prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — Om det är så att ni har uppgifter på departementet, eller om ministern har det, om att och har skött sig illa, har agerat konkurrenshämmande eller har saboterat marknaden lyft då fram det så att vi får upp det till ytan! Eller är det viktigare vad jättar i byggindustrin som , och säger? Är det de och svensk byggindustri som är motor i en kampanj som regeringen nu tillåter slå igenom för att kunna flytta fram sina positioner? Om nu och bolagiseras får man under ett eller flera anläggningsbolag; det blir väl resultatet. Förmodligen blir nästa steg i sammanhanget försäljning och privatisering. Om ni har regeringsmakten är min bedömning att ni kommer att säga så här: Varför ska staten ha ett anläggningsbolag? När det väl är sagt kryper konkurrenterna på marknaden upp till ytan och vill köpa bolagen. Det här är ett fullt tänkbart scenario. Om det blir verklighet är slutpunkten att de privata byggjättarna har fått möjlighet att minska konkurrensen i branschen. Ministern talar om i prisökning . Det är precis samma prisökning som branschens eget index E 84. Om dessa siffror är bevis för att det saknas priskontroll är det detsamma som att hela anläggningsbranschen saknar priskontroll. Då ska man ta med att det har varit avsevärda prisökningar på olja och stål . Dessutom bedrivs de flesta projekt som man har i överhettade storstadsregioner. Trots det har man klarat att ligga på index. Ministern bevisar ingenting med sitt hänvisande till de . De frågor jag ställer mig i stället, bland annat med anledning av detta, är dessa: Har ministern verkligen grepp om läget? Och varför bottnar ministerns resonemang mer i ideologiskt teoretiska argument än i den praktiska verkligheten? 63 HANS (): Jag ska börja där slutade. Man häpnar faktiskt när man hör infrastrukturministerns interpellationssvar. Hon står här i och påstår på fullt allvar att kostnadsökningarna inom bygg- och anläggningssektorn beror på att och har dålig priskontroll. Jag kan bara se två rimliga förklaringar till ett så stolligt uttalande, och jag har faktiskt svårt att avgöra vilken av de förklaringarna som är värst. Det kan vara så att infrastrukturministern är så sällsynt okunnig om vad som sker i den bransch som hon har det yttersta politiska ansvaret för. I så fall har ministern uppenbarligen missat att vi är inne i en mycket kraftig internationell högkonjunktur som har drivit upp priserna våldsamt på olja, stål och andra insatsvaror som behövs för infrastrukturbyggande. Precis som säger är kostnadsökningarna minst lika stora i husbyggnadssektorn när det gäller att bygga affärsfastigheter och bostäder. Infrastrukturministern kan väl rimligen inte hävda att och har möjlighet att kontrollera priserna inom de sektorerna! Även om det nu vore så att ministern till äventyrs har missat all ekonomisk nyhetsrapportering vilket i och för sig vore häpnadsväckande borde hon i varje fall som ansvarig minister ha läst och årsredovisningar och anslagsframställningar där det tydligt framgår vad prishöjningarna har bestått i. Därför tycker jag inte att det är en rimlig förklaring att det är okunskap som ligger bakom uttalandet. Den andra förklaringen, som för mig också känns orimlig, är att infrastrukturministern är så makalöst fräck att hon väljer att bortse från fakta. Trots att hon mycket väl vet att orsakerna till fördyringarna ligger långt utom och räckvidd väljer hon att lägga skulden för världsinflationen på och skuldror därför att det passar hennes kortsiktiga syfte att till varje pris bolagisera och i slutändan privatisera och produktionsverksamheter. Det ska bli verkligt intressant att här i kammaren få höra infrastrukturministern förklara hur en bolagisering av och produktionsavdelningar ska kunna sänka världsmarknadspriserna på stål och olja, som är de huvudsakliga orsakerna till de snabba kostnadsökningarna. 64 Statsrådet (): Det var ju interpellanten som sade att det fanns en priskontroll utifrån och roll. Jag svarade, precis som anges, att det inte är någonting som tyder på att det finns någon som helst priskontroll. Vart er debatt i förhållande till bolagisering sedan tar vägen har jag lite svårt att förstå. Det kan mycket väl vara så att vi av ideologiska skäl det är troligt inom Socialdemokraterna och har olika syn på hur man kan blanda offentlig myndighetsutövning med affärsverksamhet. Statskontoret har också mycket tydligt angett vikten av att särskilja detta. Man har riktat kritik mot den myndighetsstruktur som är och har föreslagit bolagisering. Det här är framför allt en fortsättning på det som den socialdemokratiska regeringen hade med i en förvaltningspolitisk proposition, Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst, där det mycket tydligt angavs vikten av renodling av statens uppgifter och att inriktningen ska vara att man värnar om kärnverksamheten och renodlar den statliga verksamheten. De uppgifter som inte tillhör kärnverksamheten bör avvecklas eller överlåtas till någon annan huvudman. Det angavs mycket tydligt i den propositionen. Jag förstår inte vad interpellanten ser för fara i att och övergår till bolag. Det tydliggör snarare och möjligheter att på ett mycket tydligt och genomlysbart sätt konkurrera på den marknad som de är verksamma inom. Då behöver man inte heller bli ifrågasatt utifrån om det finns någon blandning mellan myndighetsutövandet och affärsverksamheten. Det tydliggör snarare verksamhetens oberoende. Jag tror att alla parter skulle vara nöjda om man slapp det ifrågasättande som gjort att till exempel Statskontoret mycket tydligt har riktat kritik mot verksamheten. 65 (): Det riktigt intressanta är att varken eller Statskontoret har kunnat ta fram de konkreta exemplen på det som är osunt, det som möjligen har varit subventionerad verksamhet, det som skulle ha kunnat vara otillbörligt agerande eller om det är något fel på anbuds- och upphandlingsprocesserna. Det har man inte kunnat visa. Därför blir de här resonemangen i högsta grad teoretiska organisationsschemaskisser för hur det ska fungera, nästan läroboksmässigt med hänvisning till vad man får lära sig på . bygger, underhåller och trafikerar spåranläggningar på uppdrag av . Verksamheten omsätter 4 miljarder och har 3 000 anställda, och den divisionen inom leds av en internstyrelse med generaldirektör som ordförande. bygger vägar och broar, anlägger flygplatser, sköter vägar och underhåller infrastruktur. Verksamheten har 3 000 anställda och omsluter 6 miljarder, och den leds av en internstyrelse med förre vd som ordförande. Det är en mycket kompetent och respekterad verksamhet med en stark ställning. Den lite diffusa kritik som har funnits gäller att det har varit för låga priser. Men ingen har kunnat peka på de otillbörliga subventionerna. Verksamheten är i allmännyttans tjänst. Precis som stora företag inom den privata sektorn gör och jobb i egen regi. Det är ett sätt att inte bli beroende av privata entreprenörer. Exempelvis har av skogsvården i egen regi. Det är för att för marknads- och beställarkompetens kunna ha relevanta jämförelsemöjligheter, kunna ha den insynen i prisbildningen att man verkligen kan jämföra. Det här är inget unikt. Det här finns även på den privata sidan. När det gäller har man på drift och underhåll i egen regi, investeringar och beläggning . Det är inte någon marknad som blockeras här. Upphandlingarna sker professionellt och sker på någonting som heter Kommers Annons. Jag var inne och tittade på det i går, och där ligger nu sådant som impregneringsmedel till bro, semitrailer, maskintrailer, eldriven åktruck, skärmtak, betongkantstöd och så vidare. Det är en lång rad olika saker som behövs för verksamheten. Det är den rent verklighetsnära verksamhets- och driftsinriktade debatten som egentligen blir den verkligt intressanta, och inte den mer övergripande, allmänteoretiska, där man påstår saker som man sedan egentligen inte kan leda i bevis genom praktiska exempel. Sanningen är att det här är en synnerligen välskött och kompetent verksamhet. Om man nu glider över i bolagsform öppnar man naturligtvis för ett privatiseringsresonemang därför att principdiskussionen handlar om huruvida vi verkligen ska ha anläggningsbolag i statlig regi. Då står de privata jättarna och knackar på dörren och ska ta för sig av det här. Då har vi förmodligen en situation där vi inte har den här insynen, den här marknadskompetensen och så vidare. Om vi gör oss av med den här verksamheten kommer vi inledningsvis att försöka bygga upp beställarkompetens inom och . Det är inte så enkelt, för beställarkompetens är oftast i nära paritet med kunskap om marknad och drift och den praktiska verkligheten. Om man ska driva den här linjen tror jag att risken är stor att vi har bundit ris åt egen rygg. 66 HANS (): påstår att det inte är något som tyder på att det finns någon priskontroll inom och . Än en gång visar det att endera inte har satt sig in i frågan eller är väldigt vårdslös med sanningen. Om ministern hade läst och ekonomiska redovisningar hade hon sett att det tydligt framgår där vad fördyringarna inom området består i. Det hade också blivit väldigt tydligt vilken stor betydelse produktionsverksamheterna har för att pressa priserna i sektorn. har gjort en genomgång av den ekonomiska nytta som har av i egen regi. Den genomgången visar att besparingen för skattebetalarna uppgår till flera hundra miljoner . Resultatet av den redovisningen har presenterats för regeringen, men har tydligen helt förträngt detta. Jag betvivlar inte att det finns fördelar för själva produktionsverksamheten med en omvandling till bolag. Det kan säkert vara fördelar och bli något effektivare. Men problemet är att det kommer att bli dyrare för skattebetalarna därför att man förlorar möjligheterna till kompetensöverföring och förlorar möjligheterna att använda produktionsverksamheten som prispressare. Vi kommer helt enkelt att få mindre väg för pengarna efter en bolagisering. När väl bolagiseringen är gjord pekar det mesta, även det säger, på att det sedan blir en privatisering där möjligheterna att använda produktionsverksamheten som prispressare totalt är borta. Jag fick inget svar förut: Hur kan en privatisering av och produktionsverksamheter sänka världsmarknadspriset på stål och olja? 67 Statsrådet (): Nej, , det är inget som tyder på att det finns någon sådan här priskontroll inom vägverks- och banverkssystemet. Jag kan återkomma till frågeställning gång på gång: Det är fortfarande inget som tyder på att det finns en priskontroll. Jag kan inte förstå vad och försvarar när företrädare från själva ser en fördel med att övergå till en bolagisering, så att man just slipper undan diskussionerna om konkurrenssnedvridning, precis det som Statskontoret och pekar på. Dessutom trodde jag i min enfald att Socialdemokraterna var överens med mig om att konkurrensutsatt verksamhet inte ska bedrivas i myndighetsform. 68 (): Jag noterar att ministern inte har kunnat ge ett enda exempel på att eller på ett otillbörligt sätt har utnyttjat sin ställning, att verksamheten är subventionerad eller att det har gått fel till vid anbudsupphandlingar eller liknande. Därför blir Statskontorets, och andras återkommande, nötande och teoretiskt handelshögskolemässiga kritik mer ett teoretiskt resonemang än ett praktiskt. Kom igen med konkreta exempel, om de finns! Om man har verksamhet i egen regi och har insyn i driften av den direkta verksamheten ger det naturligtvis marknadskunskap, kunskap om prisbildning och annat som ger relevanta jämförelsemöjligheter. Det är detta man har inom och . Jag tycker att det finns en intressant mening i ministerns svar som vi har tagit lite för lätt på : Även andra aktörer på marknaden har hört av sig och framfört kritik. Vilka aktörer är det? Är det NCC, , , de stora byggjättarna de så kallade konkurrenterna som har hört av sig och utifrån sina egna intressen fört fram kritik och haft synpunkter, utan att ha kunnat presentera konkreta exempel på att det här är en verksamhet som på något sätt är misskött eller har varit illa hanterad? Om det är på det viset skulle det vara intressant att höra ett förtydligande om vad det är för lobbygrupper som är med och driver fram en utveckling som leder till privatisering. 69 Statsrådet (): Uppenbarligen tycker att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i myndighetsform. Det är intressant att höra detta från Socialdemokraterna. Då kan vi vänta oss ett antal förslag med denna innebörd när vi hanterar motioner under höstriksdagen. kommer jag att få ett underlag från utredaren om, och i så fall hur, det finns förutsättningar att gå vidare med en bolagisering av , , och Projektering. Jag vet att det är många inom dessa verksamheter som också ser fram emot den utredningen och dess förslag, så att man kommer ifrån den ständiga diskussion som också vi har här , om att konkurrensutsatt verksamhet bedrivs inom myndigheter. Jag ser fram emot den utredningen. Jag utgår från att vi efter att utredningen har kommit också kan fortsätta den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:24 om i 70 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att dimensionera i till mer globala förhållanden så att sjöfarten i säkerställs. Låt mig först säga att både och hamnar spelar en viktig roll i det svenska transportsystemet. Dessa hamnar är beroende av en väl fungerande sluss i . I som presenterades kategoriseras också och hamnar som viktiga hamnar för väl fungerande transporter utan att pekas ut som strategiska hamnar. huvuduppgift har varit att identifiera hamnar av särskilt strategisk betydelse för det svenska godstransportsystemet och föreslå regeringen vilka hamnar som ska ges prioritet i förhållande till övriga när det gäller statligt finansierad infrastruktur. Hur Mälarsjöfarten och i kommer att se ut beror inte bara på vad kommit fram till i sitt slutbetänkande utan även av vad som presenterades i Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande samt i utredningens delbetänkande, som presenterades . Denna utredning redovisar bland annat vilka åtgärder som måste vidtas för att förhindra översvämningar i bland annat . Klimat- och sårbarhetsutredningen visar att kommer att påverkas kraftigt av klimatförändringarna, och anpassningen till klimatförändringarna bör påbörjas . temperaturklimat kommer att likna det som norra har men med mer nederbörd. För en nödvändig anpassning till ett förändrat klimat föreslår utredningen att avtappningen genom sluss samt vid i ökas. Åtgärderna bör genomföras relativt snart för att inte riskera en översvämning med stora konsekvenser i . Kostnadsansvaret bör enligt utredningen delas mellan kommunerna runt och staten. Regeringens slutliga ställningstagande till vilka åtgärder som bör vidtas när det gäller i kommer tidigast att kunna presenteras efter att utredningarnas slutliga förslag har beretts på sedvanligt sätt. De båda utredningarnas slutliga förslag ska nu alltså ut på remiss och jag vill därför inte föregripa processen genom att uttala mig närmare om vilka slutsatser från betänkandena som regeringen avser att gå vidare med. 71 (): Jag vill först tacka infrastrukturministern för svaret och instämma i det faktum att hamnarna både i och i , det vill säga Mälarhamnar, verkligen spelar en viktig roll för transportsystemet i , och man är väldigt beroende av en fungerande sluss i . Kanalen i är inte bara viktig . Den har spelat en viktig roll historiskt också. Redan de gamla vikingarna tog hjälp av rullar och stockar när de drog fram sina farkoster längs den här farleden. Det kunde vara både trångt och grunt i farleden i . Fader till kanalen anses ändå vara gruvmannen , som grävde och rensade ganska rejält i kanalen. Men det var först som den fick en sluss och blev ordentligt farbar hela sträckan från i till i . Kanalleden blev lite för liten och lite för trång. breddades den och fick till slut den sluss och den sträckning som gäller . Som tur var insåg man att fartygen skulle bli både längre och bredare, och slussmåtten sattes därför till 135 ( . Det är dessa mått som gäller . Det är i princip samma sluss som invigde 1924 som dagens fartyg ska passera. Det har bokstavligen runnit mycket vatten under broarna . För att sjöfarten i ska ha en rimlig chans att möta den globala konkurrensen måste i byggas ut. Nya fartyg är både bredare och längre än tillåter , men de är också betydligt rationellare än äldre tiders fartyg. Det gör att transportkostnaden kan hållas på en konkurrenskraftig nivå, vilket är oerhört viktigt för näringslivet runt . Det finns trots allt ett slags avståndshandikapp som näringslivet runt har att slåss mot när det gäller de stora marknaderna. fraktas gods via Mälarhamnar. Bulkgodset står för en stor volym, men segmentet biobränsle ökar och väntas bli ännu större när nu kraftvärmeverken i regionen konverterar från fossilt bränsle till bioenergi. En ombyggnad av i är oerhört viktig av miljöskäl. Ett medelfartyg i Mälartrafik motsvarar 130 fullastade långtradare och 200 järnvägsvagnar. Sjöfarten på bidrar alltså till minskad trängsel på både väg- och järnvägsnätet i regionen. Det är bra och helt nödvändigt. Är det då möjligt att bygga ut ? Ja, säger . Det är både tekniskt möjligt och ekonomiskt lönsamt. väntar vi på besked från . Det måste komma tydliga politiska signaler från regeringen om vad ni vill. Om inget görs tror man att sjötransporterna på kommer att minska . Det i sin tur gör att incitamentet minskar för ägarna i Mälarhamnar att investera ytterligare, vilket i sin tur leder till färre anställda. Att tro att de minskade sjötransporterna skulle kunna ersättas med väg- och järnvägstransporter är inte realistiskt. Det är inte ens önskvärt. Min förhoppning är att infrastrukturminister nu ska våga visa politisk handlingskraft och ta näringslivets vädjan på största allvar, om att man ska genomföra den nödvändiga slussutbyggnaden. Det är vad som krävs för att man ska kunna behålla ett expansivt näringsliv i . Det är vad som krävs för att transporterna i ska fungera även . 72 (): Det är bra att vi äntligen har en regering som inser vikten av Mälarhamnarna och deras fortbestånd. Så uppfattar jag statsrådets svar, och jag ser det som positivt. Det är den mest positiva signal som vi har fått på det här området. Men jag vill ändå säga att jag delar den beskrivning som ger av och hamnar och vikten av snabba lösningar för att garantera varuförsörjningen på ett miljövänligt sätt även . En utebliven utbyggnad av i innebär en ökad belastning på vårt vägnät med ökade miljöproblem i . Lösningen att leverera varor via tåg från en ny storhamn i till inre delen av , som vissa aktionsgrupper för fram, ter sig också tämligen dyr och orealistisk av såväl miljöskäl som näringspolitiska skäl. En utbyggnad av är alltså nödvändig och har varit nödvändig . Därför vilar det ett tungt ansvar på dem som hade regeringsinnehavet före nuvarande regering. Det var då behovet konstaterades. Det var då Mälardalskommunerna och gemensamt ansåg att en utbyggnad borde ske snabbt, men inget hände det här är alltså . Och det var då regeringen år underlät att göra någonting. Jag har själv motionerat, interpellerat och deltagit i ett otal debatter kring utbyggnad . Det har skett helt utan resultat eller förståelse från ansvarigt statsråd. Det är därför positivt att nu även Socialdemokraterna inser vikten av utbyggnaden av , men det fordras tydligen först att man måste hamna i oppositionsställning. Jag ser det givetvis också som positivt att man är i den ställningen . har vi en regering som åtminstone i det här läget ger en positiv beskrivning . Den ger även en positiv beskrivning av det brådskande åtgärdsprogram som erfordras för att lösa de problem som klimatförändringen innebär. Jag förväntar mig nu att regeringen tillsammans med Mälardalskommunerna och regionen kan lösa det här problemet på ett bra sätt som gagnar såväl handel som miljö och ekonomi och tillväxt i hela . Och jag förväntar mig att man i den kommande infrastrukturpropositionen jag tror att det är som den kommer också har med en beskrivning av hur man tänker lösa utbyggnaden av i . 73 (): Behovet av denna sluss i , av många skäl, torde väl inte undgå någon. Jag har gjort besök inte minst i hamnen i . Just de synpunkter som tidigare lämnade är ju de som är av vikt här. Det handlar om risken . Det har accelererat ganska snabbt . Fartygen som ska gå in i blir större. De ryms inte i . Det betyder att det blir omlastning i eller i någon annan hamn. Mycket av godstransporterna går så över i bästa fall på järnväg, kanske på bil, ut på den här delen. Det är därför som det här raskar på just . Det är också intressant, herr talman, att höra synpunkter. Han tycker att regeringen är handlingskraftig; nu kommer det att hända någonting. Jag vet inte om har fått ett annat svar på den här interpellationen än vad och jag har erhållit. För jag kan inte se någon större handlingskraft eller någon större inriktning där, utan vad statsrådet säger är att man avvaktar vidare utredningar och ska se vad som händer. Man kan alltid säga att det här beslutet skulle ha tagits tidigare. Det skulle ha gjorts . Ja, vi kan också tycka att det skulle ha varit bra i så fall, om det skulle ha skett på det sättet. Men vi kan se att ju går desto större behov blir det av det här. Just nu eskalerar det än mer i och med just att fartygsflottan byts ut ganska raskt det gäller den som har gått in i och till Mälarhamnarna. Då ställs det ytterligare starka krav på att blir större och kan ta de här båtarna. Dessutom ligger det ganska tydligt i tiden, inte minst med den klimatdiskussion vi har, att man försöker undvika landsvägstransporter eller andra former av transporter som ger en ökad miljöbelastning. Där är ju sjötrafiken, om den sköts på rätt sätt, ett väldigt miljövänligt transportslag som jag tycker att det finns all anledning att slå vakt om. Vi har i allra högsta grad ett stort intresse av det här i . Dessutom, herr talman, skulle jag vilja skicka med någonting till . Det finns ju anledning . Det är din regering som är här . Det är bara att stå på och ta fram den där nu som du under flera valrörelser har lovat skulle komma. Lyckas du med det ska vi gratulera dig, . Det gäller också , naturligtvis. Det finns nämligen behov av det här i många fall för att man ska klara av de transporter som ligger här. Dessutom finns det ett bra läge här. Nyss lämnade sin rapport om vad som händer beroende på de ändrade klimatförhållandena. Det har också diskuterats tidigare i denna kammare att vattenavrinningen från kommer att öka med ett varmare klimat, vilket ställer krav på ökade avlopp, så att säga, för att man ska kunna klara av det här utan översvämningsrisk. Det finns ganska långtgående skisser framtagna. Jag har själv sett skisser på det här som man har visat i hamnen i . Det handlar om hur en sådan här sluss skulle kunna se ut. Det finns också en kostnadsberäkning som är ganska blygsam, skulle jag vilja säga. Man kan jämföra med en rad andra olika infrastrukturprojekt som kostar miljarder. Här handlar det kanske om några hundra miljoner för att man ska kunna göra det här på ett effektivt sätt. Det finns kanske inte så mycket att vänta på egentligen om man vill bygga . Om man vill ha ett miljövänligt transportslag, om man vill att ska ha tillväxtkraft även och om man vill att transporterna ska ske på ett bra sätt, ja, då är ett bra alternativ. Det finns ingenting att vänta på. Det är bara för regeringen att ta tag i det här nu och visa handlingskraft. 74 (): Jag ska tacka för att hon har ställt den här interpellationen. När man tar del av tankegångarna bakom denna förstår man att det finns mycket högre ställda förväntningar på dagens regering än vad det fanns på den förra i det här avseendet. Både och jag har ju varit med om att ingenting har hänt som vi har kunnat överblicka. Långt har det kanske inte hänt så mycket heller. Jag anmälde mig till denna debatt av en anledning.