prot · GU0957 · 2007-02-01 00:00:00 — I det fallet kan först besluta att tillåta det för att sedan ställa det under prövning och göra en egen bedömning av ämnet om man tycker att det är intressant. Det finns flera småföretag i som är intresserade av stevia som nytt livsmedel, men det kostar att ta fram vetenskapligt underlag. Eftersom växten inte heller kan patenteras kanske det borde finnas ett samhällsintresse av att pröva ett godkännande. Delar ministern den uppfattningen? Jag kan också påpeka att det finns andra länder i världen som gör andra bedömningar än vad EU har gjort. I har man använt stevia . Kanske beror det på att aspartam är förbjudet i . finns det ytterligare sex länder där det är tillåtet att använda stevia. Jag tror att det skulle vara intressant att få veta om det finns ett intresse av att lyfta fram, pröva och se om det finns något i den vetenskapliga bevisningen som kan underlätta för den typen av naturliga ämnen som inte har så stora kapital bakom sig. Delar ministern uppfattningen att det vore intressant att pröva detta som ett nytt livsmedel? 32 Jordbruksminister (): Jag är intresserad av att vi får nya produkter på marknaden, likaväl som jag är intresserad av att vi får nya företag. Nya produkter och företag på marknaden, oaktat vilka, brukar i ett inledningsskede ofta vara små. Jag är väl medveten om att det för kostnader med sig att starta och driva företag och att få produkter testade därav det intresse och de pengar som regeringen lägger ned på att understödja och underlätta för nya företag på det området också. Vad beträffar att nya livsmedel och produkter också ska omfattas av en miljöprövning i den del som möjligen inte är fallet här tar jag till mig vad interpellanten säger. Jag ska undersöka hur det är på det här området. Jag förutsätter att det förekommer en sådan prövning också, men därest det inte gör det eller det finns brister ska jag undersöka möjligheten av att det kan bli bättre på området. Jag tillåter mig att upprepa att det sker en gemensam prövning av nya livsmedel inom EU. Det beror på att vi har ett gemensamt handelsutbyte inom Europeiska unionen, vilket gör det svårt för att inte säga omöjligt att på ett nationellt plan godkänna något som inte är utbytbart med länder runtomkring oss som också ingår i Europeiska unionen. Därtill kan jag tillägga att vi i säkert är duktiga på det här området också, men den samlade vetenskapen i Europeiska unionen måste vara än bättre. Säkerheten måste bli större när vi gör prövningen gemensamt inom Europeiska unionen. Grundkriterierna är att det ska finnas en dokumentation som visar att saker och ting är säkra för konsumenten att använda. 33 (): Det är positivt att ministern tar till sig frågan om miljöprövningen. Det är oerhört angeläget att få till en sådan även inom livsmedelsområdet. Hälsa och miljö hänger nära ihop, även om det finns en viss tendens i miljödebatten men också inom folkhälsoforskningen att se detta som två separata stuprör. Det är det definitivt inte. Vi brukar prata om att naturen påverkas, djuren och växterna, och vi glömmer bort att människor också är en del av naturen. Det är oerhört angeläget. Jag tackar för det. Jag hoppas att ministern kommer att ta konkreta initiativ, även om jag inte hörde något om det. När det gäller frågan om godkännande av nya livsmedel finns det en regel bland om att ett land har på sig att gå till EU och få bedömningen gjord inom ramen för novel foods. Om det finns hälsoskäl eller andra skäl skulle det ändå vara intressant att få detta prövat. Som det är nu är sukralos tillåtet men inte den naturliga stevian. Det finns en inkonsekvens i det. Det borde ligga i intresse att byta ut sukralos eller i alla fall göra en ordentlig vetenskaplig undersökning av de två substanserna. I sitt svar sade ministern att det ska tas initiativ för miljöprövning även i . Vilka uppdrag har då givits till för att påverka nationellt i fråga om hanteringen av dessa livsmedelsgodkännanden? Det gäller både tillsatser och nya livsmedel. Vilka initiativ har tagits gentemot ? 34 Jordbruksminister (): Regeringen har fattat beslut om att ge i uppdrag att undersöka vilka nya livsmedel som finns i vårt land. Vi har dessutom uppdragit åt att skyndsamt undersöka var gränsen ska gå mellan kosttillskott, livsmedel och läkemedel. Jag förutsätter att det här ska redovisas inom angiven tid. Låt mig i sammanhanget återigen påpeka att jag tycker att det är viktigt att vi som konsumenter har en valmöjlighet. Vi ska veta vad som serveras, och vi ska veta vilka varor vi har att göra med i butiken när vi handlar våra livsmedel. Därav är det nödvändigt med dokumentation. Saknas en sådan dokumentation, vilket det uppenbarligen har gjort kring dagens huvudfråga, nämligen stevian, är det inte möjligt att göra det medvetna och aktiva valet som jag anser att konsumenter ska göra. Jag har upprepade gånger sagt att vi är beredda att pröva växten igen om vi får en tillräcklig dokumentation. Om det visar sig att växten uppfyller kriterierna kan jag, med min kunskap, inte se att det finns något hinder för att den används i livsmedelskedjan. Men så länge vi inte vet med säkerhet anser jag att försiktighetsprincipen ska tillämpas. Då är det inte möjligt att använda produkten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:193 om islandshästar 35 Jordbruksminister (): har frågat mig om det är min bedömning att djurskyddslagen kommer att tolkas mer realistiskt i samband med att läggs ned. har även frågat om jag avser att vidta lagstiftningsåtgärder gällande utegångsdjur. För att hästar och andra djur som människan har tagit i sin vård ska må bra, har beslutat om en djurskyddslag som ska säkerställa att djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Utedrift främjar normalt ett djurs hälsa och möjlighet att bete sig naturligt och är därför i allmänhet positivt för djur. Mot den bakgrunden är utedrift ofta väl förenligt dels med djurskyddslagens grundvalar, dels med syftet att lagen ska verka förebyggande för bland annat en god djurhälsa. Djurskyddslagen ställer dock höga krav. Den syftar bland annat till en högre välfärdsnivå för djuren än frånvaro av till exempel lidande och sjukdom. Utedriftens fördelar måste därför sättas i relation till de särskilda utmaningar driftsformen ställer på bland annat djurmiljö, skötsel och hantering av djuren. Hur fördelarna och utmaningarna ska balanseras har regeringen, i enlighet med djurskyddslagen, överlåtit till att besluta om. Innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd måste myndigheten, i enlighet med verksförordningens bestämmelser, noga överväga om detta är den mest ändamålsenliga åtgärden. Vidare måste myndigheten utreda kostnadsmässiga och andra konsekvenser som föreskrifter eller allmänna råd kan resultera i samt ge dem som berörs, kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt, tillfälle att yttra sig. Som statsråd kan jag inte uttala mig om hur bestämmelserna bör tolkas i enskilda fall, men jag följer givetvis tillämpningen generellt. Kravet på ligghall infördes , och före bildandet av ansvarade för sådana föreskrifter och dispensansökningar. Så som också berör i sin fråga är regeringens avsikt att djurskyddsfrågorna ska överföras till i samband med att avvecklas . arbetar , på uppdrag av regeringen och i samarbete med samt övriga berörda myndigheter och organisationer, med att utvärdera hur djur som går ute om vintern ska kunna hållas och skötas med beaktande av djurskyddet. I arbetet ska det göras en sammanvägd bedömning av djurskyddet vid utegångsdrift. De välfärdsparametrar som är relevanta för djurskyddet vid sådan drift ska också beaktas. Jag avvaktar redovisningen av uppdraget och överväger därför inga ytterligare åtgärder när det gäller ligghallar. 36 (): Jag vill börja med att tacka jordbruksministern för svaret. Jag noterar särskilt några meningar som jordbruksministern lyfter fram i sitt svar, bland annat denna: Utedrift främjar normalt sett djurens hälsa och möjlighet att bete sig naturligt och är därför i allmänhet positivt för djuren. Mot den bakgrunden är utedrift ofta väl förenligt med djurskyddslagen Vidare skriver jordbruksministern i svaret att djurskyddsmyndigheten arbetar på uppdrag av regeringen och i samarbete med och att det ska göras en sammanvägd bedömning av djurskyddet vid utegångsdrift. I djurskyddslagen står det att hästarna ska hållas så att deras naturliga livsvillkor och beteenden gynnas. Det är därför obegripligt att vissa lokala inspektörer och myndighetspersoner ibland kräver att hästar får gå inne eller erbjudas en ligghall där de kan gå in . Hästägarna är, av flera anledningar, övertygade om att detta innebär en avsevärd försämring för hästarna och kommer därför inte att genomföra nämndens beslut eller ifrågasätter det starkt. Tolkningen av den nuvarande lagstiftningen bygger i väldigt stor utsträckning på tro och ej på någon beprövad vetenskap som finns till handa. Jag vill gärna påminna jordbruksministern det är naturligtvis helt onödigt, men jag tillåter mig att göra det i alla fall om islandshästarnas ursprung. Dessa hästar är, som vi alla vet, födda på , är ursprungliga, går ute på även numera, klarar ned till men kan också klara . De är alltså oerhört väl anpassade. Det är dessa djur vi nu pratar om. Tolkningen av lagstiftningen är alltså i väldigt stor utsträckning ganska subjektiv. Man kan också se på konsekvenserna av lagstiftningen. Den får på mer än ett sätt orimliga konsekvenser. Det är till exempel helt i enlighet med lagstiftningen att låta extremt välisolerade urhästar, som islandshästen är, alltid vara inomhus. Det är alltså helt enligt lagstiftningen att de alltid är inne. Däremot får de inte vara ute alltid. Jag menar att en miljö- och hälsoskyddsnämnd måste ta större hänsyn till lagens anda än till lagens bokstav om det är uppenbart att djuren hålls på ett kvalificerat sätt. Det har till exempel fallet Revinge visat. Där finns det en dom från som visar just att lagen ska tolkas för djurens bästa. Det här är några av väldigt många exempel på orimligheten i den nuvarande lagen. Min följdfråga till jordbruksministern blir därför: Kan jag tolka ministerns svar så att han också anser att nuvarande lagstiftning bör ses över i samband med nedläggningen av kommer alltså en översyn att göras? 37 (): Förra mandatperioden debatterade vi här i kammaren ett ärende som påminner lite om interpellationen om islandshästar. Det handlade om de frigående djuren på KC i Revingehed i och om de verkligen behövde ligghallar. I det fallet hade inte ens bemödat sig om att besöka platsen utan fattat sitt beslut med utgångspunkt i foton. Beslutet fattades av expertis bakom några skrivbord. har både Länsrätten i och Kammarrätten i kommit fram till att djuren har det bra där nere i Revinge och att de inte behöver några ligghallar. Här rör det sig inte om hästar utan om nötkreatur, men den gemensamma nämnaren är att det handlar om djur, djur som är vana vid att vara utomhus under skiftande väderleksförhållanden, djur som med sin päls kan reglera både kyla och värme. Jag kan instämma i av islandshästarnas tålighet. Jag har varit på både sommar och vinter och sett att de här hästarna mår jättebra. Jag har också här i på nära håll kunnat följa islandshästar och sett hur de klarar det svenska klimatet både och . Interpellationen aktualiserar än en gång en viktig fråga: Vem är egentligen bäst på att bedöma hur djur ska skötas, de som lever nära dem eller myndighetspersoner som finns på avstånd? Myndigheterna borde ju förstå att ägarna till djuren är måna om att de ska ha det så bra som möjligt. Det vore mycket tragiskt om islandshästarna, som beskrivs i interpellationen, skulle tvingas in i ligghallar, någonting som allvarligt skulle försämra deras hälsa. Jag noterar också i ministerns svar att djurskyddsfrågorna ska föras över från till . Jag tycker att det är ett utmärkt beslut. Man kan väl förmoda att utvärderingen om hur djur har det när de går ute kommer att bekräfta det vi som lever på landsbygden redan vet, nämligen att djuren mår bra, och också kommer att innebära att vi inte ska behöva diskutera sådana här klåfingriga åtgärder som beskrivs i interpellationen. 38 (): Jag kommer naturligtvis att delta i den här debatten med liv och lust. Upplysningsvis kanske jag ska nämna att jag är ordförande i och har erfarenheter av islandshästar både i och på . Låt mig inleda med att säga att det gläder mig att regeringen nu tar tag i den här frågan. Det finns skäl till det, inte minst det exempel vi hörde om nötkreaturens utegång och så vidare. Jag har naturligtvis haft möjlighet att följa den här frågan med många av våra medlemmar. Det finns ca 22 000 islandshästar i det här landet en icke föraktlig summa. Tyvärr är de lokala betingelserna extremt olika för hur dessa hästar sköts eller var de är i landet. Även om hästen är väldigt flexibel och anpassningsbar är det naturligtvis skillnad om man har hästen på södra , där det kanske inte finns något skydd över huvud taget, eller om man har en skogsbruksgård där hästen har möjligheter att söka skydd. Erfarenheten visar att islandshästar liksom alla andra hästar inte söker sig in i ligghallar, framför allt inte vid de tillfällen då de enligt vår mening kanske borde göra det, alltså vid storm, häftigt regn eller snöstorm. Hästar är flyktdjur och undviker att söka sig till ställen där de känner sig instängda när det är oroliga väderförhållanden. Till vår förvåning ställer de sig då ganska öppet på en höjd där de har ordentlig utblick. kan det vara ned mot 20, 30, även i med sättet att räkna i hårda vindar. Hästarna har ett naturligt sätt att försvara sig mot detta. De ställer sig i en halvcirkel med stjärten utåt. Alla svagare och mindre djur ställer sig i mitten i skydd av det här naturliga vindskyddet som de själva har åstadkommit. Det är inte bra när lagstiftning uppfattas som orimlig eller dåligt underbygd. Det inbjuder till civil olydnad, och det är något som samhället ska försöka undvika. Just de här bestämmelserna, som faktiskt kom till då hade hand om de här frågorna, upplevdes som dåligt underbyggda och som en produkt av byråkrater, kanske till och med av duktiga veterinärer som lite tappat fotfästet i verkligheten. Så uppfattades de ofta. Det är viktigt att den här utvärderingen, som jag välkomnar, inte sköts av människor som inte är ute i verkligheten. Jag skulle tycka att det vore en bra idé om även representanter för djurägarorganisationer hade möjlighet att delta i utvärderingen så att vi inte återigen får en skrivbordsprodukt som folk som lever där ute i verkligheten med sina djur inte förstår sig på. Det krävs också större flexibilitet. Det kanske också kan bli ett resultat av den här utredningen. Det måste finnas möjligheter att frångå en tvingande lag som de här ligghallsbestämmelserna har varit. Möjligheterna att yttra sig och söka dispens har varit nästan obefintliga. Som jag sade tidigare i mitt anförande finns det väldigt många olika situationer. Det borde inspektörerna kunna ta hänsyn till. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 39 TREDJE VICE TALMANNEN: Det är dags för frågestund, och jag hälsar följande ministrar och statsråd välkomna: utbildningsminister , statsrådet , jordbruksminister , statsrådet och statsrådet . Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 40 (): Min fråga går till migrationsminister . Prognoserna för flyktingmottagandet har förändrats kraftigt . Enligt är behovet av kommunplatser 30 000 detta år och ytterligare 10 000. Det behövs alltså 40 000 fler platser. Det som vi trodde var en temporär ökning med anledning av den tillfälliga lagen och den nya praxisen verkar hålla i sig under det andra och det tredje året, och . Vi vet att var oerhört viktigt när det gäller arbetet att övertyga kommuner om att ta emot flyktingar. snabbavvecklas och ska försvinna . Mot bakgrund av det vill jag ställa en fråga till . Jag har hört att han, åtminstone internt, går runt och lovar mer resurser till . Men vilka ytterligare åtgärder tänker migrationsministern vidta för att reparera den skada som det innebär att nu snabbavveckla ? 41 Statsrådet (): Frågan om den ökade inströmningen från till och till i allmänhet är ett komplicerat problem som regeringen följer mycket noggrant. Det har vi gjort ända då vi tillträdde. Den här frågan har flera olika dimensioner. Dels handlar det om förutsättningarna, precis som frågeställaren är inne på, för hur man ska kunna ta emot och se till att dessa människor får en snabb och effektiv asylprövning, dels handlar det naturligtvis om att se till att de myndigheter som sysslar med detta får korrekta och bra resurser. pågår just nu en budgetprocess som är på väg att avslutas i och med att vi lägger fram den ekonomiska vårpropositionen. Och i denna proposition kommer denna fråga att beröras. Jag har själv pekat på det faktum att det naturligtvis kommer att behövas mer resurser till för att se till att säkerställa regeringens målsättningar på detta område om en kvalitativt högtstående, effektiv och rättssäker asylprocess. Och det är min förhoppning att så också ska bli fallet. 42 (): Jag blir oerhört bekymrad över det svar som jag får av migrationsministern. Han hänvisar till vårpropositionen. Men problemet är mer akut än så. Den myndighet som har förhandlat med kommunerna snabbavvecklas och kommer inte att finnas . Därutöver vet vi att situationen är väldigt akut , inte när vårpropositionen läggs fram. Vi får fyra ensamkommande barn till varje vecka 100 barn som det inte går att placera ut i och som väntar på kommunplacering. Vi har flera kommuner som säger att de inte klarar mer. Därutöver har vi 140 kommuner som har tillsvidareavtal med . De har fått ett brev från där man önskar en tredubbling av mottagandet i just dessa kommuner. ger inget svar med anledning av det kaos som ni skapar när ni snabbavvecklar . Jag vill ha ett svar. 43 Statsrådet (): Jag tycker att kaos är ett väldigt starkt ord i detta sammanhang; det måste jag säga. Det huvudsakliga problemet är inströmningen av flyktingar, inte frågan om myndigheternas konstruktion. Det är klart att vi kommer att ha en beredskap för att hantera den situation som uppstår när försvinner. Men jag vill peka på det som frågeställaren själv tar upp behovet av att flera kommuner i det här landet tecknar avtal med staten om att ta emot flyktingar. Det är en angelägen och viktig uppgift att kommunerna uppträder solidariskt mot varandra i denna svåra situation då vi har en stor inströmning. Det är min förhoppning som statsråd att det också ska bli så. Jag vill dock peka på att trots allt inte är mitt område, vilket frågeställaren säkert är medveten om. Vi har ju en uppdelning mellan migrationsministern och integrationsministern. Den senare frågan om verket och verkets ansvar bör snarare ställas till som integrationsminister än till mig. 44 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till utbildningsminister . Den handlar om ett material som har presenterat . Det är ett resultat av ett arbete tillsammans med lärare, där har inbjudit 200 gymnasielärare runtom i och lagt ungefär 2 miljoner på att lärare ska ta fram ett material för skolorna om globaliseringen. Syftet var att förändra synen på globaliseringen. har försökt att koppla ett grepp om den svenska skolan genom sponsring av bland annat läromedel. tar man ett helt nytt grepp. Detta är någonting som jag anser skadar opartiskheten i skolan. Jag vill därför fråga ministern om han delar uppfattningen att skolan ska vara opartisk och på vilket sätt han kommer att agera för att skydda skolornas opartiskhet. 45 Utbildningsminister (): Jag delar naturligtvis i högsta grad uppfattningen att skolan ska vila på den värdegrund som är fastslagen i måldokumenten, i skollagen och i läroplanen och att man både i konfessionella frågor och i partipolitiska frågor till exempel ska vara opartisk och neutral. Då är frågan om sponsring det som frågeställaren tar upp är ett slags sponsring står i strid mot denna opartiskhet. Svaret är förstås att den kan göra det. Visst kan man tänka sig att en intressent betalar läromedel för att på det sättet få genomslag för sitt mer partiska synsätt. Då är mitt besked bara att skolan måste ta ansvar för det. Det är inte sponsorerna som är ansvariga, utan det är skolan som bara kan acceptera läromedel som är förenliga med skolans värdegrund. 46 (): I det här fallet är det inte bara så att har erbjudit ett läromedel till skolan, utan man har också knutit till sig lärare och bjudit på en resa. har utarbetat hela programmet. Lärare har fått inkomma med texter som sedan har sammanställt. Detta är ett tydligt grepp som man använder för att faktiskt få ett mer legitimt läromedel och ge en bild av sig själv som väldigt neutral och opartisk när man i själva verket är väldigt partisk. är inte en opolitisk organisation utan i allra högsta grad en politisk organisation. Det som frågan här handlar om är huruvida det är rimligt att lärare på detta sätt utnyttjas av . Vi från sida har föreslagit att nationella riktlinjer tas fram. Jag tycker att det är ett väldigt lamt svar från regeringens sida att man inte tänker verka för att till exempel se till att skolorna faktiskt vet vad de har att rätta sig efter för att skydda eleverna och skolans opartiskhet. 47 Utbildningsminister (): frågade i sitt förra inlägg vad jag är beredd att göra. En sak är att se till att skolan har sådana resurser att den inte är beroende av externa bidragsgivare. Men när man väl har sagt det, kan man fråga: Om det finns bidragsgivare som vill se till att den svenska skolan blir ännu bättre genom att skänka pengar till olika saker som faller inom skolans värdegrund, ska vi då tacka nej till det? Jag är för min del benägen att vara redo att tacka ja till det. Men ansvaret för att man inte ska acceptera material som inte är förenligt med skolans värdegrund ligger hos dessa lärare och hos skolledarna. Jag ser för min del väldigt positivt på globalisering. Jag menar att skolan har en skyldighet att förmedla vilka positiva effekter som globaliseringen har. Jag känner inte alls till det exempel som tar upp. Men jag har bara angivit min principiella syn. 48 (): Jag har en fråga till . Jag var in och fick se ett intressant förslag till ett nytt landsbygdsprogram. har vi stridit för mer offensiva satsningar. Det skulle behövas för att kunna ta till vara de resurser som finns på landsbygden. Det handlar om livsmedel. Det handlar också om miljöhänsyn, om att ta fram de alternativa bränslen som runtom behövs. Livsmedelsdelen är en sektor som jag verkligen vurmar för och som jag har jobbat med . Jag ser att det finns initiativ runtom lokalt. Man ser över möjligheterna att starta egna mejerier, slakterier och så vidare. Det behövs mer mångfald på det här området. Jag skulle vilja höra lite grann om landsbygdsprogrammet och de pengarna. Vad ska de pengarna kunna gå till? Vad är tanken med detta? Vad ska man kunna använda det till? 49 Jordbruksminister (): Det landsbygdsprogram som regeringen har antagit och som ligger för godkännande i EU ger möjligheter för alla delar av den svenska landsbygden. Det ger möjligheter att investera i verksamheter som ger jobb, som ger sysselsättning och utkomstmöjligheter. Det ger möjligheter att hjälpa till med att förbättra miljön runtomkring oss. Det ger också människor möjligheter att skaffa sig en vidare kompetens på områden där man kanske saknar eller behöver utveckla en kompetens. Med detta sagt är en mycket kort sammanfattning med anledning av fråga att det här egentligen ger alla möjligheter att utveckla alla och olika typer av verksamheter i alla delar av den svenska landsbygden. 50 ():