prot · GU0948 · 2007-01-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att () återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för . 3 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i . Talmannen förklarade vald till ledamot i () 4 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister (), utrikesminister (), försvarsminister (), socialminister () och kulturminister (). 5 § Meddelande om allmän debattimme Talmannen meddelade att allmän debattimme skulle äga rum kl. 9.00. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:81 Till Interpellation 2006/07:81 Statens aktieinnehav i Nordea och Sonera av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är ändrad ansvarsfördelning i regeringen. () Enligt uppdrag 2006/07:83 Till Interpellation 2006/07:83 Utförsäljning av av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är ändrad ansvarsfördelning i regeringen. () Enligt uppdrag 2006/07:162 Till Interpellation 2006/07:162 Nedläggning av sträcka SmedbergStrömstad och andra hotade järnvägssträckor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 2006/07:163 Till Interpellation 2006/07:163 Konsekvenser av nya bestämmelser för ålfisket av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2006/07:169 Till Interpellation 2006/07:169 Avskaffandet av stopplagen och nya möjligheter av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är familjeskäl, begravning. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:174 Till Interpellation 2006/07:174 Omställningsarbetet i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag 2006/07:178 Till Interpellation 2006/07:178 Möjligheten att förskriva antroposofiska läkemedel av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är familjeskäl, begravning. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:182 Till Interpellation 2006/07:182 Energieffektivisering av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:184 Till Interpellation 2006/07:184 Naturligt stevia i stället för kemiskt sukralos och aspartam av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2006/07:193 Till Interpellation 2006/07:193 Islandshästar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2006/07:206 Till Interpellation 2006/07:206 Palliativ vård av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är familjeskäl, begravning. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:207 Till Interpellation 2006/07:207 Utsläppsrätter till fossilgas och skatt på fjärrvärme av Per () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag 7 § Svar på interpellation 2006/07:75 om strategi för kärnkraftsavvecklingen och energiomställningen 1 Näringsminister (): har frågat mig om vilken politik jag avser att driva när det gäller kärnkraftens framtid i , om jag är beredd att verka för ett system med enbart rörliga elpriser för att stimulera eleffektivisering samt om jag har gjort några bedömningar i frågan om risken att fortsätta satsningar på kärnkraft bromsar den positiva utvecklingen av förnybar energi. Vidare har frågat om jag avser att ta ett initiativ för att upphäva Euratomfördraget så att inte klyvbart material betraktas som gemensam EU-egendom samt om jag avser att ta initiativ till en bred diskussion kring en långsiktigt hållbar energiproduktion. Vad gäller den första frågan har regeringen deklarerat att den inte kommer att ge förnyade drifttillstånd till de två kärnreaktorer som har stängts, och regeringen kommer inte att fatta några beslut om avveckling av kärnreaktorer. Regeringen kommer inte heller att ge tillstånd till att nya kärnkraftverk byggs. Regeringen kommer att pröva en eventuell begäran om effekthöjningar enligt gällande lagar och bevilja erforderliga tillstånd om och när gällande krav uppfylls. Den andra frågan handlar om rörliga elpriser som ett sätt att främja effektiv användning av el. Jag tycker att denna fråga är intressant och viktig av flera olika skäl. Kombinationen av timvis mätning av elförbrukningen och ett rörligt elpris skapar bättre förutsättningar för flexibel förbrukning av el. Elkunderna får därmed ett ekonomiskt incitament att minska sin förbrukning när priset är högt. Detta kan leda till ett minskat behov av topplastproduktion av el som dessutom är dyrare och har en sämre miljöprestanda än basproduktionen. Det finns alltså både ekonomiska och miljömässiga fördelar. Att införa ett sådant system fullt ut kräver tätare elmätning än och att elhandlarna erbjuder avtalsformer som är anpassade till detta. Flertalet kunder efterfrågar fasta elpriser för att bättre kunna förutsäga de framtida utgifterna. Även om det finns fördelar med rörliga elpriser anser jag inte att det finns anledning till att verka för ett system med enbart rörliga elpriser. Jag är däremot positiv till en framtida utveckling som innebär att flera kunder har möjlighet till en flexibel förbrukning och där elsäljarna också erbjuder avtal som svarar mot kundernas behov och önskemål. På bör inriktningen vara att alla kunder har mätsystem som klarar timmätning, avbrottsregistrering, effektstyrning och andra utvecklade tjänster. På en avreglerad elmarknad är det däremot inte regeringens uppgift att bestämma vilken typ av avtal som kunderna ska ha. har även efterfrågat min bedömning om fortsatta satsningar på kärnkraft bromsar den positiva utvecklingen av förnybar energi. När det gäller utvecklingen av den förnybara elproduktionen har beslutat om att den förnybara elproduktionen ska öka med års nivå . Målet har höjts till . Det huvudsakliga medlet att nå målet är systemet med gröna elcertifikat. Regeringens ambitioner är höga, och jag kommer att arbeta för att dessa mål uppnås. Det finns alltså ingen koppling till en eventuellt ökad elproduktion i befintliga kärnkraftverk. Den fjärde frågan är om jag avser att ta ett initiativ för att upphäva Euratomfördraget så att inte klyvbart material betraktas som gemensam EU-egendom. Euratomfördraget innehåller bestämmelser om försörjning av uran och andra klyvbara produkter. Utan att närmare gå in på de tämligen krångliga bestämmelserna i fördraget vill jag understryka att det inte finns några skyldigheter för ett medlemsland att starta uranbrytning. Således är det inte möjligt att eller något annat medlemsland tvingas att bryta uran. Jag ser därför ingen anledning att ta några initiativ till att upphäva Euratomfördraget på denna punkt. femte och sista fråga är om jag avser att ta initiativ till en bred diskussion kring en långsiktigt hållbar energiproduktion. Svaret är ja. Regeringen deklarerade redan i budgetpropositionen att den ser ett särskilt värde i en bred parlamentarisk uppslutning kring energipolitiken. Regeringen aviserade även att den kommer att bjuda in partier i syfte att nå samsyn kring en bred och långsiktig energiöverenskommelse om en modern och marknadsekonomiskt orienterad energipolitik. 2 (): Jag får tacka näringsministern för svaret. Bakgrunden är den energiöverenskommelse mellan Socialdemokraterna, som ingicks 1997. Det samarbetet byggde på en utfasning av kärnkraften och en satsning på förnybar energi, vilket har inneburit att har startat omställningen till en ekologiskt hållbar energiförsörjning. Att kärnkraften inte är säker i vare sig hantering eller drift har med oönskad tydlighet bekräftats i . Flera allvarliga tillbud har inträffat ; inte minst Forsmarks reaktorer har varit hårt drabbade. Vi vet också att ett antal reaktorer är byggda med föråldrad teknik. Alltifrån uranbrytning och drift av reaktorer till slutförvar av det högaktiva avfallet är förenat med stora risker. Varje ytterligare investering i de kvarvarande reaktorerna, vilket näringsministern öppnar för, innebär mindre resurser till hållbara energisystem. Det innebär också att befintliga reaktorer kommer att vara i drift till, långt utöver den driftslängd de är byggda för. Det ser jag som mycket allvarligt. Jag anser också att den politik och det beslut som ligger strider mot folkomröstningen om kärnkraft , vars resultat innebär att kärnkraften ska avvecklas. Den bortre parentesen, som det har pratats om, flyttas allt längre bort . Var den kommer att ligga känner jag inte till. Min slutsats när jag hör näringsministerns svar blir följande: Kärnkraften är säker och hållbar. Urantillgångarna är oändliga och brytningen av uran oproblematisk. Energialternativen till kärnkraften är alltför svaga. Det var inte det svar jag förväntade mig från näringsministern, som dessutom är ordförande i ett parti som jag har upplevt som väldigt ansvarsfullt och pålitligt i samarbetet för en energiomställning i . Menar vi allvar med att vi ska nå en ekologiskt hållbar energiförsörjning måste vi klara av att göra åtminstone tre saker : fortsätta kärnkraftsavvecklingen i jämn takt, energieffektivisera och genomföra en betydligt kraftfullare satsning på förnybar energi. ser fram emot de överläggningar om energipolitiken som det har kommit en inbjudan till. Det vill jag klart deklarera. Jag ställer mig dock frågan vad näringsministern menar med en modern marknadsorienterad energipolitik. Vad innebär det egentligen? Vad marknadsekonomin har lett till på den avreglerade elmarknaden kan var och en utläsa på elräkningen i den mån det går att förstå vad som står på den. Men vad innebär det här egentligen? Min fråga kvarstår: Vilken syn har näringsministern på kärnkraften? Anser näringsministern att den är säker och ekologiskt hållbar? Om det är så att näringsministern betvivlar det borde det fattas något beslut under den här mandatperioden. Dessutom är det intressanta inte det näringsministern säger, utan det som inte sägs. 3 PER (): Det kan konstateras att den svenska kärnkraften inte är säker, åtminstone inte säkrare än andra länders kärnkraft. I har reaktorer startats utan att snabbstoppssystem och nödkylsystem har varit inkopplade. har säkerhetsventiler varit för högt ställda. Nödkylsystem har varit ur funktion. Inom svenska kärnkraftverk har över 7 000 avvikelser från normal drift skett. senast var Forsmarksreaktorn nära ett haveri, när flera säkerhetssystem bröt samman. Om till av kylvattnet i reaktortanken hade kokat bort hade en härdsmälta inträffat i . Med tanke på dessa incidenter bör säkerhetskraven i svensk kärnkraft ses över. I detta sammanhang är det oroande att de säkerhetskrav som gäller för svenska reaktorer är hemliga. Vi anser att säkerhetsföreskrifterna måste gälla genast, och för att detta ska gå att kontrollera måste sekretessen kring säkerhetskraven brytas. Enligt sekretesslagen är det möjligt för regeringen att i särskilda fall förordna om undantag från sekretess när det är påkallat av synnerliga skäl. Den möjligheten bör regeringen använda i detta sammanhang. bör regeringen också i regleringsbrev klargöra för att säkerhetsföreskrifterna ska gälla med omedelbar verkan. En reaktor som inte klarar kraven ska inte få köras vidare. Det är inte säkerställt . Den nya regeringen har uttalat sig positivt om effekthöjningar i befintliga kärnkraftverk. För flertalet av de svenska reaktorerna finns det också konkreta planer på att höja effekten. Att höja effekten får i grunden ungefär samma konsekvenser som att bygga en helt ny reaktor. Uranförbrukningen höjs och avfallsproduktionen ökar i direkt proportion till effekthöjningen och självklart också beroendet av kärnkraft. Vi i är starka motståndare till dessa effekthöjningar, eftersom både sannolikheten för olyckor och konsekvenserna av sådana olyckor ökar med en ökad effekt i kärnkraftverken. Effekthöjningar betyder att vattnet måste pumpas runt fortare i kylsystemen, vilket leder till ökat slitage. Mer strålning inne i reaktorhärden ger ökad materialförsprödning, vilket ökar olycksrisken. Mer effekt betyder också snabbare olycksförlopp och att större krav måste ställas på säkerhetssystemen. Vi anser alltså att regeringen bör säga nej till effekthöjningar av säkerhetsskäl. Det minsta man kan begära är att regeringen genom regleringsbrev gör klart för att säkerhetsmarginalerna i svenska kärnkraftverk inte får minska vid effekthöjningarna. Men inte ens detta tycks regeringen vara villig att göra. anser att det är helt genomförbart att avveckla den svenska kärnkraften. måste man förbättra säkerheten som reaktorerna fortsatt är i drift. Avveckling bör ske på det sättet att de farligaste reaktorerna stängs först, och det bör ske genom skärpta säkerhetskrav, det vill säga genom att den lag som finns tillämpas och att den också skärps. Men man bör också använda ekonomiska styrmedel som styr bort från kärnkraft och fossilkraft. Ett första steg här kan vara att staten slutar att skydda reaktorägarna, som man gör . Skadeståndsskyldigheten måste vara obegränsad vid ett haveri. Det måste också finnas en stor betalningsförmåga, så att bolaget kan ersätta dem som har drabbats av en eventuell olycka. I är kravet på betalningsförmåga , vilket är betydligt mer än i . En olycka skulle självklart kosta mycket mer, kanske så mycket. Men att kräva obegränsad betalningsförmåga skulle bara vara ett sätt att sätta stopp för all kärnkraft. Mer kreativt är att höja de krav på betalningsförmåga som ställs på reaktorägarna till den nivå som gäller i , nämligen per reaktor. Vi tycker att helomvändning i kärnkraftsfrågan är närmast chockerande. Från att ha verkat för en snabb kärnkraftsavveckling verkar nu vilja vrida tillbaka den lilla avveckling som redan har gjorts och bygga ut kärnkraften i genom effekthöjningar. Vi förstår att många centerpartister är besvikna över svek i kärnkraftsfrågan, och vi vill att de ska veta att det finns åtminstone ett parti kvar som fortfarande står för en klar vilja att avveckla den svenska, osäkra kärnkraften. 4 Näringsminister (): Den här energifrågan har jag diskuterat i, tror jag, . Jag kan känna jättestor besvikelse över att vi i inte har kommit längre i utvecklingen av både energieffektiva lösningar, utveckling av förnybara bränslen och så vidare. Men förklaringen till det är att det inte har funnits någon politisk majoritet i som har velat göra det, och jag tror att det är rätt många som är trötta på att ha energifrågan som det stora trätoämnet. Jag blir numera ganska ofta uppvaktad av svenska arbetare och tjänstemän, svensk basindustri, svenska småföretagare och svenska konsumenter som är oroliga över energipolitiken. Och detta är ingen oro som bara är svensk, den är i allra högsta grad internationell. Jag medverkade vid . Den stora frågan för alltifrån det fattigaste fattiga land till det rikaste rika var energifrågan, så det är en jättestor fråga. Och den är komplicerad därför att vi måste klara flera saker . Vi måste klara jobben, vi måste klara energiproduktionen och vi måste klara miljön. Alla dessa saker måste vi klara av att diskutera . Det som jag har försökt göra är att hitta en lösning där vi kan förena de lite olika och spretande synpunkter kring energipolitiken som har funnits i svensk politik. Jag tror att vi är på väg att hitta en lösning där vi kan förenas i både effektivare energianvändning och utveckling av de förnybara energikällorna men också säkra energitillgången för den basindustri och för de jobb som vi vill ha i vårt land. Vi vill också ha en bättre konkurrenskraft där vi får flera som är med och investerar i nya energilösningar. Där ser det rätt bra ut, för det är uppemot 60 miljarder som kommer att investeras , och en hel del av detta är för förnybar energi. Det är klart att elcertifikaten, som vi har varit med om att ta fram och genomföra och som det nu finns en rejäl majoritet för, gör att vi också kan få fram den förnybara energin. Jag tror att det finns mycket mer att göra också på effektiviseringsområdet. Den sparade kilowattimmen är den absolut bästa kilowattimmen. Den är billigast och mest miljövänlig. har vi ett program som vi jobbar med tillsammans med svensk industri. kommer att sparas i det programmet. är rätt mycket. Jag ser också att det händer mycket positiva saker när det gäller vindkraftsutbyggnaden. Vi har en helt annan kapacitet på de vindkraftverk som finns . Vi satsar rejäla resurser på forskning och utveckling för att göra det här ännu bättre. Jag tycker att det är intressant att se att man nu ställer upp på samma sätt på EU-nivå. Det finns länder som tycker att de vill investera i ny kärnkraft. Regeringen har inte den synen, och den överenskommelsen ligger fast. Men jag kan inte ha åsikter om vilken ställning andra länder tar när det gäller kärnkraftsutbyggnad. Det måste man få bestämma själv. Vad jag kan se är att EU nu vill sätta upp höga klimatmål och höga mål det förnybara. Vi kan också se att vi i , med vår utvecklade teknik på många områden, kan spela en avgörande roll. Biobränsleutvecklingen kan ge nya jobb på landsbygden hos jordbrukare och småföretagare. Vi kan också se att fjärrvärmeutbyggnaden, som har lett till att vi har minskat oljeberoendet från ned till , både har gett bra lösningar och ett bättre klimat. Det finns väldigt mycket saker, och ni kan vara alldeles övertygade om att jag gör allt jag kan för att få in det förnybara i det här systemet. Jag har många vänner med mig i EU. Det som skulle vara intressant att höra från er båda är: Vad är er inställning till att EU nu tar det här initiativet på energiområdet? Är det bra eller är det dåligt? 5 (): Jag fick givetvis inget svar från vår näringsminister när det gäller synen på kärnkraft. Jag vet att näringsministern har varit ute och pratat om kärnkraft , ända sedan de här olyckorna. Det betvivlar jag alltså inte. Men ingår ni ju i en regering där man klart och tydligt öppnar upp för en kärnkraftsutbyggnad. Senast är det statsministern som kan tänka sig det. Jag förstår att det här är väldigt frustrerande. Jag inser att vår näringsminister kommer att få gå en hård match med de övriga kärnkraftskramarna i regeringen. Men det är möjligheterna vi måste se. Vi ska inte ha en energipolitik som innebär att vi riskerar våra jobb i . finns det förslag som skulle göra det möjligt att avveckla kärnkraften fram till i alla fall 2025. Enligt en artikel i , som har skrivit och som är ett referat av en rapport som den mer eller mindre kände energiforskaren från har skrivit, Ett nordiskt energiscenario, är det fullt möjligt att göra den här avvecklingen av kärnkraften i hela utan att det påverkar samhällsekonomin i . Det här går, och det kommer också att ge möjligheter till nya jobb. är ju unikt på så sätt att vi har en oerhört lång kuststräcka som gör det möjligt för oss att kunna satsa på och utveckla till exempel vindkraft och vågkraft. Vår skogsareal och åkerareal gör det också möjligt att utveckla bioenergin ytterligare. Det har inte minst LRF påvisat i en rapport strax före valet. Det är en väldigt bra rapport, som också visar på de möjligheter vi har för att kunna få fram förnybar energi. Det här är något som vi måste gå vidare med, och då räcker det inte att bara fatta ett beslut om att ligga lågt med avveckling av kärnkraften. För det är ju detta det innebär: Ingenting ska göras. Däremot säger regeringen ingenting om ytterligare forskning om kärnkraft med tanke på att eventuellt satsa på detta efter 2010. Det lämnar vi öppet. Det är absolut det sämsta tänkbara scenariot att inte fatta något beslut oavsett om det är ett dåligt beslut eller inte. lägger vi liksom locket på i den här frågan, och det får kanske återkomma . som vi skjuter upp det här hamnar det längre fram i tiden, och det blir allt osäkrare när det gäller energipolitiken. Det är ju osäkerheten som skapar den här frustrationen hos väldigt många. Och det handlar inte bara om de gamla förespråkarna för kärnkraften. Vi ser också att ledning går ut och ser kärnkraften som ett möjligt energislag som vi borde satsa på och utveckla ytterligare. Senast var det vd som i en tidningsintervju yttrade sig i den riktningen. Därför känner jag stor oro över att vi inte kommer längre. Det blir liksom ett stillestånd i svensk energipolitik. Jag förstår inte heller hur näringsministern kan ha en tro på att förena kärnkraftsförespråkarna med dem som vill se en avveckling av ett energislag som har en bortre gräns. Uranet är inte oändligt. Det kommer att ta slut, och därför är varje krona som satsas på kärnkraft en bortkastad krona. 6 PER (): deklarationer om att hon är för en radikal energibesparing och förnybar energi är välkomna, men det krävs också att man lägger något bakom orden för att vi ska våga tro på dem, och än så länge har vi inte sett särskilt mycket av det, vill jag hävda. När det gäller energibesparing, och också produktion av förnybar energi, vet vi ju att kärnkraften sitter fast som en propp som förhindrar en sådan utveckling. Den förhindrar både en besparing av energi och den förnybara energi som är nödvändig för att vi ska gå mot en hållbar utveckling. I och med att kärnkraften redan är avbetalad, och därmed är en ganska billig produktionsform, och i och med att den är subventionerad av staten på många olika sätt, motverkar den helt klart en riktning mot effektivisering av energianvändningen. Den motverkar också den förnybara energi som vi kan och borde bygga upp i . Sedan efterfrågar en majoritet när det gäller energifrågan. Det är ju faktiskt så att det finns en tydlig majoritet, eller skulle kunna finnas i alla fall, när det gäller kärnkraften i . , och har ju tidigare varit inne på en linje där man skulle avveckla kärnkraften, och är som väl alla känner till en kraftig förespråkare för att vi ska avveckla kärnkraften. Problemet är att har satt sig i knäet på den andra sidan, de närmast fanatiska kärnkraftskramare som finns inom och . Så länge man samarbetar åt det hållet finns det ingen förutsättning för en avveckling av kärnkraften. Sedan måste det konstateras att effekthöjning är kärnkraftsutbyggnad. Så är det. Det är en ökad produktion av kärnkraft i som den här nya regeringen håller på att genomföra. De investeringar som planeras i kärnkraften hade kunnat användas till att producera till exempel förnybar energi. Det handlar om mångmiljardbelopp som går till en gammal teknik, med fossila bränslen, i stället för till förnybar energi, som de annars hade kunnat gå till. Jag tror att jag får avsluta mitt anförande här. 7 Näringsminister (): Alliansregeringen är överens om att vi inte ska bygga något nytt kärnkraftverk under den kommande mandatperioden. Vi ska inte heller stänga något. Vi ska satsa på energieffektivisering och förnybar energi och också på förnybara bränslen. Det är den överenskommelse som vi jobbar efter. Vi har, som jag har sagt, hållit på att träta om den här frågan otroligt . Det har gjort att vi inte har kommit fram när det gäller det förnybara. finns det en bred politisk enighet om att vi behöver det förnybara. Jag tror att det är bra för vår energikorg. Som det nu ser ut har vi vattenkraft och kärnkraft som basproduktion. Vi behöver en tredje pelare som ökar flexibiliteten och säkerheten i vårt energisystem som det ser ut . Vi kan också konstatera, och det tycker jag är lite underligt, inte minst för då, att de fackliga organisationerna är de första att uppvakta om energipolitiken. De är oroliga för hur det blir om vi inte ser till att tillföra tillräckligt mycket ny energi för att kunna klara till exempel massaindustrin, stålindustrin, kemiindustrin och så vidare.