prot · GV0949 · 2007-12-20 00:00:00 — Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU10 Statsbudget . Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. FiU10 Statsbudget Kammaren biföll utskottets förslag. Två ledamöter har valt att lämna . valdes in i 2006 för . Under sitt år i satt hon som suppleant i försvarsutskottet och utrikesutskottet. Jag vill å vägnar tacka för hennes insatser. valdes in i vid valet . Hans politiska engagemang har mycket kretsat kring barns och ungdomars uppväxtmiljö och det brottsförebyggande arbetet. I kammaren, i justitieutskottet och i diskussioner på tu man hand har gjort sig känd för sin tydlighet och sin rättframhet. Han är inte rädd för att bryta nya banor och omger gärna sina argument med en klädnad av skämt och humor. har valt att lämna för att ägna sig åt sin advokatverksamhet på heltid. Jag kan dock säga att han inte lämnar den politiska arenan utan bland annat sitter kvar i . Jag vill å vägnar tacka för hans insatser. Jag vill även säga att det har varit en ovanligt lång riksdagshöst , bland annat för att vi började med interpellationsdebatter och fortsatte in . Vi slutar även riksdagsåret ganska sent . Vi har ju även några spännande interpellationsdebatter kvar efter den formella avslutningen och dessutom en särskild debatt om gasledningen i under morgondagen. Jag vill också säga att det har varit ett stort tryck i kammaren. Antalet repliker har varit rekordartat. Det har också varit en god närvaro av statsråd i budgetdebatterna, vilket jag personligen är mycket tacksam för. Det är en kraftig ökning i förhållande till föregående mandatperiod. Även kammarens ledamöter har procentuellt förbättrat sin närvaro i kammaren . Hm, det innebär väl ungefär tre mer i genomsnitt per debatt Jag tycker i varje fall själv att ombyggnaden av kammarfoajén och den nya kammaren har bidragit till ökad närvaroaktivitet runt kammaren. Jag är särskilt glad över att det nya pressrummet har kommit att utnyttjas frekvent och fått sina rejäla eldprov under den här hösten med mycket välbesökta presskonferenser, inte minst i samband med den så kallade Schenströmaffären men även när vi hade fredspristagarna här och vid ett antal andra tillfällen. har också genomfört sina första ledarskapsutbildningar för ledamöter med, som jag tror, betydande framgång. De ska utvärderas och förhoppningsvis mångfaldigas. Vi har kommit i gång med mångfaldssatsningarna, med att ha provanställningar, eller rättare sagt praktikplatser, för funktionshindrade inom förvaltningen. Det hoppas jag också ska kunna utökas . Riksdagsstyrelsen fattade i går ett principbeslut om att ta fram ett nytt pensionssystem för ledamöterna som ska stå i bättre samklang med omvärlden och, framför allt, ta bort de åldersdiskriminerande inslagen samt det som skapat svårigheter med att byta olika kollektivavtalsområden utan att man väsentligt förlorar i pensionshänseende. Vi fortsätter ombyggnaderna av säkerhet för bättre entréer. Det kommer även att presenteras utredningar om hur vi ytterligare kan stärka och få en mer jämförbar säkerhetsrutin i svensk riksdag jämfört med kringliggande parlament i omvärlden. Vi har startat EU-arbetet med planeringen för ordförandeskapsåret. Vi hoppas att vi även ska kunna se flera öppna publika EU-samråd för att ytterligare stimulera EU-debatten. Jag vill å talmanspresidiets vägnar tacka alla i kammaren, alla tjänstgörande ledamöter, tjänstemän och alla i husen runt om oss som stöder arbetet och för alla insatser som gjorts. tillönskar jag kammaren och alla andra tjänstemän runt om en riktigt god jul och ett gott nytt år. 3 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider till och med hade delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2007/08:276 Till Interpellation 2007/08:276 Outbetalda pengar till arbetslösa av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då interpellationssvar skulle lämnas. 5 § Svar på interpellation 2007/08:200 om kriminalvårdens ekonomi 2 (m): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att programverksamheten och arbetslinjen inom kriminalvården ska kunna upprätthållas. Det är en angelägen samhällsfråga att vi förmår att återanpassa dem som verkställer straff genom kriminalvårdens försorg till ett liv i frihet. Vi måste se till att innehållet i verkställigheten aldrig urholkas. Regeringen har därför tilldelat kriminalvården ytterligare . Det är därefter kriminalvården som fördelar resurserna till anstalter, häkten och frivård. och jag har debatterat yrkesutbildningarnas framtid i kriminalvården . Som väl känner till berör hennes frågeställningar ett högprioriterat område för regeringen: hur vi ska få människor i arbete. Som jag tidigare uttryckt omfattas naturligtvis kriminalvårdens klienter av denna ambition, och vi arbetar oförtrutet med att de framöver i allt större utsträckning ska kunna gå ut i arbete. Alla ska omfattas av regeringens arbetslinje. En viktig hörnsten i detta arbete är programverksamheten. Kriminalvården arbetar ambitiöst med att erbjuda dem som är i behov av stöd för någon form av missbruk ett behandlingsprogram. Regeringen har också beslutat om, inom ramen för handlingsplanen mot mäns våld mot kvinnor, att tillföra kriminalvården ytterligare . Satsningen är inriktad på sexualbrottsdömda samt män som dömts för våld i nära relationer. Sammantaget med de som redan tillförts kriminalvårdens budget för det ändamålet innebär satsningen att kriminalvården får stora möjligheter att öka insatserna för den gruppen. Regeringen har överlämnat en proposition till som bland annat innehåller nya regler om innehav av egendom. Den föreslagna regleringen innebär att kriminalvårdens möjligheter att bedriva programverksamhet förbättras. Dessutom föreslås att det genom nya metoder ska bli enklare för kriminalvården att göra drogkontroller. Det kommer att innebära ett bättre resursutnyttjande av personalens tid. Min förhoppning är självklart att dessa insatser ska bidra till att minska risken för återfall i brott och att den enskilde individen ska få bättre förutsättningar att kunna delta i samhällslivet på samma sätt som vi andra. och jag är överens om att det för kriminalvårdens klienter finns svårigheter att utan stöd återinträda på arbetsmarknaden. Enligt normaliseringsprincipen ska kriminalvårdens klienter använda sig av arbetsförmedlingens tjänster på samma sätt som övriga medborgare. Men för att stödja klienterna måste kriminalvården och de lokala arbetsförmedlingarna samverka för att ge dem bra förutsättningar. innebar denna samverkan bland annat att kriminalvården tillförts resurser för yrkesutbildningen i kriminalvård med motsvarande . Regeringen har också i budgetpropositionen understrukit att kriminalvården måste fortsätta sitt arbete med att öka möjligheterna till sysselsättning under verkställigheten. Arbetsdrift och utbildning ska prioriteras och utvecklas. Regeringen har också tydligt angivit vikten av samverkan mellan kriminalvården och den nya myndigheten . pågår ett arbete i för att stödja kriminalvården i dess arbete. Vi samarbetar här nära med . 3 (): Jag tackar ministern för svaret. Ministern säger att man tillför kriminalvården 370 miljoner. Men det är inte så mycket av tillförande . Man aviserar uppsägningar. Bara i måste man spara på personalen. Då inställer sig frågan: Hur ska man kunna upprätta en arbetslinje när man skär ned så hårt? Det handlar om kompensation för pris- och löneuppräkningar som man inte får tillräckligt med pengar för. Det är bra att man säger att arbetslinjen ska gälla även inom kriminalvården. Ministern säger också att man för ett väldigt nära samarbete med . Jag kommer att ha en interpellationsdebatt också med Littorin om det här. Jag vill bara upplysa om att vi har begärt en utredning av utredningstjänsten när det gäller Kramiprojekt. Många uttrycker där en stor osäkerhet om ifall det kan fortsätta. Det är till och med så bedrövligt, måste jag säga, att Krami blev nedlagt . Pengarna till yrkesutbildningarna har stått still på 43 miljoner i, tror jag, . Det är en sänkning av ambitionerna. Det är ingenting som blir billigare; allting blir dyrare. Så är det ju. Ministern talar om att hon prioriterar den här frågan starkt och hävdar arbetslinjen väldigt hårt. Då måste ju hela kammen ses över, så att säga. Gäller arbetslinjen på det ena stället och regeringen är noga med att lyfta fram den, ska man också se till att den håller fullt ut, vilket jag inte anser att den gör när det gäller just kriminalvården. Och frågan är hur kriminalvården ska klara allt det här med mindre personal, vilket aviseras. Jag har varit i kontakt med kriminalvården och fått ett ganska grundligt material om hur de ser på den här saken. När det gäller behandlingsprogrammen och arbetslinjen har jag ställt frågan hur man ska kunna upprätthålla den med mycket mindre pengar. har jag läst regleringsbrevet som kom . Det står mycket vackert där, men när är det tänkt att det här ska sättas i sjön? Ska man återkomma till vårpropositionen 2008? Man kan ju inte hävda någon arbetslinje utan att se till att det finns medel för den. 4 (m): Först vill jag erinra om att de , som var en utökning , naturligtvis ligger kvar detta år. Därför ökar vi med . Detta ska sättas in i sammanhanget att kriminalvården gör ett överskott med . Det är naturligtvis inte riktigt så illa som interpellanten framhåller att det är. Men det är så att verksamheterna alltid skulle kunna ha nytta av mer pengar. Jag kan inte säga att nu finns det diskussioner om uppsägningar eller förändringar i den ena eller den andra verksamheten, därför att myndigheterna måste inom ramen för sitt ansvar kunna göra förändringar. kan de vara motiverade av andra skäl än rent ekonomiska. Men jag är väl medveten om att kostnaderna ökar i kriminalvården och att det ställs krav på ökad effektivitet och annat. Vi tillför extra medel utöver de som finns i budgeten för programverksamhet som rör mäns våld mot kvinnor och en del annat. Men vi ska inte underskatta vad vi kan åstadkomma i form av regelförändringar och annat. Kramiverksamheten är ett kapitel för sig, för de förändringar som har skett i arbetsmarknadspolitiken får konsekvenser på lite olika håll. Det är också ett skäl för mig att ha ett nära samarbete med . Den huvudlinje som jag redovisat mycket tydligt det får väl sägas att det är vackra ord, men det är verkligen min ambition är att vi ska hålla på detta med arbetslinjen väldigt hårt och på olika sätt försöka öka insatserna så att den som är intagen i kriminalvården får bättre förutsättningar att skaffa sig ett arbete eller återinträda på arbetsmarknaden. Man ska ha klart för sig att ganska många av de här människorna aldrig har haft ett reguljärt arbete tidigare och alltså måste få utbildning och en del annat. Jag tror också att man behöver samarbetet med arbetsförmedlingar och andra för att kunna göra dessa insatser på ett bra sätt. Man kan inte göra dem enskilt utifrån kriminalvårdens perspektiv, utan man måste ta intryck av de förändringar och den utveckling som sker på arbetsmarknaden. Sammantaget menar jag, och det tycker jag framgår av regleringsbrev och annat, att vi har höga ambitioner här. Vi trycker tydligt på innehållet i verksamheten. Sedan kan man alltid önska mer resurser. Och det är väl möjligt att man när man arbetar vidare med detta kommer med äskanden och önskemål om det, men vi har inte några färdiga program här. Sammanfattningsvis menar jag att den ekonomi som kriminalvården har fått är rimligt bedömd och beräknad. Vi ser att man har ett överskott innevarande år, delvis beroende på att en del saker inte blir av eller skjuts fram, men vi försöker balansera upp detta. Tillhopa har faktiskt kriminalvården fått betydligt bättre resurser. Vi kan också se att för tillfället har beläggningstrycket minskat något, vilket är bra därför att det ger kvalitetsförbättringar och möjligheter. Som sagt är min bedömning att ekonomin och verksamheten är i ganska god balans. Vi har också höga ambitioner när det gäller utvecklingsarbetet, och det pågår insatser som kommer att leda framåt. 5 (): Ja, visst är det så att man innevarande år går med plus. Jag har kontaktat kriminalvården och frågat vad det beror på, och precis som ministern säger handlar det om byggnationer som har blivit framskjutna men att man får kostnaden till exempel på driftssidan för det nya som kommer i gång. Det kommer 2008 då det i stort sett inte finns några pengar. Kriminalvården säger själv att 2008 blir ett stort problemår. Jag vet också att kriminalvården har fått mycket resurser. Då har det handlat om säkerhetsåtgärder. Konsekvensen av de tidigare rymningarna blev att man fick åtgärda anstalterna så att de skulle bli i stort sett hermetiskt tillslutna. De här säkerhetsåtgärderna kostar mycket pengar. Enligt representanterna från facken har det inte resulterat i resurser till mer personal. De har ju dragits ned förut också. Jag tror säkert att justitieministern har en jättestor ambition när det gäller arbetslinjen. Eftersom ni nu har fått ett så bra samarbete med arbetsmarknadsministern, vill jag höra vad ni säger till varandra. vet jag inte vad han har skrivit i sitt regleringsbrev , men det borde finnas med i regleringsbrevet från vilket ansvar man har i den här frågan. Det gäller både yrkesutbildningarna och Krami. De kallas för projekt. Men som det ser ut har projekten en väldigt stor omfattning. Ministern kan gärna få materialet från utredningstjänsten så att hon ser hur man ligger till. Krami ger väldigt goda resultat. Vi kunde en helg se ett inslag på Aktuellt om yrkesutbildningarna på anstalt, och det visade att av dem som deltagit får jobb. Från hävdar vi arbetslinjen och det gör också den nuvarande regeringen. Det blir då liksom ett hål på den blå tråden eller knutar eller hur jag ska förklara det. Jag skulle gärna vilja ha reda på vilka resonemang som förs och vilken genomslagskraft justitieministern har hos . 6 (m): Jag förstår att interpellanten och många andra skulle vilja veta vad och jag pratar om. Det handlar naturligtvis om att öka insikten om de speciella förutsättningar som Kriminalvårdens intagna har när det gäller att komma ut på arbetsmarknaden. Det finns en hel del frågeställningar som är mycket besvärligare om man har suttit inne. Det ökar vi kunskapen om. Vi har också haft tjänstemän som kanske inte har besökt anstalter men som faktiskt har gjort det och bland annat tittat på yrkesutbildningen. Jag tror att det är väldigt viktigt att man ser de framgångar som vi gör med de ganska små resurser som finns till yrkesutbildningar . De är verkligen glädjeämnen inom kriminalvården. Utifrån att vi bygger upp den kunskapen tror jag att vi kan ha väldigt bra diskussioner. Det är min ambition att vi ska fortsätta med det. Men när man måste bredda är det inte alltid lika enkelt att få det lika bra, men vi ska använda de erfarenheter vi har när det gäller just yrkesutbildningar och se vad vi kan göra. Jag tror att och jag är rätt överens när det gäller de ekonomiska resonemangen. Jag har inte varit hos , men jag har andra källor. Jag vet hur prognoserna för Kriminalvården ser ut. pekar de på rejäla underskott. När man tittar framåt har det alltid varit på det sättet. Den erfarenhet vi har från är att kostnaderna skjuts framåt, att det ger kostnader på andra ställen och att det är lite svårbedömt. Vi har försökt att arbeta tillsammans med Kriminalvården och för att titta på investeringsplaner och diskutera prognoser och annat. Jag tycker att vi försöker att hantera detta seriöst. Det är klart att vi inser att det kan dyka upp kostnader senare även om det visar ett överskott . Det jag kan svara på konkret är det som händer i närtid. Man måste alltid arbeta med prognoserna. Mycket av de pengar som har tillförts har handlat om säkerheten, en del nya platser och renoveringar som är nog så nödvändiga, men det har också handlat om en del programverksamhet. Det har funnits, och finns, en omfattande verksamhet mot till exempel drogmissbruk, vilket också är en väldigt central del av verksamheten. Jag vidhåller nog ändå att man alltid ska vara lite bekymrad när man ser minustecken i prognoserna, men det viktiga är inte att tro att nu går det åt pepparn utan att försöka analysera vad det består av och hur det ser ut. Då förstår jag att är oerhört tacksam och glad över att vi har en alliansregering som ser de här problemen. Socialdemokraterna vill ju dra ned på anslagen till Kriminalvården, och det rätt rejält. I budgetdebatten fick vi en redovisning av hur mycket personal man skulle behöva avskeda inom för att klara de besparingarna. Det hade varit väldigt illa. Där står alliansregeringen och Socialdemokraterna långt ifrån varandra, men uppenbarligen står vi lite närmare i den här frågan. kommer det att vara en debatt där arbetsmarknadsministern får redovisa lite grann hur han ser på de här frågorna. Vi har ett gott samarbete och har inlett ett samarbete där vi försöker gå igenom fråga efter fråga som rör just tidigare dömda och arbetet på anstalt när gäller framtiden på arbetsmarknaden för de här människorna. Det är oerhört viktigt att de får ett jobb om de inte ska återfalla i brott. 7 (): Då har vi rett ut varför det blev ett plus. Det beror på att kostnaderna kommer . Men fortfarande kvarstår frågan om dessa 43 miljoner som man anslår till yrkesutbildningar. Den siffran har stått stilla . Ambitionen måste ju vara att den ska öka eftersom resultatet är så lyckat. Det är den återstående frågan. Om man ska hävda arbetslinjen måste man vara noga med att hävda den fullt ut även för dem som står ganska långt från arbetsmarknaden. Jag skulle vilja ha svar på frågan om ambitionen nu är att höja detta framöver eftersom man vill utveckla detta, och det blir ju inte billigare utan dyrare. 8 (m): Denna siffra på 43 miljoner har legat stilla, och det kommer inte att bli någon ökning. I det avtal som Kriminalvården och länsarbetsnämnderna har slutit nu ligger den på . Det är faktiskt en minskning, och det är bekymmersamt. får man nog, som det ser ut, vara glad över att det ligger någorlunda still. Min ambition är att vi ska förstärka det här arbetet, men det här är det avtal som är framtaget, såvitt jag har fått rätt information, . Men det innebär i alla fall att de här varningsropen om att här blir det jättestora försämringar inte ska vara korrekta. Det är otroligt viktigt att det är på det sättet. Sedan har vi ett antal andra frågor som måste hanteras för att det ska fungera. Jag tror inte att vi kan klara det med mindre än ett ordentligt samarbete mellan arbetsmarknaden och Kriminalvården. Kriminalvården är oerhört beroende av ett bra samarbete med andra myndigheter och institutioner för att få kvalitet i de här verksamheterna. Vi ska göra vad vi kan för att underlätta det. Svaret på den fråga som ställdes är att det tyvärr inte är någon ökning. Det är en mindre neddragning, såvitt jag har rätt information, och det tror jag att jag har. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:255 om neddragningar inom 9 (m): har frågat mig vad jag avser att göra för att inte ska behöva skära i sin budget . Jag svarade på en riksdagsfråga med samma innehåll som den här interpellationen. Jag har inte ändrat uppfattning i frågan och lämnar därför samma svar nu som då. Rättsväsendet har fått ett tillskott på . får polisen ytterligare . Det är den största enskilda satsningen på rättsväsendet någonsin, och den innebär även ett betydande resurstillskott för polisen. Resurstillskottet möjliggör ett stort antal fler poliser med målet att det 2010 ska finnas 20 000 poliser. När det gäller fördelningen av såväl personella som ekonomiska resurstillskott har regeringen delegerat det ansvaret till och ytterst till polismyndigheterna. fördelar pengarna mellan polismyndigheterna medan respektive polismyndighet beslutar i frågor som rör verksamheten lokalt. Den ordningen tycker jag är rimlig om vi ser till den styrningsmodell vi har i med myndigheter som agerar självständigt inom de ramar som riksdag och regering har satt upp. 10 (): Jag ska först tacka för svaret, och sedan ska jag också säga att jag hade läst frågan men inte svaret när jag lämnade in min interpellation. Om man ska tro när hon säger att det är den största enskilda satsningen det är en ökning med 415 miljoner till polisen måste man ändå tycka att det är lite underligt att en av de tyngst belastade polismyndigheterna måste skära ned sin budget med . Fördelningen av detta innebär 20 miljoner mindre till övertid, och jag kan inte se annat än att det slår väldigt hårt mot polisen, 20 miljoner till civilanställda och 10 miljoner mindre för driften. Detta har jag hämtat från pressen. När man hör kritiken utifrån handlar den om att man vill se fler poliser på gatorna. Jag tror att vi alla är överens om det. Det ska inte skäras ned på det antal polisaspiranter som skulle ha kommit till enligt plan. Det kan möjligen vara positivt. Men problemet är att de här poliserna inte kommer ut på gatorna. De kommer inte att finnas där. Det handlar i stället om att de i så fall måste fylla en del av den administrativa roll som de civilanställda har i sammanhanget. Det tycker jag är en något underlig hantering från regeringens sida. Man har sagt att man vill satsa på polisen. Man vill satsa för att det ska bli fler poliser, underförstått att fler poliser finns ute i samhället, som utreder brott, som finns på gator och torg och som är medborgarna nära. Men i det här sammanhanget tas de här poliserna bort därför att de måste utföra en del av de civilanställdas uppgifter. Är inte det konstigt, ? Vi har all respekt för den ordning som vi har haft ganska länge i , att myndigheterna ska fördela pengarna själva. Men är det inte konstigt, om man nu säger att man har satsat 415 miljoner, att det är länspolisorganisationen, som kanske har den tyngsta arbetsbördan när det gäller kriminell belastning, som måste skära ned sitt anslag med 50 miljoner. Det måste väl ändå vara en signal till regeringen. Vad är det regeringen ska göra? Vad vill man göra för att få ordning på detta? Det kan väl inte vara så att vi bara ska acceptera att det kommer några fler poliser men att de får arbeta med en del uppgifter som de kanske hade sluppit om man inte hade skurit ned utan hade kunnat ha civilanställda som hade skött de här uppgifterna i stället. 11 (m): har helt rätt. Det är lite underligt när man gör den största enskilda satsningen någonsin på rättsväsendet och en väldigt stor satsning på polisen att våra storstadsmyndigheter aviserar att de kanske måste göra neddragningar därför att pengarna har kommit. Men vi har den ordningen att det är som ska fördela resurserna. Det som är ett bekymmer i det här sammanhanget är hur resursfördelningsmodellen ser ut. Det pågår alltså en diskussion mellan storstadsmyndigheterna och centralt om hur man faktiskt beräknar behoven och hur verktygen ser ut. Det har pågått en sådan diskussion . centralt beställde från en åtgärdsplan över hur man skulle komma till rätta med prognostiserade underskott utifrån de direktiv man hade haft om hur man skulle göra sina prognoser. Vi har tittat lite grann på det här, men det är inte departementet som ska göra detta. De här diskussionerna pågår. Och jag tror att det är otroligt viktigt att får en bra resursfördelningsmodell som alla kan vara någorlunda överens om. Där är man inte . Det kanske i någon del kan rätta till de problem som finns. Man kan också tycka att det är underligt om vi säger att vi ska ha fler poliser i yttre tjänst och det finns myndigheter som pekar på att vi nu får dra ned på antalet civilanställda.