prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Däremot har det inte utarbetats på ett tillfredsställande sätt på så många ställen som man hade önskat. Men på ett antal ställen fungerar det väldigt bra. Det handlar alltså om att sprida den kunskapen och den erfarenheten till alla. Jag beklagar om det har varit svårt att förstå, men det handlar om att ge tydliga signaler för att validera individers kunskap. 34 () replik: Jag skulle gärna vilja att utvecklade detta lite noggrannare. Det finns, som jag förstår det, förslag om att högskolan ska ha en möjlighet till ökad lokal antagning. Det tycker vi i är bra. Man ska också ge ett uppdrag att utvärdera eller komma med förslag när det gäller reell kompetens. Det är vad jag kan läsa mig till. Men hur ska man se till att den sociala snedrekryteringen som säkert alla partier ser svårigheter med bryts? Hur bryter vi detta uppdrag att låta alla, även de som inte har en studietradition i familjen, att få tillgång till högskolorna? Jag kan fortfarande inte förstå vad det är konkret som och alliansen föreslår. 35 i (c) replik: Om du, , vill att jag ska utveckla noggrannare hur vi ska motverka den sociala snedrekryteringen har jag tyvärr på mig. Som redan har påpekats tidigare från alliansföreträdare handlar det inte om brytningen mellan gymnasium och högskola utan det här är något som man bör jobba med från förskolan till högskolan. En viktig del, som vi inte har lyft upp så mycket , handlar om studie- och yrkesvägledning. Det är en viktig funktion. Det finns andra delar som är viktiga. Studenten som beroende på sin bakgrund inte har möjlighet att se hela spektrumet kan genom skolans värld se bredden, möjligheterna och stärka det egna självförtroendet, tron på sig själv, att man kan om man vill, och ges redskap för att ta sig fram på ett bra sätt. Du vill att jag ska utveckla noggrannare hur man ska gå till väga med de olika delar som ska ersätta 25:4-regeln. Det handlar om att lyfta upp det uppdrag som har funnits tidigare, som ett antal har jobbat och lyckats väl med och hittat goda metoder för. Det bör ifrågasättas om det är något system som kan gälla för alla olika delar. Det blir ett utvecklingsarbete som har att arbeta med tillsammans med universitet och högskolor. Jag ser, precis som du, fram emot med spänning på det resultatet. Men vi måste också våga vara modiga och säga att vi vill gå i den här riktningen. Då får vi fatta besluten och sedan ge ett uppdrag att ta fram modellen för detta. 36 (): När jag pratar med studenter vilket jag gör ganska ofta kan jag få olika bilder av hur det är att studera vid högskolan. Jag träffar många som tycker att utbildningarna håller hög klass och att högskolemiljön är stimulerande. Men jag har också träffat en hel del som tycker att det är alldeles för låg nivå på vissa kurser och att det är alldeles för lätt att ta sig igenom dem. Jag har också träffat en hel del som har erkänt att de har känt sig dåligt förberedda. De tycker att det har varit för svårt och att de har varit för dåligt förberedda från gymnasieskolan. När jag läste Studentspegeln, en enkät som har genomfört bland många svenska studenter, fick jag denna blandade bild. av studenterna säger att studierna ställer för låga krav på dem. menar att studierna är så pass lätta att de inte motsvarar heltidssysselsättning. på vissa kurser säger att deras förkunskaper inte har varit tillräckligt bra, och därför har studierna varit för svåra. Jag tror att dessa siffror speglar mycket i historien om svensk högskolepolitik. Bland annat ser vi följder av den underfinansierade utbyggnaden med färre lärartimmar och fler storföreläsningar. Men det visar också att högskolan på många sätt har tvingats anpassa sig till att det kommer många studenter från gymnasiet som inte har de kunskaper som kan förväntas för högre studier. Även publicerade 2005 en studie om hur förberedda studenterna är för studierna. Högskolelärarna själva menade att studenterna hade sämre förmåga jämfört när det gällde att analysera och problematisera. Som en kuriositet kan jag nämna att i brukar göra förkunskapstester på folk som kommer direkt från gymnasiet till och alltså är godkända och behöriga. Man frågar dessa nybakade studenter om enkla saker i historisk allmänbildning. I den sista undersökningen jag såg visade det sig att av de tillfråga studenterna inte visste vem var. kunde inte placera . Så många som hade aldrig hört talas om den gamle gangstern från . Det här är slående. Sådana svar i en sådan enkät hade man inte fått . handlar inte det här om att jag ska stå och gnälla på den nya generationen gymnasieungdomar, som äldre generationer har gjort. Felet är ett utbildningssystem som inte har satt ribban tillräckligt högt. Därför är det bra, herr talman, att regeringen nu gör en uppvärdering av förkunskaper i viktiga ämnen. Det är ett dubbelt budskap. Det är ett budskap till eleverna och till gymnasieskolan, och det är ett budskap till högskolan. Huvudspåren i det här betänkandet är att vi äntligen får en grundläggande bestämmelse om att man faktiskt måste vara godkänd i svenska, engelska och matematik för att läsa vid högskolan. Man får extra meriter när det är ont om platser och konkurrens om kvalificerade kurser i språk, moderna språk och matematik. Samma regler när det gäller slutbetyg kommer att gälla för dem som får slutbetyg från komvux eller från övriga gymnasieskolan. Slutligen tas gratisextrameriten bort som har givits för att man har jobbat och fyllt . Jag är övertygad om att det här är ett första steg till att undvika den onda cirkeln, där högskolorna får antingen sänka kraven eller ordna repetitionskurser i gymnasieämnen eller bådeoch så att studenterna ska klara sig. När det gäller att få betyget Godkänd i svenska, engelska eller matematik har , 2007:1 R, visat att få av dem som inte har Godkänd i till exempel svenska klarar lika många poäng som studenter som har Godkänd i svenska, engelska och matte. När det gäller meritsatsningen på språk är det naturligtvis en allmän kompetenshöjning att studenter kan fler språk, men det finns också ett allmänt samhällsintresse att det i ett litet land som faktiskt finns fler människor med språkkunskaper. Det finns många som hävdar att den generation som går i gymnasiet är den första generationen som har mindre språkkunskaper än sina föräldrar. Därför är det bra att nya långa språkutbildningar i gymnasiet lönar sig. De som anstränger sig och satsar i gymnasiet ska helt enkelt få igen något av det när det gäller att komma in på högskolan. Här har Socialdemokraterna och i sina anföranden felaktigt sagt att valet måste göras , i årskurs 6. Höstens gymnasister vet om att de kan få extra meritpoäng för en lång kvalificerad kurs i ett andra språk förutom engelska. De kan välja det på gymnasiet. De kan välja det genom att välja bort andra kurser och satsa på språk. Det är naturligtvis lite lättare om de har läst i , men det är inte omöjligt. För många gymnasieutbildningar gäller att det man väljer där innebär att man väljer bort något annat. Så är det . Det är ett tydligt budskap till de gymnasieelever som börjar , nämligen att när de går ut har det lönat sig för dem att satsa på svåra och långa kurser. I Socialdemokraternas reservation yrkar man avslag på hela propositionen, och man mörkar vad man egentligen tycker. Man talar allmänt om att vänta trots att alla förslagen innehåller mycket om övergångsbestämmelser. Inga människor som är färdiga med en utbildning eller som vill använda sig av 25:4-regeln hamnar plötsligt i svårigheter. , herr talman, måste vi bestämma oss. Om vi vill att språk ska ha större betydelse måste det också löna sig för elever att satsa på språk. Om vi vill att elever ska vara bättre förberedda för yrkeslivet måste de få möjlighet att välja mer praktiska ämnen. Det är det som är tanken med den gymnasiereform som utreds. Jag kan inte heller se några riktigt starka argument för att behålla regeln som gör att man automatiskt får lättare att komma in om man har fyllt och har jobbat . Det är en regel detta förbises ofta som faktiskt missgynnar ungdomar som går ut direkt från gymnasieskolan. På många utbildningar är det svårt att gå direkt från gymnasieskolan till högskolan. Därför har vi fått cirkelgången med komvux. Komvux, och vuxenutbildning över huvud taget, är viktig och kommer att ha stor betydelse . Den är tänkt som en andra chans. Den har aldrig varit tänkt att vara som , det vill säga att nästan lika många går till komvux efter gymnasieskolan som till högskolan. Det var inte tanken med vuxenutbildningen. Det beror på att det är så svårt för många att gå direkt från gymnasiet till högskolan. Det genomgående i den här debatten och i reservationen är att både Socialdemokraterna och oppositionen vill bevara allt som det har varit. Ni är tydligen nöjda med det gamla . Det finns egentligen inga förslag till förändringar som man ofta brukar se från oppositionen när det kommer propositioner. Det är bara nej, nej. Ni är tydligen så nöjda med den gamla utbildningspolitiken att ni bara vill fortsätta i samma spår. har vi hört ledande socialdemokratiska politiker tala om att partiet behöver en ny utbildningspolitik så vi väntar med spänning på att få se tecken på denna nya och mer kunskapsinriktade utbildningspolitik. Vi måste på något sätt ställa oss frågan och våga besvara den: Ska gymnasieskolan verkligen ge tillräcklig förberedelse för högskolan, och ska högskolan få upprätthålla förkunskapskrav som garanterar en akademisk nivå även i nybörjarkurser? Från oppositionen inte minst från talar man mycket om att målet breddad rekrytering är viktigt. Det är det verkligen. Det är ett mycket viktigt mål att barn till nya svenskar och studenter från icke akademisk miljö studerar vid högskolan i större utsträckning. Jag har en optimistisk utbildningssyn. Jag accepterar inte att det enda sättet att bryta den sociala snedrekryteringen är att sänka kraven och att sänka nivån på kurserna på högskolan. Jag tror att det är möjligt att minska snedrekryteringen utan att ha lägre förkunskapskrav och utan priset av sänkt kvalitet. I det här förslaget ser vi, tycker jag, att alliansregeringen satsar på olika åtgärder som öppnar universiteten och högskolorna för alla som har intresse och fallenhet för studier och garanterar en hög kvalitet i utbildningen. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och propositionen och avslag på motionerna. 37 () replik: Jag begärde ordet när talade om 25:4-regeln och direkt kopplade över till de onda cirklar som fanns i universitetsvärlden. Det handlade om sänkta kunskapskrav och repetitionskurser. Det är märkligt att jag aldrig har fått signalen från de universitet och högskolor som jag har talat med att 25:4-regeln bidrar till spiralen av sänkta kunskapskrav. Man undrar om regeringen och alliansen har någon egen utvärdering av 25:4-regeln som visar att de studenter som kommer in via 25:4-regeln bidrar till de onda cirklarna med sänkta kunskapskrav och repetitionskurser. Den bild jag får när jag är ute på högskolor och universitet och när jag läser remissammanställningen är att högskolorna tycker att de här studenterna är väldigt motiverade och klarar studierna väldigt bra. Det är möjligt att jag har läst deras remissyttranden för noga och inte har förstått vad regeringen ser i de onda cirklarna. Det har nästan blivit obligatoriskt för att i varje anförande säga att komvux är viktigt. Jag förstår att behöver säga att komvux är viktigt eftersom ni inte utvecklar det i politiken. En tredjedel av platserna försvinner nationellt. I ser man hur man inte kommer att kunna läsa in på komvux om man har en godkänd kurs. Det gör att de omval och tillval som man kan behöva göra för att komma in på stoppas effektivt. talar om att vi vill bevara allt som det har varit. Vi säger lite försiktigt att det system som man nu vill lansera kanske man skulle behöva vänta lite med och se hur det blir med den nya gymnasieskolan som ni utreder så att systemen passar ihop. De meritämnen som vi införde har inte börjat gälla . Ni ersätter alltså ett system som inte har börjat gälla ännu med ett nytt system som får väldigt mycket kritik och som skapar väldigt mycket rättsosäkerhet. Ser inte några problem med det system som ni har riggat när det gäller meritämnena? Jag hade en diskussion med veterinärprogrammet. Det är lite intressant. 38 () replik: När det gäller 25:4-regeln och onda cirklar är det uppenbart att det är ganska svårt för ungdomar att gå direkt från gymnasiet till högskolan. Det är något vi får tänka på. Om man försöker gynna en grupp är det alltid en annan som blir missgynnad. Därför tvingas många ungdomar att försöka höja sina betyg och komplettera på komvux. Det var inte tanken med komvux. Huvudtanken med komvux är att man kan komplettera med sådant som man har valt att inte läsa, om man till exempel väljer en yrkesutbildning och sedan vill komplettera för att vara bättre förberedd för högskolan. Det är inte alls så att platserna på komvux har minskat med en tredjedel. Av drygt 90 000 helårsplatser finns det , när sökandetrycket har minskat, ungefär 80 000 helårsplatser. Eftersom inte alla läser på heltid innebär det att ungefär 100 000 människor läser på komvux. När det gäller 25:4-regeln hänvisar till att det finns remissinstanser som är negativa. När det gäller vårt förslag att införa godkäntkrav i svenska, engelska och matte för grundläggande behörighet tar inte upp statistiken från remissinstanser. Där är remissinstanserna övervägande positiva. Vi är tvungna att göra en värdering. Från alliansens sida har vi gjort värderingen att 25:4-regeln ger fel budskap till de elever som går i gymnasieskolan, nämligen att det blir lättare att komma in om man väntar . Dessutom är det väldigt generösa övergångsregler. De som , och det närmaste året, är behöriga enligt 25:4-regeln kommer att kunna utnyttja den möjligheten ända till 2011. Det är verkligen inte någon hastig och drastisk förändring. 39 () replik: Regeringsbeslutet, , som jag hänvisade till innebar helt nya regler för konkurrens och komplettering. Det innebar att många av de vägar som du talade om där man ställer grupper mot varandra förändrades så att fler studenter kan gå från gymnasiet till högskolan. Om det är som nu menar och att det här är ett motiv till att ta bort 25:4-regeln, förstår jag det. Om färre ska valideras för att släppa in andra grupper så säg det: Vi tar bort 25:4-regeln därför att vi tycker att det är för många med arbetslivserfarenhet som studerar på högskolor och universitet och att det bidrar till negativa cirklar med lägre krav. Om man ser det på det sättet förstår jag argumentationen. Det är lite fegt att inte prata om det. Om man däremot vill ha validering som ett ytterligare instrument som är bättre, vilket har framförts här, tycker jag att man ska utveckla det instrumentet innan man avskaffar 25:4-regeln, annars blir det bakvänt. Min andra fråga handlar om meritpoängen. Ser man inga problem med det system som man nu är på väg att sjösätta? Kritiken kommer ju från olika håll även här. Jag träffade några på . Det är ju både en yrkesutbildning och möjlighet till vidare studier, som veterinärprogrammet till exempel. För att de ska få högsta meritpoäng för att vara säkra på att komma in på veterinärprogrammet kommer de att tvingas att välja bort karaktärsämnen och läsa språk i stället. Någon sade skämtsamt: Det blir viktigare att kunna tala franska med kon än att förstå vad kon äter och hur matsmältningen fungerar. Det kan väl inte vara poängen med det här systemet? 40 () replik: Som bland andra sade tidigare handlar förslaget som gäller meritämnen om de platser som det är konkurrens om. Man blandar gärna ihop dessa begrepp. Där får högskolorna en möjlighet att för en tredjedel av platserna själva bestämma meriterna. Det är väl alldeles utmärkt och naturligt att tänka sig att till exempel väljer att väga in andra meriter när man gör sitt val om det är ont om platser. Jag har därför väldigt svårt att se detta som ett problem med tanke på att vi utökar högskolornas självständighet och möjlighet att själva bestämma urvalsgrunder. Detta är de generella urvalsgrunderna som gäller den andra gruppen som söker till högskolan. Såvitt jag har sett finns det ingen särskild statistik som visar om det går bra eller dåligt för dem som omfattas av 25:4-regeln. Men att man tas in bara för att man har jobbat har ingenting med reell kompetens att göra. Det kan vara så att dessa personer har skaffat sig kunskaperna, men det kan också vara så att de inte har skaffat sig kunskaperna. Men det är inget kvitto på att man har lärt sig något bara därför att man råkar ha fyllt och att man råkar ha jobbat med någonting som kanske inte alls har någonting med utbildningen att göra. Därför känns det för mig som en väldigt märklig regel. Däremot har regeringen gett ett uppdrag att utforma principer för hur man värderar reell kompetens. Sedan har vi dessutom den här tredjedelen som högskolorna får bestämma själva om. Och slutligen finns det övergångsregler som gör att man får utnyttja den här 25:4-regeln ända . (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Det är dags för dagens frågestund, och jag hälsar statsråden varmt välkomna. De är finansminister , statsrådet , miljöminister , integrations- och jämställdhetsminister och kulturminister . Regeringens politik och jämställdheten 42 (): Min fråga går till jämställdhetsminister . När man gjorde om organisationen på tog man bort mainstreamingen och satte fokus på jämställdhet, vilket jag i princip tycker är bra. Men resultatet har visat att det som är viktigt när det gäller mainstreamingen har blivit sämre. Man ser detta när kvinnor blir underordnade och man ser hur de resultat som man når upp till och de förslag som man lägger fram drabbar just kvinnor. När det gäller skatter har det blivit så till mycket större del. Skattesänkningar tillfaller och gynnar män. Minskning av utgifter gynnar män. Nystartsjobben har kommit män till godo till mycket större del. Min fråga är: Hur tolkar statsrådet att mainstreamingpolitiken har minskat och att det uppenbarligen har resulterat i en kvinnofientlig politik? 43 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag kan hålla med om att olika politiska åtgärder tyvärr slår olika. Det beror framför allt på förhållandena när man tar bort fastighetsskatten, som är en nödvändig skatt att ta bort. Män äger mer än kvinnor i vårt samhälle, vilket gör att detta kan slå snett. Det gäller också löneavdraget, eftersom det är fler män än kvinnor som har hög lön. Därför kommer det också att slå snett, kan man säga. Men för mig är det viktigt att ha en sak i fokus. När det gäller arbetsmarknaden och skatter till exempel handlar det om det faktum att vi gör om hela skattepolitiken så att vi underlättar för företagande och tar bort eller sänker trösklarna för människor att komma ut till arbetsplatser. Det är det centrala i jämställdhetspolitiken. Kvinnor ska in på arbetsmarknaden. Egen inkomst och egen försörjning är centralt i jämställdhetsarbetet. Att ge kvinnor möjligheter till heltid och att ge fler möjlighet att jobba för är det i större utsträckning kvinnor än män som är arbetslösa menar jag borde vara det centrala i det vi diskuterar . 44 (): Det svaret var sämre än det jag hade hoppats på. Det är uppenbart att inte heller har några feministiska glasögon på sig. Hon har inga jämställdhetsglasögon och ingenting som gör att man ser de strukturer i samhället som gör att män gynnas mer än kvinnor. Då krävs det en integrering av jämställdhetspolitiken. gör precis som andra statsråd har gjort tidigare, nämligen individualiserar ett kollektivt problem. Vi har sett tidigare statsråd som har sagt att skälen till att kvinnor missgynnas av regeringens politik inte är att de är kvinnor utan att de arbetar mindre, äger mindre och tjänar mindre. Möjligen skulle det kunna bero på att de är kvinnor. Möjligen skulle det kunna bero på att vi lever i ett samhälle där kvinnor som kollektiv underordnas män som kollektiv. Givet det läge som finns med regeringens organisation hur avser statsrådet att arbeta för att regeringen ska få på sig de där feministiska glasögonen och faktiskt föra en politik som även om den är borgerlig inte är kvinnofientlig? 45 Integrations- och jämställdhetsminister (): Den här regeringen gör precis som din regering den förra, socialdemokratiska, regeringen gjorde, . Vi jämställdhetsintegrerar nämligen vår politik. När vi gör det har det i detta fall visat sig att det vi ska göra på arbetsmarknaden är att se till att ta bort skadliga skatter så att människor kan komma ut i arbete. I det här fallet är det detta som är centralt återigen. Kvinnor ska komma ut i arbete och ha egen försörjning och egen inkomst. Vi ska även underlätta för kvinnor att bli företagare för att på det sättet fördela ägandet. Det är också en del av detta. Du kanske kallar detta för ett kollektivt problem eller en kollektiv underordning, . Men vi kan se inom skolans värld att kvinnor på universiteten nu har högre utbildning än män. Inom den offentliga sektorn ser vi fler kvinnliga chefer än manliga. kommer prästyrket att vara ett kvinnodominerat yrke. Det sker framgångar i samhället och på marknaden. Det finns kvinnor som inte alls känner igen sig i den bild som du beskriver. Därför är det viktigt att utgå från individperspektivet. Män och kvinnor ska ha lika makt och lika ansvar. Det är det som det handlar om. Annars kommer vi att hamna snett i denna debatt. EG-domen om privatimporterad alkohol 46 (): Min fråga gäller beslut gällande privatimport av alkohol. Den bör väl besvaras av i det här sällskapet. Trots allt tal om att EU inte skulle hota det svenska alkoholmonopolet och att det skulle vara fritt fram för den svenska synen när det gäller det här visar nu domstolens beslut att det är fritt fram att importera via nätet. Då ställer man sig frågan: Vad tänker finansministern göra för att verkligen se till att få in skatterna på alkohol? Är det transportören som ska betala? Är det den enskilde? Hur ska man kontrollera åldern på dem som köper? Vilka andra kreativa lösningar ser finansministern att nu måste komma med för att kunna behålla en restriktiv alkoholpolitik? 47 Finansminister (): tar upp en central frågeställning för . Vi har en alkoholpolitik som traditionellt har varit restriktiv och som även framgent kommer att vara restriktiv. Det sammanhänger naturligtvis med att alkohol har många former av negativa effekter på samhället och samhällsekonomin. För mig som finansminister är det uppenbart att till exempel se sambandet mellan en överdriven sjukfrånvaro och alkoholproblem. Men det finns andra problem som kanske är av mycket större moralisk betydelse, nämligen att det finns en koppling mellan alkoholmissbruk och barn- och kvinnomisshandel och en lång rad sociala problem. Det är alltså uppenbart att vi ska hålla fast vid en restriktiv alkoholpolitik även . Vi har fått en EG-dom. Vi ska naturligtvis värdera den noggrant och se vilka effekter den har på hur vi ska utforma politiken för att kunna upprätthålla en restriktiv alkoholpolitik. Låt mig påpeka att vi nu medlemskap faktiskt har bevarat grunderna i den restriktiva svenska alkoholpolitiken. Det var många som sade att det inte skulle vara möjligt, men består ändå grunderna så här . Vi kommer att återkomma med ytterligare förslag. 48 (): Det tycks som att regeringen är tagen på sängen av det här beslutet. Hade ni inte alls räknat med att det skulle kunna bli så att beslutade så här? Finns det verkligen inga förslag som ni har i rockärmen redan nu för att kunna införa? är ju detta tillåtet, och kommer det i en strid ström. Vi vet inte hur mycket folk importerar, och framför allt lär de inte heller betala skatt för det. Finns det inga förslag som ni kan besluta om nu för att vi ska kunna behålla den restriktiva alkoholpolitik som vi har? Bland de förslag som man måste titta på finns även andra som rör alkoholområdet.