prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Då sade nämligen att vi har ett fortsatt ansträngt kapacitetsläge i svensk ekonomi. Vad betyder det? Innebär det att det är slut på sötebrödsdagarna nu när skattesänkningarna fått sitt? Innebär det att regeringen inte kommer att göra några satsningar på järnvägar ? Eller är det måhända så att regeringen anser att det är kommuner och landsting som ska stå för kalaset? Det är svårt att veta hur den borgerliga regeringen egentligen vill ha det. De har liksom inte satt ned högerklackarna . Före valet var det OPS för hela slanten. Staten skulle låna pengar av privata långivare och bilda bolag som skulle bygga och sköta våra vägar och järnvägar. I debatten var talesman riktigt upprörd över hur vi ens kunde ifrågasätta något så fint som OPS. Så här sade han då: Det är förvånansvärt att vi kan ha denna debatt i vårt land och att skulle vara det enda land som inte kan dra några positiva lärdomar av ett OPS-projekt. Men lovsången till OPS kom av sig när regeringen lade fram årets budgetproposition. Där står det att regeringen endast kommer att föreslå alternativ finansiering efter mycket noggrann bedömning. Det är lite snopet för alla påhejare av OPS och inte minst för , som sade så här : Regeringen kommer därför att verka för nya finansieringslösningar för infrastrukturen. Det är vanligt i och . Jag tycker att det är glädjande att vi nu kan se att vi även ska pröva det i för att få vår erfarenhet av de fördelar man talar så mycket om internationellt. Som lök på laxen gjorde infrastrukturministern ett uttalande där hon i en TT-intervju sade: Det blir inga stora OPS-satsningar. Där ska jag sätta ned foten. OPS-lösningar är en komplettering av den traditionella finansieringen, där vill jag vara övertydlig. Vi får väl se om den borgerliga fyrklövern kan komma överens om vad man vill med OPS och infrastrukturen i vårt land. Men en sak är säker, förväntningarna är stora. Det gäller inte minst efter moderaten uttalande i den här kammaren : Det är med glädje som jag kan konstatera att de senaste decenniernas nedrustning av våra gemensamma kommunikationer nu har nått sin ände. har fått en regering som bestämt sig för att med krafttag investera och underhålla infrastrukturen för att därigenom skapa förutsättningar för att hela ska kunna leva och frodas. Detta, herr talman, sades i då det hade utgått ett påbud från statsminister om att hela landet först och främst skulle låta sig skattesänkas. 186 (): Vad skulle man göra om man vaknat upp och det var strömavbrott? Man försöker ringa elbolaget, men varken telefonen eller mobilen fungerar. Då tänker man: Det löser sig säkert. Men när man vill gå och duscha kommer det inget vatten. Man åker till jobbet lite ofräsch, och på vägen behöver man tanka bilen. Tyvärr kan man inte göra det eftersom kreditkortet inte fungerar och inte något annat betalkort heller. Så fortsätter det utan ström, vatten, telefoner, Internet, tv och andra samhällskritiska datorstyrda system. IT möjliggör kommunikation, och Internet har öppnat en dörr för en gränslös kommunikation i hela världen. kommer det nya faror och hotbilder. Det behöver inte vara en organiserad cyberattack med negativa konsekvenser för hela landet. Mindre omfattande attacker, till exempel överbelastningsattacker mot webbsidor som orsakar att servrar stängs ned, sker . Det handlar om övervakning av datortrafik, identitetsstölder och förfalskning av webbsidor, till exempel bankwebbsidor eller tidningar på nätet. Listan över alla möjliga hot är väldigt lång. Det är därför det är så viktigt att veta om och när sådana attacker kan ske för att kunna förbereda sig eller bekämpa dem. Det är därför regeringen nu föreslår att förstärka Sitic, , som informerar staten och näringslivet om sårbarheter och hot på Internet samt rapporterar olika incidenter. kan Sitic övervaka situationen på nätet bara på vardagar och bara under kontorstid trots att attacker kan ske när som helst. Tack vare större anslag kan verksamheten bedrivas , dygnet runt och stödja andra myndigheters informationssäkerhetsarbete ännu mer. Det gläder mig att regeringen i budgetpropositionen föreslår ett nytt säkerhetsframtonat övergripande mål för politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Det är ingen slump att målsättningen börjar med krav på att kommunikationer ska vara säkra. Bara med en säker och robust infrastruktur och säkra kommunikationstjänster kan förtroendet för tekniken och tilliten till IT växa och e-förvaltningen ha möjlighet att utvecklas. Men politiken kan inte fixa allt. Ansvaret för bättre IT-säkerhet ligger även på myndigheter, organisationer och företag, som bör skydda sina nätverk, och även på var och en av oss. Genom att ha bra antivirusskydd och uppdaterat operativsystem på hemmadatorn förebygger man bildning av botnets, det vill säga nätverk av kapade datorer som används för digital brottslighet. Ett bra verktyg är också sunt förnuft som att inte öppna bilagor i spam, inte klicka på misstänkta länkar och inte ladda ned okända programvaror. Det nya, bättre målet för politikområdet IT och elektronisk kommunikation uttrycker också att kommunikationer ska vara lättillgängliga och i första hand tillhandahållna genom marknaden. Det offentliga har fortfarande mycket att göra för att underlätta moderna kontakter mellan människor och myndigheter. Den optimala situationen skulle vara att man kan få information på webben på ett enkelt sätt, kontakta en myndighet på ett enkelt sätt och hantera sina ärenden elektroniskt på ett enkelt sätt. Jag drömmer om en gemensam inloggning till alla myndigheter, kommuners webbsidor och andra verksamheter med hjälp av e-legitimation så att man kan slippa skapa en ny användarprofil på varje ställe och komma ihåg alla lösenord. Men ingenting är svårare än att skapa enkla lösningar. Tillgänglighet innebär även tillgång till infrastrukturen. har en nästan fullständig befolkningstäckning för mobiltelefoni och en av de högsta bredbandstäckningsgraderna i världen. Regeringen föreslår ändå i budgetpropositionen att avsätts för utbyggnad av bredband genom så kallad kanalisation och samförläggning. Det betyder att när man gräver för till exempel elnät, fjärrvärme eller annan infrastruktur kan en kabel för bredband eller tomrör läggas . Det är en smart lösning för små orter och landsbygden. Just nu sker också en väldigt spännande utveckling av lösningar för trådlöst bredband. 3 G-nät byggs ut och täcker så kallade vita fläckar och erbjuder också nya tjänster. Trådlöst bredband genom VHF-bandet kan bli verklighet väldigt snart och säkerställa att alla i kan ha tillgång till nätet med hög överföringskapacitet. Här vill jag påpeka att det finns en stark vilja från marknadens aktörers sida för att utveckla den tekniken och att staten inte bör ta över eller begränsa denna utveckling. Bara en väl fungerande marknad med konkurrens kan erbjuda ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet. Det är också en del av det nya målet som föreslås i budgetpropositionen. ska vara en ledande IT-nation. Vi fortsätter bredbandsutbyggnaden genom bland annat kanalisation och samförläggning, som regeringen anslagit i stöd till. Vi är en ledande IT-nation med nästan hundraprocentig mobiltelefontäckning. Vi är en ledande IT-nation som ständigt arbetar för att förbättra IT-säkerheten. Jag yrkar bifall till en ledande IT-nation, bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 187 () replik: Ja, visst är marknaden bra att ha, . Men marknaden kan inte klara av allt, vare sig trafiksäkerhet eller säkerhet på nätet. Kanalisation ja, det är rör som man gräver ned i marken. Men rören behöver också fyllas för att det verkligen ska bli någonting med IT, för att det ska bli säkert och minska sårbarheten. Jag vill då fråga , som är så engagerad i IT-frågor och det tycker jag verkligen är roligt: Är det inte viktigt att också bygga ut det här området? Då skulle ni ha kunnat säga: Ja, Socialdemokraterna har ett förslag om att lägga 100 miljoner till på det här. Hade inte det varit väldigt bra, nu när ni ser till att de som är rika får mest genom skattesänkningar? 188 () replik: Nej, det skulle inte vara bra. Jag har läst Socialdemokraternas reservation. Ni föreslår 100 miljoner, men ni vet inte på vilket sätt man ska bygga ut bredband. Det är därför det är viktigt att vänta tills utredningen kommer, . har staten redan satsat för att bygga ut bredband. Och var finns bredband? Var satsades pengarna? Utredningen, som kommer , kommer också att ta upp om det är motiverat att fortsätta med statligt stöd till bredbandsutbyggnad. Om ett sådant stöd skulle behövas, om det är motiverat, kommer utredningen även att föreslå var och hur man kan formulera stödet. 189 () replik: Jag vill tacka för svaret. Vidare diskussion får sedan föras med , som kommer att ta de här frågorna för Socialdemokraternas del. Jag vill ta min i anspråk för att önska talmannen och medarbetare en riktigt god jul, kansliet i trafikutskottet en riktigt god jul, naturligtvis majoriteten i utskottet en jättegod jul hoppas att ni får många klappar och mina kära vänner i oppositionen en riktigt god jul. 190 () replik: God jul också till ! Jag skulle vilja fortsätta vår diskussion om bredbandsutvecklingen och lägga till att det inte bara är kabel som gäller för bredbandsutbyggnad. Just nu sker det väldigt mycket på området när det gäller trådlöst bredband, och det är både 3 G-nät och VHF-band. Genom trådlöst bredband via VHF-band har vi möjlighet att uppnå en hundraprocentig bredbandstäckning i . 191 (): ordförande sade att inte bara utan även jag skulle sprida ljus över den här debatten. Den utmaningen antar jag, så jag fortsätter i samma (h)julspår. Det betyder att det är kvar till jul. Det är mycket som ska hinnas med . Framför allt ska julklapparna inhandlas. tippar att gps-navigatorn blir årets vinnare under de svenska julgranarna. Den har gått från vatten till land och är nu en portabel reskompis för alla som vill. har utsett årets julklapp . Då var det bakmaskinen. Därefter har bland annat videokameran, mobiltelefonen, Internetpaketet och dvd-spelaren fått stå i rampljuset varsin jul. var det platt-tv:ns tur, och den är fortfarande populär. Tomten lär få lägga många platta paket i säcken även . Utvecklingen visar att tv:n kommer att få en utökad roll . Men den får sällskap. Det är dags att göra plats för datorn i tv-rummet eller, om man så vill, tv:n i datorrummet. Teknikens framfart har gjort det möjligt att se tv i datorn. Det just nu mest hajpade datorprogrammet för en sådan harmonisering heter . Det är inte tv i sedvanlig mening. Det är ett datorprogram som gör att tv:n och datorn smälter samman till ett. ger dig möjligheter att zappa mellan massor av tv-kanaler. Du kan chatta med andra tittare som ser samma program som du. Du kan hålla kontakt med dina vänner genom en Messengerklient. Dessutom kan du via bevaka andra favoritprogram . Tv-datorn är här. IT är en självklar del av vår vardag. Vi blir alltmer vana vid att ha tillgång till Internet var vi än befinner oss. Det spelar ingen roll om vi är hemma eller sitter med goda vänner på fiket. Handen på hjärtat: Hur många av oss kommer att kunna låta bli mejlkorgen ens , mellan skinkan och ? Internet har blivit en kär vän, vår alltiallo. Den hjälper oss att ta reda på det mesta vi behöver veta. Internet är också en miljöstödjare. Genom att vi i större utsträckning arbetar på distans och medverkar i videokonferenser reser vi mindre. E-fakturering är ett annat exempel som ger ett ytterst blygsamt bidrag till koldioxidutsläppen. Som enskild person kan du så här i jultider vara rädd om miljön genom att skippa pappersjulkorten och skicka elektroniska julkort i stället. De elektroniska julkorten sparar tid, papper och frimärken och slipper åka bil. Mottagaren blir lika glad ändå. Enligt ökar Internetanvändningen år för år. Det finns några grupper av unga Internetivrare som jag tycker är särskilt intressanta. Jag pratar förstås om den nya Internetgenerationen, skolbarn och de som just blivit myndiga, som växt upp med Internet och mobiltelefoner. Sedan har vi en annan grupp som jag tycker att det är extra kul att lyfta fram. Det är de minsta barnen, förskolebarnen. har de fördubblat sin Internetanvändning. Jag kan ta min sexårige son som exempel. Han kan inte läsa , men surfa obehindrat mellan spelsajter på nätet, det kan han. Men märk väl! Huvudparten Internetanvändare är trots allt inte unga utan medelålders. Framför allt beror det ökande användandet på att allt fler har kunnat koppla upp sig mot bredband. För att du som Internetanvändare ska kunna utnyttja alla de möjligheter som Internet bjuder, som till exempel , behöver du ha bredband med hög kommunikation. Det är därför med förvåning vi socialdemokrater noterar att den borgerliga majoriteten inte har lagt in några pengar till bredband i sin budget. För oss socialdemokrater är den fortsatta bredbandsutbyggnaden en förutsättning för Internets utveckling. Vi har därför lagt in till bredbandsutbyggnaden i vårt budgetalternativ. Det är 100 miljoner mer än regeringen lägger in. Och det förslaget röstade borgarna överraskande nog bort ! såg jag gamla välkända Anslagstavlan på tv. , och gjorde reklam för sina hemsidor och rekommenderade tittarna att gå in på dessa för att ladda ned till exempel blanketter och få mer information. Det är bra, mycket bra, om man har en dator, om man har en Internetanslutning och om man har den kunskap som krävs. Det har inte alla. Den digitala klyftan må ha minskat , men den finns kvar. Att ha tillgång till dator och Internet är en generationsfråga. Det speglas av intresse och behov. Det är också en tillgänglighetsfråga. Vissa personer med till exempel nedsatt syn eller en motorik som sviker har svårt att använda Internet. Det är också en klassfråga. Det finns tydliga skillnader i inkomst och utbildning mellan dem som har tillgång till Internet och dem som inte har det. Att vara modern och hänga med i Internetvärlden kostar pengar. Datorn blir gammal på bara och en ny kostar åtskilliga tusenlappar. Internetabonnemang och mobiltelefon kostar också en massa pengar pengar som många helt enkelt inte har. Men vad är man för relik i denna värld utan dator och mobiltelefon? Det är bara att langa upp plånboken och betala. Så förstärks skillnaderna mellan dem som har och dem som inte har, mellan dem som kan och dem som inte kan. Det finns alltså två sidor av myntet. Å ena sidan kan vi konstatera att IT ger oändliga möjligheter för dem som har tillgång till dator och snabb uppkoppling till Internet. Å andra sidan är porten till cybervärlden stängd för många svenskar. Jag anser att vi ska hysa respekt för dem som inte har tillgång till Internet, oavsett varför de inte har det. Det kommer att dröja innan Internet är något som verkligen alla har tillgång till. ska vi politiker göra vad vi kan för att förbättra förutsättningarna för fler att använda Internet. Jag vill avsluta mitt anförande med en liten hälsning till tomten: Kära tomten, låt det ligga en gps-mottagare under varje regeringsföreträdares julgran . För om det är något dessa borgerliga talesmän behöver, så är det ett verkfullt instrument som hjälper dem att navigera sig fram till en politik som är ansvarsfull, rättvis och modern. Med dessa ord vill jag yrka bifall till Socialdemokraternas reservation nr 2. 192 () replik: Först skulle jag vilja ge en spännande idé. Låt detta ske genom marknaden och inte genom statligt stöd. Det är bara ett påpekande så att vi blir överens om utvecklingen inom IT-branschen. Sedan måste jag korrigera . Regeringen satsar faktiskt på bredbandsutbyggnad. Jag pratade om det i mitt anförande. kanske missade det. Då kan hon titta i snabbprotokollet i efterhand. Det sker en dynamisk utveckling av bredbandslösningar. Det är inte bara bredband via kabel. Tv-frekvenserna som frigjordes vid släckningen av den analoga tv:n möjliggör en dramatiskt billigare utbyggnad av de nya mobilnäten i jämförelse med dagens 3 G-nät. telekombolag kan komma att få bygga ut en ny generation mobila nätverk med kapacitet på . Det frigjorda utrymmet kan användas för både fast, trådlöst bredband och för mobilt bredband. Med hjälp av de nya teknikerna skulle man kunna uppnå en hundraprocentig bredbandstäckning. Då kan man fråga sig om det är motiverat att satsa 100 miljoner av statliga medel på traditionellt, kabelbaserat bredband, som börjar kännas lite gammalmodigt. 193 () replik: undrar varför vi inte tror att marknaden kommer att lösa allt. Marknaden kan lösa mycket, men vi har bevis för att det inte funkar alltid. Då måste staten gå in och ta sitt ansvar. IT är lika viktig infrastruktur som vägar och järnvägar. Tilltron och tilliten till Internet är därför viktig. Där vill jag påpeka att bredband åt alla är vår devis. Jag hade sett fram emot att redan nu få se en utredning, men det verkar nu som om detta har förskjutits fram . Jag tycker att det är bra att tar upp frågan om säkerhet i den här debatten. Själv valde jag att inte prata om säkerhet i mitt anförande . Jag väljer i stället att diskutera säkerhetsfrågan i en särskild debatt. Jag vill redan nu deklarera att jag håller med om att frågan är mycket viktig. Jag fick höra massor med spännande stora ord i anförande om detta. Min fråga är: Hur mycket pengar kommer den borgerliga majoriteten att lägga fram för att stärka IT-säkerheten, och när kommer det att ske? 194 () replik: Jag har redan pratat om detta i mitt anförande. Igen hänvisar jag till protokollet. Jag skulle också vilja ta upp frågan om digitala klyftor. Det verkar som om Socialdemokraterna närmast har patent på begreppet klyfta. fick , , i uppdrag av alliansregeringen att undersöka de digitala klyftorna. I en delrapport som överlämnades visar man att det redan nu pågår många projekt för att minska de digitala klyftorna och underlätta för funktionshindrade och äldre i vardagen och för att möta deras behov i utvecklingen av nya digitala produkter och tjänster. Här vill jag också påminna om det berömvärda arbete som PTS utför för att stödja grupper med speciella behov och öka tillgängligheten till IT och elektronisk kommunikation, till exempel teckentolkning via mobiltelefon och digital distribution av talböcker. Det är också viktigt att komma ihåg att vissa människor har det lite svårare att följa med i den tekniska utvecklingen, men vissa vill inte använda den senaste tekniken. Då är det viktigt att vi accepterar deras val och möjliggör till exempel informationsförsörjning även utanför webben. Att begränsa näringslivet till IT-branschen och skapa hinder för IT-utvecklingen i , som Socialdemokraterna vill i sin reservation, är inte lösningen. Det är som att avsluta all forskning eftersom inte alla kan bli forskare. Så kan man inte göra. 195 () replik: Jag tycker att det är märkligt att inte svarar på mina frågor utan hänvisar till protokollet, som kommer . Trots allt är det i detta nu som vi har en debatt. Rapporten från har jag tagit del av. De uppmärksammar de digitala klyftorna. Det finns många insatser som redan görs, men det finns en grupp som uppmärksammar har hamnat i kläm. Det är medborgare med utländsk bakgrund. Det finns många medborgare med utländsk bakgrund som inte har tillgång till Internet och som inte har varit i kontakt med Internet och IT över huvud taget tidigare. Dessa grupper är viktiga. Måhända har vi patent på detta, men vi bryr oss om människor. Det är därför vi pratar om detta. Jag tycker att det är viktigt att vi tar hänsyn till dem och hittar medel och verktyg för att nå dem. Jag är inte så säker på att Internet är det rätta stället för dem att hämta sin information eftersom de inte kommer åt det. Det påpekar också i sin analys. Det lustiga är och detta kan sägas vara väldigt konstigt att mycket av den information som visar hur man ska hitta information och lära sig använda Internet ligger just på Internet. För att inte fastna i detta ekorrhjul finns det andra medier som man kan ta till, och det hoppas jag att man kommer att göra framöver. 196 (): trodde jag att tomten var här. Jag har nämligen begärt ordet med anledning av att statsrådet i sitt anförande tog upp exemplet Tjustbanan när det gäller behov av investeringar och underhåll. Jag är tacksam för att informationen om behovet har gått fram. Däremot är jag fundersam över hur statsrådet tolkar den och vad hon tänker göra åt problemet. har tyvärr gått, men jag hoppas att de kvarvarande företrädarna för alliansen kan ta med sig mina frågor och synpunkter. När jag har hört dagens debatt borde jag väl egentligen känna mig nöjd. Här lovas både det ena och det andra. Men att säga är en sak. Att göra är någonting helt annat. väntar jag på resultat, inte retorik. Ministern sade att 250 miljoner till Tjustbanan inte var tillräckligt, utan behovet var 3,6 miljarder. Då vill jag upplysa utskottets ledamöter om att det fanns fem alternativ. Det som ministern har fastnat för var det dyraste och också det bästa alternativet. Men då är frågan: Hur ska jag tolka det? Ska jag tolka det som att hon har tagit till sig det? Eller ska jag tolka det som att hon vill ha största möjliga gap mellan de pengar som finns och det behov som man har gett uttryck för? Jag litar inte på att tomten var här , men ska en allians leverera ett infrastrukturprogram. Jag har i mångt och mycket levt med det här utskottet och det här utskottets verksamhet i tiden. Jag kommer ihåg väldigt mycket hur diskussionen har gått, hur argumentationen har varit. Jag väntar till mars månad, och med utgångspunkt från den här historien förväntar jag mig också ett resultat. Oavsett hur resultatet kommer att se ut har jag säkert anledning att återkomma, antingen för att tacka för att man har tillgodosett behovet eller också för att upplysa om någonting annat. Det var ingen tomte här , men lär det vara någon på gång. Jag önskar alla en god jul och även ett gott nytt år, så ses vi med nya friska krafter . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2007/08:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2007/08:1 delvis och framst. 2006/07:RRS24). 197 (): Herr socialminister och ledamöter! I det här betänkandet behandlas anslaget under det viktiga utgiftsområdet 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg för i regeringens budgetproposition samt 130 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Dessutom behandlas styrelses framställning när det gäller statlig tillsyn av bostad med särskild service enligt LSS. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningar samt begärda bemyndiganden. I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag på ett nytt mål för politikområdet hälso- och sjukvårdspolitik och en komplettering till målet för äldrepolitiken. Förslaget till nytt mål för politikområdet hälso- och sjukvårdspolitik lyder: Befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Att vården är behovsanpassad understryks av att det är patienternas individuella behov som vården ska möta. Det välkomnas och tillstyrks av utskottet, så även regeringens förslag att upphäva nuvarande mål. Vårdens kvalitet och tillgänglighet ska förbättras. Utskottet tillstyrker även förslaget från regeringen att avveckla det nationella rådet för vårdpolitik. har tidigare beslutat om följande mål för äldrepolitiken: Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. De ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. De ska bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Regeringen anser i budgetpropositionen att målet för politikområdet äldrepolitik behöver kompletteras för att lyfta fram arbetet med uppföljning och kvalitetsutveckling. Målet för regeringens insatser ska också vara att främja huvudmännens utveckling av god kvalitet i vård och omsorg om äldre kvinnor och män. Även denna komplettering tillstyrks av utskottet.