik: