prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Det var intressant att höra om Brandborns utredning. Man förbereder försöket. Regeringens beslut innebär att man ska köra i försök från . Brandborn ska vara färdig . Jag förstår inte alls hur du kan påstå att försöket som påbörjats efter att utredningen är färdig möjligtvis kommer att innebära efterkalkyler. Om du då har slagit undan benen på ett av de ytterligt få järnvägsföretagen i världen som går runt, vad har du då åstadkommit? Då har du åstadkommit att inrikesflyget har garanterats en säker klimatstörande plats bland transporter i . Hur går det ihop med era ambitioner om att minska växthusgaserna för kommande generationer i ? Är inte tåget bättre än flyget på långa sträckor? 162 () replik: Jag ska villigt säga att när det gäller farledsavgifterna pågår det en diskussion inom . Vi arbetar med den kommande infrastrukturpropositionen. Det är ingenting som jag vill föregå på något sätt, och därför kan jag tyvärr inte ge dig något bra svar. Men jag återkommer gärna om detta. Så var det frågan om SJ och trafikeringsrätten. Vi måste betänka den situation som råder i och de behov som faktiskt finns där. Vi måste se på vilka typer av lösningar man snabbt kan få till stånd. Läget är akut, som jag förstår det. Jag har pratat med folk innan beslutet fattades. De visar entydigt att vi verkligen behöver få något till stånd här och . Vi måste också bevaka denna förändring noggrant och se att inte fel effekter påverkar den konkurrensutsättning av SJ som ska komma . 163 (): är ett land med en lång kustlinje, och räknar man från i norr till i väster är det kust. är ett land som är mycket beroende av utrikeshandel, vilket gör att handelssjöfarten spelar en viktig roll i det svenska transportsystemet. av all export och import räknat i transporterad vikt går på lastfartyg eller färjor i något skede av transportkedjan. Den svenska handelsflottan kan genom det sjöfartsstöd som infördes konkurrera på likvärdiga villkor gentemot andra EU-länders handelsflottor. Regeringen avser också att se över möjligheterna att införa ett system med tonnagebeskattning av fartyg liknande det system som finns i majoriteten av sjöfartsnationerna inom EU. Syftet med detta stöd är att ge rederierna bättre möjligheter att konkurrera med rederier i länder med så kallad bekvämlighetsflagg. Handelsjöfarten är en global näringsgren som i första hand behöver internationella regler. Tonnageskatten kommer att bli ett efterlängtat stöd som vi kristdemokrater har väntat på länge! har en lång och gedigen tradition av att vara en sjöfartsnation, och vi har fortsatt med denna goda tradition genom att vara världsledande på sjösäkerhet. har EU fortsatt sin behandling av det tredje sjösäkerhetspaketet med bland annat hamnstatsdirektivet. Syftet med detta direktiv är att ännu tydligare fokusera på fartyg som bedöms utgöra en högre risk än andra. Gällande direktiv anger att av alla utländska fartyg som kommer till ska kontrolleras. Detta mål har uppnåtts. har också arbete pågått med att tillsammans med danska sjöfartsmyndigheten införa en gemensam sjötrafikövervakning i . Projektet är medfinansierat av EU, och ett avtal som reglerar formerna för ett gemensamt pilotprojekt om att inrätta och driva en sjötrafikledningscentral i har ingåtts mellan och . För alliansregeringen är sjösäkerheten oerhört viktig, och detta har markerats i budgeten genom att anslaget för sjöräddning har tillförts ytterligare 141 miljoner. En del av denna ökning beror på att har fått ökade kostnader för helikopterberedskapen i samband med sjöräddningsinsatser. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som ska utreda hur den offentliga sektorns användning av helikoptertjänsterna kan bli mer effektiv. Möjligheten till att samutnyttja, samfinansiera och samlokalisera ska undersökas för att uppnå bättre effektivitet. Frågor om huvudmannaskapet för helikopterverksamheten ska också undersökas. Sjömotorvägar är ett projekt inom TEN-T för att förbättra och effektivisera godstransporterna, och det är viktigt att är fortsatt aktivt på området och fortsätter att arbeta tillsammans med andra EU-länder för att utveckla sjömotorvägskonceptet. En god miljö där sjötransportsystemet anpassas för att uppnå en god hushållning med naturresurserna är viktigt. Inom sjöfarten är svavel och kväveoxider det största problemet. infördes krav på lägre svavelhalter i det sjöfartsbränsle som används i . har tillsammans med , och redovisat ett regeringsuppdrag om hur ett handelssystem med utsläppsrätter för kväve och svaveloxider ska kunna utformas så att sjöfarten kan ingå. Utredningen visar att ett sådant system är tekniskt möjligt att utforma, och regeringen har låtit remittera utredningen. Koldioxidutsläppen är i genomsnitt för Europasjöfart en sjättedel jämfört med lastbil och hälften jämfört med tåg mätt per tonkilometer, enligt . Man kan minska koldioxidhalten om man sänker hastigheten till sjöss med en tredjedel. Det gäller dock att alla inom IMO eller i alla fall inom EU är med på att frångå just in time, alltså att tiden inte är en konkurrensfördel, för att detta ska kunna bli en realitet. Om man flyttar gods från väg eller järnväg till sjöfart mellan svenska orter är det mindre fartyg som är aktuella, men dessa fartyg släpper fortfarande ut en tredjedel jämfört med lastbil och mindre än tåget. Närsjöfarten kan utökas betydligt. Eftersom vi är ett land med lång kustlinje och har vi en stor potential. Ett normalt fartyg som trafikerar kan lasta 104 lastbilar med semitrailer. Det skulle avlasta vårt vägsystem betydligt om mer gods kunde gå sjövägen. I går hälften av all godstrafik på sjön. Situationen är dock annorlunda för andra utsläpp. När det gäller svaveloxid släpper fartygen ut tio gånger mer än EU-lastbilen för samma transport. När det gäller kväveoxid är lastbilen och EU-sjöfarten ungefär lika dåliga. Däremot har de lastbilar som tillverkas mycket bättre värden. Det kanske därför är dags att införa ett utsläppshandelssystem som ger sjöfarten incitament att minska kväve- och svaveloxidutsläppen. Då kan de investera i katalysatorer eller gå över till gasdrift. Då skulle sjötransport vara helt utan konkurrens som godstransportmedel. Ett sådant system kan enligt den statliga utredningen vara i drift 2012. Regeringen vill fortsätta att sätta fokus på den negativa miljöpåverkan som fortfarande finns inom sjöfarten. En sådan negativ påverkan är spridningen av främmande organismer genom barlastvattnet. En särskild utredare har tillsatts för att redovisa förutsättningarna för att ratificera den internationella konventionen för barlasthanteringen. Sjöfartsnäringen är miljömedveten och vill förändra och påverka vår miljö till det bättre. Ett exempel är landanslutningen av el för fartyg medan de ligger vid kaj. och hamn har haft denna möjlighet. Där har ett antal fartyg landansluten el medan de ligger vid kajen. EU- kommissionen har dessutom nominerat insatserna i hamn till Sustainable Energy Awards. Isbrytningen är en viktig del i sjöfartens bidrag till en positiv regional utveckling. driver ett internationellt arbete med att utveckla isbrytarsamarbetet och även frågan om en harmoniserad isbrytarreglering. Uthyrningen av isbrytare för olika forskningsexpeditioner under icke isbrytarsäsong och till andra länders isbrytning har varit framgångsrik med bibehållen hög beredskap i svenska farleder och farvatten. Under detta år har några utredningar lämnats till regeringen som berör sjöfarten. lämnade sitt slutbetänkande där man redogör för vilka tio hamnar som man anser vara strategiskt viktiga för . Samma månad lämnades också betänkandet Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet, där samma utredare redovisar vilka orter som kan vara lämpliga för kombiterminaler när det gäller de strategiska godsstråken där hamnarna är en viktig del. Regeringen har bägge dessa utredningar ute på remiss, och remisstiden går ut . Jag vill avslutningsvis kommentera reservationerna och det i dem som berör sjöfarten. Det är framför allt reservation nr 1 som berör jämställdhetsmål och att detta mål ska ha lika stor prioritet som övriga transportpolitiska delmål. Regeringen har gett i uppdrag att se över och lämna förslag till reviderade transportpolitiska mål. Detta uppdrag ska redovisas . Översynen kommer att präglas av ett öppet arbetssätt och kommer att ske i nära samarbete med transportsystemets aktörer. Det kan hända att dessa prioriteringar kommer att avvika från de mål som den förra regeringen och dess samarbetspartier ansett vara viktigast för transportsektorn i . Med detta yrkar även jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Eftersom alla andra har tackat vårt kansli vill jag göra likadant. Jag tackar för gott samarbete. Jag vill önska er en fin fortsättning på lucia, en god jul och ett gott nytt år. Jag höll nästan på att säga glad påsk också, men det väntar vi med. God jul och gott nytt år! 164 () replik: Det här var om vad som händer i sjöfarten, kan man säga. Det var lite upplysningar. Det var fint. En god sjöfart skulle bli ännu bättre med tonnageskatt. Ungefär så uttryckte sig från . Då undrar jag: Vad är det som hindrar den här borgerliga regeringen som är moderatledd att faktiskt införa tonnageskatt? Näringen väntar ju på det. Det handlar om det sista steget. skatteutskott sade så sent som att det här måste komma . Vi förväntar oss att regeringen verkställer beslut, sade vi socialdemokrater i vår budgetmotion under utgiftsområde 22, som jag upplysningsvis kan berätta att vi pratar om just . Det handlar om transporter alltså. Jag skulle vilja fråga : När kommer förslaget om tonnageskatt på bord? 165 () replik: Vi har skrivit i två budgetar att tonnageskatten ska komma . Vi kristdemokrater har drivit denna fråga . Vi drev den som vi inte satt i majoritet. Det är en viktig fråga. Vi inser att det är detta som näringen behöver. Just nu ligger frågan på . Som med alla stora frågor utredningen kom , tror jag utreder man och tittar vidare om det är något som behöver kompletteras. Så den är under utredning. Just nu ligger den på bord. 166 () replik: Jag tackar för den upplysningen. Men jag förstår inte riktigt. Är inte tonnageskattefrågan utredd både på längden och tvären? Näringen är positiv, och säger att de borgerliga partierna är positiva. Vi socialdemokrater är positiva. Vad är problemet? om jag får säga så. Vad är hindret för att det faktiskt kommer? tycker jag är för svävande för att komma från som ingår i ett av regeringens partier. Hon måste ändå ha vetskap om när en så viktig fråga för sjöfarten kommer, eftersom hon är så på vad gäller behovet av sjöfart. 167 () replik: kan inte begära av mig att jag ska ge ett exakt datum. Det kommer hon inte att få. Jag kan inte ge ett exakt datum. Att det kommer, tror jag. När får vi se. 168 () replik: Jag försökte redovisa att Vänstern har skapat ett betydande utrymme för viktiga infrastruktursatsningar inte minst på järnvägssidan genom att förorda en långfinansiering, som i de flesta andra ekonomier. Men vi gör satsningar även på sjöfart. Jag ska börja med den kommentar som gör om vår reservation. Jag har full respekt för att man vill se över de transportpolitiska målen och se om man ska vidareutveckla dem och så vidare. Jag hoppas att de blir bättre och inte sämre, om vi nu ska uppnå de mål vi vill. Men jag tycker att det är lite märkligt formulerat. Vi konstaterar att inte som andra myndigheter och verk har lyckats klargöra och lyfta upp jämställdhetsmålet. Då tycker jag att man ska tydliggöra att så länge vi har fastställt politiska beslut i riksdag förväntar vi oss att samtliga trafikverk ska leva upp till dem. Man kan liksom inte bara se mellan fingrarna därför att man ser över verksamheten och kanske ska komma fram till nya mål. Det vore ungefär som om vi skulle ändra hastighetsgränserna och att vi då skulle skippa de hastighetsgränser som gäller just nu och inte bry oss om dem som kör för fort. Så kan man inte se det. De bestämmelser som gäller, de gäller. Vi tycker i reservationen att det ska gälla även . Jag skulle vilja ställa en fråga. Vi har ett skatteväxlingssystem där vi kan konstatera att det är orimligt att handelssjöfarten ska betala samtliga kostnader för infrastruktur inom sjöfart. Den ska alltså betala för fritidsbåtsverksamheten vad gäller till exempel farleder och sjösäkerhet. Jag tycker att det är rimligt att man inför en fritidsbåtsskatt som gör att fritidsbåtarna får stå för sina egna kostnader. Genom den skatten möjliggör vi ganska betydande satsningar som skulle underlätta för handelssjöfarten att konkurrera på mer likartade villkor med till exempel vägtransporter. Hur ser på det? 169 () replik: Till att börja med gäller det . Jag läste på vad vi hade debatterat . Då var det samma reservation, och jag gav ungefär samma svar. Jag tänkte att jag ringer till och frågar varför de inte har redovisat det här. Jag ska läsa upp precis det svar de gav till mig. De säger så här: Vi gjorde en omfattande kartläggning av 20032004 över könsfördelningen i arbetsgrupper. Det var ett mödosamt arbete bland annat på grund av definitionsfrågan och den omfattande mängd arbetsgrupper som kunde komma i fråga. Fördelningen blev 8020, och vi har anledning att tro att detta förhållande inte har ändrats. På grund av olika oklarheter kring hur just detta mått kan uppföljas har vi inte gjort någon senare uppföljning. Det var svar när jag ställde samma fråga till dem. säger att det är oerhört viktigt med handelssjöfarten och farleder. Ja, det är det. Handelssjöfarten är oerhört viktig. Jag kan bara ställa en fråga tillbaka: Varför har man inte under de här tolv åren sett till att varje trafikslag får bära sin egen kostnad om man just nu poängterar hur oerhört viktigt det är? Vi håller på att utreda båtskatten. Det kommer en proposition från regeringen där både båtskatt och båtkörkort och alltihop kommer att finnas med, om jag inte missminner mig. 170 () replik: Jag konstaterar bara att jag har all respekt för att det kan vara mödosamt att leva upp till de trafikpolitiska målen. Men jag utgår från att samtliga verk upplever samma svårighet som upplever. Det kan inte vara en undanflykt för att man inte gör det man ska. Sedan kommer den vanliga frågan: Varför har inte ni gjort det här tidigare? Bland annat kan man säga att skillnaden mellan förra mandatperioden och är att det då var Socialdemokraterna som hade regeringsmakten och hade två samarbetspartier som inte satt i regeringen. är det ett antal borgerliga partier som sitter i regeringen. Jag konstaterar bara att det inte är någon hemlighet att och har en delvis annorlunda syn än samtliga andra partier. Vi tycker nämligen att det är orimligt att man har ett speciellt sätt att finansiera sjöfarten och att de ska ta in avgifter för att finansiera sin verksamhet. Det ska vara likvärdigt, tycker vi. Men där har vi inte något stöd, för det är tyvärr bara och som tycker så här. Jag skulle vilja höra vilka de tunga argumenten är för att man ska ha ett separat, annorlunda system just för sjöfarten. Är det till fördel om vi vill öka resandet både vad gäller persontrafik och framför allt vad gäller gods till sjöss och ta bort lite ytterligare från vägtrafiken? Är det bra eller dåligt att man har ett system som bygger på att man ska finansiera verksamheten i så stor utsträckning via avgifter och inte via anslag, vilket ju är det normala i övriga sammanhang? 171 () replik: Vad jag vet är att detta är ett gammalt system som ligger kvar. tittar man bland annat på och dess organisation. Det pågår en utredning av detta. Jag vet att man har tittat på att överföra en del av farledsavgifterna till lotsavgifter. Man tittar också på differentierade farleder. Det innebär att om du har ett riktigt bra sjöfartyg kan du betala mindre farledsavgift. Det finns alltså saker som görs, och jag är övertygad om att det finns ännu mer att göra. Vi har som sagt var suttit , och vi kommer nog att kunna fortsätta att förbättra även den här delen. Det är jag helt övertygad om. 172 Statsrådet (): Det har varit en intressant och intensiv debatteftermiddag. var först ut i med att visa film sanning för allmänheten dokumentären om den globala uppvärmningen, den obekväma sanningen som kräver nya vägval och tydligt politiskt ledarskap världen över för att vi ska nå ett hållbart samhälle. Just nu sitter miljöministern i avgörande förhandlingar i på . Klimat- och miljöengagemang leder till . Klimat- och miljöutmaningar har alltså i allra högsta grad sin hemvist i dagens debatt om utgiftsområde 22 och om transportpolitik och infrastruktur. är ett mycket handelsberoende land och har en utrikeshandel på av bnp. Svensk varuexport ökar kontinuerligt. Det innebär att transporterna ökar. Trycket på infrastrukturen ökar och godstrafiken ökar. geografiska läge och vårt avlånga land leder till att transporter och infrastruktur både inom och på viktiga stråk utanför har mycket stor betydelse för jobbens konkurrenskraft gentemot andra delar av världen. Vid mitt besök i mötte jag företrädare för både regering och transportföretag som hade ett mycket starkt fokus på att öka effektiviteten på sina transporter. Man vill förbättra logistiken och minska transportkostnaderna genom att bygga nya motorvägar, hamnar och järnvägar på ett sätt som naturligtvis ännu tydligare markerar och västvärldens behov av ännu effektivare godslogistik och smarta miljötransportlösningar. Därför, herr talman, är det mycket anmärkningsvärt att nu möta en opposition som nyvaket börjar debattera vikten av infrastruktursatsningar, miljösatsningar och klimatriktiga transporter och dessutom pratar om vikten av resurser till underhåll av infrastrukturen. Det som Socialdemokraterna, lämnade efter sig är ett underhållsberg på järnvägssidan som placerar sämst i den europeiska järnvägsunionens rankning. Det resultatet ser vi genom förseningar och stopp på våra järnvägar. Underhållsbehovet på våra vägar är i så många fall så allvarligt att det är risk för att vägslitaget är så långt gånget att det är nyinvestering som krävs. Snacka om att ta ansvar för att nästa generation inte ska behöva betala våra brister! Dessutom är den befintliga väg- och järnvägsplanen som gäller för 20042015 byggd som ett vackert luftslott som runt omkring i det svenska landskapet har lämnat efter sig spadar. Spadtag togs, och vägprojekt startades mitt i den heta valrörelsen fast ingen ekonomisk täckning fanns. Spadarna finns kvar. Men den av Socialdemokraterna avsatta budgetramen räckte inte till grävmaskinerna. Det här är naturligtvis allvarligt för , för jobben, för företagandet och för klimatet. Sammantaget finns det ett resursbehov för eftersatt underhåll på väg och järnväg på . För innevarande infrastrukturplan saknas gigantiska belopp på . Det vore kanske på sin plats att ni socialdemokrater, gärna med i täten, tog en ny vända till era kommunstyrelseordförande runt om i landet, plockade upp era kvarglömda spadar och förklarade att det aldrig har funnits några realistiska ekonomiska ramar för den plan som alla trodde gällde. Att undvika att ta sig an befintliga problem genom att skjuta underhåll har lett till att svarar i sin revidering att många sträckor är så nedgångna att de inte anser det lönt att ens sätta i gång till exempel ett underhållsarbete på motsvarande 250 miljoner eftersom den bansträckningen har ett underhållsbehov på 3,6 miljarder för att banan ska få kapacitet och tillräckligt hög fart för att just vara ett konkurrenskraftigt alternativ till vägen. Så är läget för till exempel Tjustbanan. Att restaurering skjuts på grund av ekonomiska brister i järnvägsplanen är naturligtvis kapitalförstöring med tanke på roll för effektivare godstransporter. lägger fram förslag om att skjuta viktiga vägprojekt för ökad trafiksäkerhet och effektivare transporter . Det gäller mellan och , E 22:an och och E 12:an runt . Klimatutmaningen och effektiva transporter är avgörande för att och svenska jobb fortsatt ska vara vinnare i en global värld. Därför bygger vi nu underifrån och knyter samman . Det finmaskiga vägnätet, det enskilda vägnätet som är så avgörande för basindustrin, turistföretagandet och för att människor ska kunna bo och verka på landsbygden, tillskjuts 130 nya miljoner. Resurser till kanalisering av bredband för att smart nyttja samförläggning för bredbandsutbyggnad tillförs. Vi intensifierar arbetet med tillgänglighet i våra storstäder. Det är inte acceptabelt att en pendlare i till exempel kommer för sent till sitt jobb . Snacka om att missbruka resurser! Underhåll av järnväg prioriteras med inriktning på att just minska förseningar i och runt , och ytterligare underhållsresurser tillförs 2008. I budgeten tillförs nya 1,2 miljarder. Regeringen knyter ihop och lägger grund för smarta transportkedjor och transportslagsövergripande planering. När det gäller utvecklingen av våra transportslag ser vi att sjöfartens andel är . Det ska jämföras med att den var . Järnvägstrafikens andel har legat ganska på den senaste tioårsperioden medan just vägtrafiken har ökat . Transportsektorn som helhet använder mycket energi och har en mycket hög oljeanvändning. Här finns fortfarande det mesta ogjort till skillnad mot andra sektorer som varit föregångare i energisparande och omställning till mer miljövänliga bränslen och system. Regeringens miljöbilspremie visar vägen. Miljöbilsförsäljningen slår rekord på rekord. har börjat byta ut sin gamla bensinslukande bilpark. Regeringen tror på starka ekonomiska styrmedel. Till skillnad mot den socialdemokratiska regeringen beskattar vi nu miljöutsläpp. Vi höjer CO2-utsläppen och styr därmed också över till alternativa bränslen. Det resultat som redovisar visar att lyckats plana ut transporternas ökande utsläpp och till och med minskat växthusgaserna. visar hur deras fordon utvecklas med olika typer av miljömotorer, och utvecklar hybridmotorer för bussar och lastbilar. Det är ett bra bevis på att miljökunnande och miljöteknik är ett vinnande koncept för svenska företag och jobben i . Vi måste nu också bli smartare inom godslogistik till nytta för både ekonomi och miljö. Med ett gediget underlag, med ett regionalt fokus och samråd, med ett antal utredningar om bland annat kombiterminaler, hamnstrategi och flygplatser, med många remissynpunkter, med ett helhetsperspektiv, med ett transportslagsövergripande angreppssätt och med motsvarande effektivitetskrav på myndighets- och affärsverksamheten finns ett bra underlag för att få mer väg och järnväg för pengarna och för att finna rätt prioriteringar och ekonomiska och klimateffektiva transportkedjor. Alla transportslag behövs i vårt avlånga land. Med en transportslagövergripande planering blir sambanden mellan väg, järnväg, sjöfart och flyg tydligare och stärker ett klimatstyrt godsflöde samt gör människors möjlighet att åka kollektivt mer attraktivt. Utgångspunkten är att vi 2009 ska ha en ny inspektionsmyndighet. Den utredare som jag har tillsatt föreslår att det är möjligt att genomföra en bolagisering av , och Konsult samt och Projektering 2009 och 2010. Jag räknar med att lämna en proposition . och i samverkan lämnar förslag på en nationell handlingsplan för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling . har en utredare tillsatts för att lämna förslag på hur en ökad konkurrens på persontransporter på järnväg kan genomföras. I samband med detta har ett flertal trafikhuvudmän, efter ansökan, getts trafikeringsrätt på från till respektive , allt i syfte att skapa smidigare trafikflöden för människor som pendlar i denna region som går på högvarv med ett mycket hårt tryck på kollektivtrafiken. Med ett särskilt fokus på miljöpåverkan och jämställdhet sker en översyn av de transportpolitiska målen, allt i syfte att skapa ett tydligare samband mellan tillväxt och miljö och se transportpolitikens allt viktigare roll för att skapa ett jämställt arbetsliv för män och kvinnor. Trafiksäkerhetsarbetet kräver fortsatt nya insatser, och tyvärr ökar dödsolyckorna återigen.