prot · GU0978 · 2007-03-20 00:00:00 — Vi har det jobbigt uppe i norr, och det här är viktigt för framtiden i våra kommuner. En utlokalisering av den här omfattningen kan man inte bara rycka undan från redan hårt drabbade områden med ett begränsat antal arbetstillfällen. Det är jätteviktigt för oss att få ha så många arbetstillfällen som möjligt kvar på vår ort. Jag hoppas att statsrådet tar med sig dessa synpunkter i det fortsatta arbetet med utveckling, för det finns en potential att utveckla denna verksamhet trots att den inte ligger i . 122 Statsrådet (): Tack för en bra diskussion! Jag har full respekt och förståelse för att man vill värna både bygdens förmåga till kompetenshöjning och dess bidrag till den nationella kapaciteten kring den viktiga verksamhet som ägnar sig åt. Vi har att väga in alla aspekter när vi tittar på den ambitionshöjning som kan ske. Det jag menar med ambitionshöjning är att skulle kunna vara ännu duktigare på medling. Jag tror att skulle kunna vässa sitt engagemang ytterligare med civil och militär krishanteringsförmåga och samverkan och dels utveckla nya verktyg, dels bli ännu tydligare på det som är vårt bidrag till internationell och europeisk fred och säkerhet. Det finns, förstår jag, en viss farhåga som har rests inte minst av interpellanten att detta skulle innebära verksamhetsneddragningar. Det är dock uppenbart att det finns ledig kapacitet på . Kurserna är inte fulla, och det skulle kunna göras mycket mer. Verksamheten som sker där är ju alldeles utmärkt. Med en ambitionshöjning men också med en bättre samverkan kring utveckling och säkerhet skulle vi kunna ta många studenter för utbildningsverksamheten på till för att lära hur vi ser på säkerhet och utveckling och kris- och konflikthantering. Man skulle kunna fylla salarna om och om igen. Behovet av kunskap på detta område är stort. Det vi nu vill titta på är hur verksamheten bäst kan fungera och ta till sig kompetens och var en eventuell expansion bör ske framöver. Uppdraget är ännu inte utlagt, och jag är ledsen att jag inte har kunnat ge mer konkreta besked. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2006/07:396 om utbredningen av homofobin i EU-länderna 123 Statsrådet (): Det börjar bli en trevlig tradition så här att diskutera med man skulle bara önska att det var fler deltagande. Men oss emellan: har frågat mig hur jag avser att verka inom EU för att säkerställa HBT-personers rättigheter i EU. Jag vill inledningsvis understryka att diskriminering av människor på grund av sexuell läggning eller könsidentitet helt står i strid med grundläggande principer om alla människors lika värde och rättigheter. Här kan man nämna FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna, och de finns som grund för såväl nationellt som internationellt arbete till skydd för HBT-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter. Det förekommer trots detta förtryck och fördomar mot HBT-personer runt omkring i världen och i . Det är naturligtvis oacceptabelt. Som mycket riktigt påpekar finns inom EU fördragsbestämmelser som skyddar principen om lika behandling av alla människor i arbetslivet, bland annat ett förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning, och medlemsstaterna i EU har att rätta sig efter dessa principer. Här är vår inställning mycket tydlig: Lagstiftning eller praxis som innebär någon som helst diskriminering av homo- och bisexuella samt transpersoner är oacceptabel och måste aktivt stävjas. I sammanhanget är skapandet av en pakt för HBT-personers rättigheter en väg att gå, men jag är inte övertygad om att detta är den bästa vägen för att uppnå det efterfrågar. Med anledning av de frågor har ställt till mig vill jag lyfta fram några åtgärder och initiativ som regeringen tagit vad gäller HBT-personers rättigheter. Den anser att skyddet mot diskriminering på grund av bland annat sexuell läggning bör omfatta alla samhällsområden, också inom EU. Vi stöder kommissarie för mänskliga rättigheter i hans arbete mot diskriminering på grund av sexuell läggning. driver HBT-frågor inom ramen för , . finns för grundläggande rättigheter i . skriver i sin interpellation att byrån inte kommer att hantera HBT-personers situation. Jag menar dock att dessa frågor mycket väl kan rymmas inom byråns mandat. I dess förordning, artikel 5, anges att byrån ska arbeta utifrån temaområden som fastställs av rådet. Regeringen avser bland annat att verka för att HBT-relaterade frågor ska bli ett sådant temaområde. Vidare anges i samma artikel att bland dessa temaområden ska kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå. Dessa formuleringar ger utrymme för att byrån ska kunna arbeta med HBT-personers situation. Hur och med vilka metoder får man naturligtvis utveckla efter hand. Regeringen ger också ett fortsatt stöd, bland annat genom ekonomiska bidrag, till enskilda organisationer som arbetar för att HBT-frågorna ska uppmärksammas. är Europeiska året för lika möjligheter för alla. Detta EU-initiativ syftar till att motverka diskriminering och främja människors rätt till likabehandling. I kampanjen ingår samtliga av de diskrimineringsgrunder som anges i EG-fördraget: kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. I är det Delegationen för mänskliga rättigheter som har utsetts till samordnare av Europeiska på nationell nivå. Under detta år kommer att skapas mötesplatser för dialog, erfarenhetsutbyte och nytänkande kring frågor om diskriminering och jämlikhet i . Delegationen för mänskliga rättigheter arbetar bland annat med ett annat europeiskt initiativ för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och för att motverka diskriminering bland ungdomar i olika, alla lika. Kampanjen är ett initiativ från som får stöd från EU. kommer att stå värd för avslutningskonferensen för hela den gemensamma europeiska kampanjen i . Sammanfattningsvis finns det alltså en rad konkreta exempel på att regeringen och tydligt och kraftigt agerar inom EU och för att öka respekten för HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare utgör en tydlig gemensam plattform för EU:s agerande. De underlättar samordningen mellan EU-länderna vad gäller stöd till individer och organisationer som arbetar för ökad respekt för olika MR-frågor. kommer givetvis också bilateralt att fortsätta uppmana regeringar inom att förhindra diskriminering och anstränga sig ytterligare i arbetet för en attitydförändring gentemot homo- och bisexuella samt transpersoner. 124 (): Tack, statsrådet, för svaret! Det var ett ganska bra svar, men jag fick inte svar på alla mina frågor. Vi är båda medvetna om den situation som råder. Det är inte öppenhet som gäller för homo- och bisexuella och transpersoner. Så är det inte ens i även om det i är mer öppet än i många andra länder. Skräckexemplet är till exempel , ett av de nya EU-länderna. Trots att det finns ett fördrag som väldigt tydligt och klart fastställer de här sakerna, och som har skrivit under, är det mycket dåligt som händer där. I min interpellation nämner jag till exempel vice premiärministern som uttalar sig om förbud mot både aborter och, som han kallar det, homosexuell propaganda. Jag anmärker även att premiärministern i landet har skällt på honom för detta, men när man kontrollerar noga har han faktiskt inte skällt i själva sakfrågan utan i det principiella, i formalian. Det tycker jag egentligen gör det ännu hemskare. har tagit initiativ till att utreda de lagförslag som finns i på detta område. Förslagen innebär till exempel att lärare som undervisar om samkönade relationer kan bli avskedade och också få betala böter. Hälsorådgivare som kommer till skolor för att berätta om säker sex kan också bli avskedade. Alla dessa uttalanden som kommer, bland annat från premiärminister, sänder ut signaler, inte bara i utan också i medier som rapporterar i andra EU-länder. Frågan som jag hade till statsrådet var: Vilka initiativ ska regeringen, som har sagt sig vilja arbeta för att tillhöra EU-kärnan och vara aktiv i processen, ta? Tyvärr tycker inte statsrådet att en HBT-pakt är bästa sättet. Men jag menar nog att man bör undersöka den saken närmare och fundera på den. Det kanske inte är rätt ord att säga pakt, herr talman, men det är så det har lanserats, en ungdomspakt, en jämställdhetspakt, och de två pakter som har lagt fram har faktiskt varit ganska framgångsrika. Det är därför man lyfter upp frågan på en högre nivå. Sedan har den sipprat ned i . Jag tycker fortfarande att statsrådet ska fundera en vända till på om man inte kan ta initiativ till en sådan här diskussion. Det gör man inte i en handvändning. Jag är fullt medveten om det. Man får börja med diskussionen för att kanske om kunna lägga fram ett förslag. De initiativ som regeringen har tänkt ta är i sak väldigt bra. Men allting handlar inte om EU, även om det var just EU som jag var intresserad av. Det handlar om och vad regeringen gör i . Det är jättebra att regeringen i stöder RFSL till exempel. Men frågan här var: Kan man till exempel i EU-budgeten avsätta pengar för , som är den europeiska motsvarigheten till RFSL, för att de ska kunna jobba mer på gräsrotsnivå i de här frågorna, påverka och förklara att det faktiskt inte är farligt att vara homosexuell, bisexuell eller transperson? Det är oftast fördom och rädsla för detta som breder ut sig. Det finns också andra kopplingar. Jag skulle gärna vilja att statsrådet utvecklade lite närmare om hon inte kan fundera på att ta just det här initiativet. 125 Statsrådet (): Det är verkligen oerhört viktiga frågor som tas upp i interpellationen. Vi har alla sett de exempel som nämns i interpellationen, men det finns ju många andra, dels den uppenbara diskrimineringen och de fruktansvärda uttalandena från högt uppsatta politiker i flera EU-medlemsländer, dels också en mer dold strukturell diskriminering som finns i vårt eget land och i många andra. Det är viktigt att de här frågorna lyfts fram. Som jag sade är ett nytt initiativ inom EU att den MR-byrå som finns i också ska ta upp HBT-frågor inom ramen för sitt arbete. Jag har pratat med integrationsministern och hennes medarbetare om detta. Det har vi förankrat i regeringen. Hon är också mycket oroad över den här utbredda diskrimineringen och hatpolitiken, får man väl säga, som finns runt omkring i EU. Att jag nämnde och är för att jag tror att det krävs ett samlat grepp om de här frågorna. Många av de länder där diskrimineringen är som värst och som mest uppenbar är också medlemmar i den här typen av organisationer. Man kan använda alla nätverk, alla typer av stöd, möjligheter till konferenser, möjligheter till utbyte och påtryckningar i alla europeiska organisationer. brukar ofta säga att är större än EU, och det är det ju verkligen. Det finns olika organ att använda sig av. Vi gör ju som sagt en hel del i , där vi har varit pådrivande och ordnat konferenser tillsammans med HomO och i för inte så länge sedan. I tar vi upp detta. Jag har också talat med om det här. Det man kan göra inom EU är bland annat att stödja och lyfta fram frågan, så som jag sade att vi skulle göra. Det finns möjligheter till ekonomiska stöd. Progressprogrammet som på olika sätt ger stöd när det gäller diskriminering ger också en hel del stöd till den här typen av verksamhet. får ju stöd. Jo, två tredjedelar av Ilgas finansiering kommer från EU-medel. Om det är exakt från Progress eller något annat program vågar jag inte ta i sten på. Men två tredjedelar av deras verksamhet finansieras av EU. De gör också ett oerhört viktigt jobb, inte minst genom att informera och se till att politiker runt omkring i hålls informerade om vad som händer. I mitt förra uppdrag som Europaparlamentariker, det vet också , hade vi ofta glädje av den information vi fick av och kunde tillsammans med dem ordna konferenser. Det arbete som görs i är väldigt viktigt. Så till frågan om pakt. Det är verkligen en sympatisk idé. Jag tycker det. Jag är bara tveksam till om det är det rätta sättet att arbeta. Det går lätt inflation i den här typen av pakter. Man har en ungdomspakt. Man har en jämställdhetspakt. pratas det om en familjeallians och så vidare. Allihop är viktiga frågor, men det kanske inte är det rätta forumet att just starta en pakt. Vi vet hur kontroversiella de här frågorna är i vissa länder. och nämns, men det är så även i andra länder. Det kanske inte är den politiskt mest framkomliga vägen att gå att försöka driva igenom en pakt. Man kan ändå på olika sätt närma sig detta. I stadgan för grundläggande rättigheter, som finns med i det konstitutionella fördraget, finns ytterligare ett skydd för diskriminering. Det är viktigt att påpeka detta. Lite ljus i mörkret kan man ändå se. antog faktiskt en lag alldeles mot väldigt många politikers vilja, det var en knapp majoritet, men trots allt en majoritet som ger skydd mot diskriminering också med hänvisning till sexuell läggning, vilket är ett litet steg framåt. Tyvärr ser vi inga sådana tendenser i , men vi får fortsätta att trycka på på alla de sätt som är möjliga. 126 (): Jag välkomnar de olika förslagen. Jag har också varit tydlig med att jag inte vet själv om HBT-pakt är det enda sättet. Jag har sagt att det kan vara en möjlighet, eftersom de två förslag som har drivit innan med stöd från i faktiskt har fungerat. Säga vad man vill om innehållet, det ger jag mig inte in på här, men det har faktiskt fungerat och varit framgångsrikt. Om jag inte minns fel har de två pakter som har drivit innan inte inneburit att EU ska få mer makt, utan man har valt att lyfta fram frågor som är viktiga med det fördrag som gäller, så att säga. Det är den möjligheten jag ser även i denna fråga. Man skulle kunna försöka lyfta upp de här frågorna på högre nivå och inte blunda för dem eller tro att bara för att man inte nämner dem kanske man inte retar upp premiärminister när man är på . Det skulle ju vara olyckligt. Vad jag minns har väl de här frågorna i princip aldrig diskuterats i några slutsatser på ett . Det kanske skulle kunna vara ett litet svenskt initiativ att försöka få med någonting om detta för att väcka frågan, för att se om det kan bli någonting längre fram. Det tror jag är väldigt viktigt. När det gäller Byrån för grundläggande rättigheter i , som startade , finns det inte tydligt uttryckt, tycker jag, att de kan ta sig an HBT-frågor. Men vi gör väl en vägning. Jag hoppas ju att statsrådet har rätt och att de skulle kunna syssla även med HBT-frågor. Då är frågan på vilket sätt regeringen tar initiativ till detta när man ska fastställa temaområdena. När regeringen kommer att göra det kommer jag att stödja regeringen i , i denna fråga i alla fall. Det kan vara tryggt att veta för statsrådet i alla fall. Men sedan tror jag att det är viktigt att man också tar fram ytterligare synpunkter. Frågan är också, vilket är min fråga nr 3 i interpellationen, som vi inte har berört och som inte finns med i svaret från statsrådet, på vilket sätt EU ska agera mot de länder som konsekvent bryter mot det här. Det värsta tänkbara straffet är väl att utesluta dem ur EU, men inte ens jag tror ju på en sådan möjlighet i den här frågan. Men frågan är hur man ska agera. Ska man bara låta det pågå? Ska man låta rösta igenom de här lagförslagen, eller kommer man på något sätt att agera innan parlamentet har antagit de här förslagen, därför att de så uppenbart strider mot de grundläggande EU-reglerna? Jag ska än en gång betona att jag inte tycker att EU ska ha mer att säga till om. Det är många som missförstår det även i mitt parti när jag lyfter fram en HBT-pakt i EU. Det handlar inte om att EU ska ha mer makt, men man ska utnyttja den makt som finns och föra fram de här frågorna och inte huka för dem. Jag vill verkligen att statsrådet svarar på den tredje frågan, vilka åtgärder man ska vidta. 127 Statsrådet (): Vi kanske ändå kan vara överens om, och jag, att nu när EU finns är det ändå tack vare EU som man har kunnat pusha på länder att faktiskt anta en antidiskrimineringslagstiftning i så många länder som möjligt. Man har de verktygen. Det är bra. Det är som säger. Den tredje frågan är väldigt svår att svara på. Vi har inte några riktiga verktyg. Vi har artikel 7 i fördraget där den yttersta åtgärden är att utesluta. Men det finns inga riktiga riktlinjer för hur den ska användas, enligt vilka kriterier man ska åberopa den och vilka grader av konfliktupptrappning det handlar om. Det är väldigt olyckligt, för det händer gång på gång att alla medlemsländer, inklusive , bryter mot EU:s grundläggande värderingar. Vi saknar verkligen de verktygen. Vi kan protestera. Vi kan ta upp det bilateralt. Vi kan ta upp det gemensamt. utför en viktig uppgift i och med att man har granskningen av hur medlemsländerna följer upp de medborgerliga rättigheterna, vilket är jätteviktigt. Inget land tycker om att bli uthängt. Även om den inte har någon praktisk juridisk betydelse är name and shame-principen viktig. Vi har också märkt att länderna reagerar mycket starkt på detta. Exakt hur vi ska kunna använda EU till att också komma åt länder som bryter mot detta är svårt och känsligt. Vi saknar verktygen. Det är därför jag inte kan ge ett riktigt svar på detta, annat än att vi ska lyfta fram frågan och försöka stödja organisationer som arbetar med HBT-personers rättigheter i de länder där de har det svårt, där rättigheterna kränks och där de förnedras, förtalas och motarbetas av ledande politiker. Det kan vi göra. Vi kan säkert göra mer, men jag tycker ändå att gör mycket och försöker använda EU för detta. Efter att ha läst in mig om Byrån för grundläggande rättigheter anser jag att det är fullt möjligt att tolka in HBT-personers rättigheter i detta. Låt oss titta på detta tillsammans. kommer att driva frågan. Exakt hur, på vilket sätt och när kan jag inte svara på . Det får vi återkomma till, men det är absolut vår avsikt. Regeringen har också i regeringsförklaringen lyft fram HBT-personers utsatthet i många delar av världen som en särskild fråga. Vad jag vet är det den enda regeringsförklaringen i världen som faktiskt har gjort detta. Det förpliktar naturligtvis. Därför är det bra att och andra driver på. Det är en viktig fråga. Sedan var det frågan om pakten. Jag är, återigen, inte säker på att det är det bästa verktyget. Det är inte för att jag skulle vara rädd för att reta någon minister från det är jag inte ett dugg orolig för utan för att det är en fråga som är så svår och känslig i andra länder. Att ålägga någon en pakt kanske är fel väg att gå. Det går att hitta andra sätt att mjuka upp motståndet och försöka få in att antidiskriminering ska omfatta även HBT-personer. Det är kanske lite för tidigt att tala om den typen av pakt. är också lite osäker på om det verkligen är det exakta och bästa verktyget, men det är sympatiskt. Låt oss fortsätta att titta på detta och diskutera frågan med integrationsministern, som är ansvarig för den typen av frågor. Vi får se hur vi kan ta ytterligare konkreta initiativ från svensk sida. Jag ska åka på . De kommer säkert att också diskutera den frågan. Jag kan be dem om hjälp angående hur vi kan ta ytterligare konkreta initiativ. De har ju goda kontakter inom till exempel . 128 (): Det är glädjande att få lite respons från ansvarigt statsråd. Men det finns fortfarande frågor som är lite oklara. HBT-pakt är ett sätt. Jag tror inte att det finns bara ett sätt utan att det finns många olika sätt att prata om frågan. Samma sak gäller jämställdheten. Det fanns också ett motstånd från länder i EU mot att ha en jämställdhetspakt därför att det finns en rädsla. På samma sätt är det med HBT-frågan. Där finns också en viss rädsla. Men jag tror inte att man ska ducka för den utan fortsätta att ständigt lyfta fram frågan. När det gäller pengar, är statsrådet beredd att lägga mer pengar på till exempel RFSL så att de kan utöka sin europeiska verksamhet och hjälpa sina syster- och broderorganisationer runt om i EU-länderna och i andra länder i världen med frågorna? Det kanske kan vara ett sätt att uppmuntra dem som har kontakter med aktiva personer i dessa länder. I så fall ser jag gärna fram emot detta. Jag ser också fram emot att regeringen tar initiativ i frågan. Meningarna i regeringsförklaringen förpliktar precis som statsrådet sade till att man också gör någonting. Detta kan vara ett sätt att ta initiativet i EU i dessa frågor, det vill säga att verka för en HBT-pakt. Sedan ser jag fram emot de initiativ som kommer att ta när det gäller byrån i , om det där kan finnas ett utrymme för också HBT-frågor. Det skulle vara positivt om statsrådet kunde ta det initiativet. 129 Statsrådet (): Regeringen har avsatt i stöd till RFSL. Det är en ganska avsevärd summa. Som sagt har vi en dialog och diskussion med dem, och jag kommer att träffa dem . Då kommer säkert frågan att komma upp. Vi stöder även andra organisationer, till exempel Ekumeniska grupperna för kristna homo- och bisexuella samt transpersoner. Det är en organisation som har många kontakter internationellt. Det är kanske ännu viktigare kontakter i en känslig miljö. Vi stöder Kvinnohögskolegruppen och en del andra organisationer också för att de gör ett viktigt arbete. , som är paraplyorganisation till RFSL och 200 andra organisationer i , får ett stort stöd från den europeiska budgeten. De gör ett otroligt viktigt arbete, och de kommer att fortsatt få stöd. Via Progress ges stöd till olika typer av antidiskrimineringsåtgärder också för HBT-personer och den typen av projekt. Bland annat tror jag att försvaret får pengar därifrån för ett större projekt. Det finns stöd, och vi har samarbete med organisationerna och är redo att lyssna på dem. Sedan får vi se vilka möjligheter det finns ytterligare att agera och söka stöd bland andra medlemsländer som också tycker att detta är viktigt för att resa frågan i en större EU-krets. Vi ska fortsätta bilateralt, men i en större EU-krets. Vi ska fortsätta att trycka på de länder där det uppenbart sker grov diskriminering och där man strider mot EU:s värderingar. Vi ska se på vilka typer av initiativ vi kan ta för att också HBT-personers rättigheter på ett naturligt mainstreamat sätt för att tala svenska ska ingå i antidiskrimineringsarbetet som sker på EU-nivå. Vi får säkert anledning att återkomma i frågan. Det känns skönt att veta att vi har stöd i detta. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden fredagen den 16 och inkommit. 18 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2006/07:55 till trafikutskottet /07:71 till utbildningsutskottet Motioner 2006/07:T6 och T7 till trafikutskottet 19 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:UU5 betänkanden /07:CU9 och CU10 betänkande 2006/07:SoU8 betänkande 2006/07:UbU6 Anmäldes och bordlades Propositioner 2006/07:69 Förbättrad ordning, trygghet och studiero i skolan 2006/07:84 Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte 2006/07:87 Elektronisk underrättelse i vissa ärenden om utgivningsbevis Motioner med anledning av prop. 2006/07:57 Försäljning av vissa statligt ägda företag 2006/07:N6 av m.fl. (s) 2006/07:N7 av () 2006/07:N8 av m.fl. (s) 2006/07:N9 av m.fl. (v) 2006/07:N10 av m.fl. (s) 2006/07:N11 av () 2006/07:N12 av m.fl. (mp) betänkande 2006/07:KU12 Statlig förvaltning betänkande 2006/07:SfU11 Socialförsäkringsförmåner till gravida betänkande 2006/07:UbU7 Förskolan betänkande 2006/07:FöU4 Krishantering och skydd mot olyckor betänkande 2006/07:CU8 Barn och föräldrar 21 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts