prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Det handlar om markavsättningar för mark med värdefullt biologiskt innehåll, om industriråvara och brännved men också om bärplockningen. Därför är det välkommet att den nya skogsutredningen lyfter fram produktionsfaktorerna i skogsbruket på ett tydligt sätt, och det utan att göra avkall på god skogsmiljö. I ett läge där det ska avsättas alltmer och alltmer ska eldas kommer industrin att vara förlorare om vi inte förmår att öka produktionen i våra svenska skogar. Om inte det lokala sågverket får sin råvara eller om massabruket inte tar emot skogsägarens massaved är det landsbygden som i första hand drabbas men förstås också som nation. , herr talman, vill jag säga något om rennäringen. genomlider den en av de värsta vintrarna . Därför känner jag att det var ytterst välkommet att regeringen beviljade katastrofstödet på 37 miljoner. Mycket snö tidigt på säsongen som frös till och bildade en hård isskorpa gjorde det omöjligt med normalt vinterbete. Den brandkårsutryckningen från regeringens och jordbruksministerns sida visar på handlingskraft. Bra jobbat, herr jordbruksminister! 143 () replik: Det är intressant att höra på , tycker jag, när han pratar så gott om den småskaliga livsmedelsförädlingen och livsmedelsindustrin. Det känns som om det är en kursändring. Så det ska bli intressant att följa upp vad ni tänker göra mer från borgarregeringen. Jag skulle vilja ställa en fråga. Ni säger i betänkandet att det är viktigt att värna den moderna landsbygden med sund, säker mat och att näringarna ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot det övriga EU, att det nationella regelverket har stor betydelse för sektorns konkurrenskraft. De nationella regler som är av betydelse är djurskydd, miljökrav och produktionsmedelsskatter. Vad är det ni tänker göra? Hur ska ni se till att man får likvärdiga konkurrensregler? Är det djurskyddet vi ska backa på för att närma oss nedåt mot EU? Eller vad är det för något som vi ska förändra som du ser det? Det är väldigt många goda ord och mycket som jag också kan ställa upp på i betänkandet. Men frågan är hur ni har tänkt att göra det hela. Hur ska ni stärka den lokala och regionala konkurrenskraften? Det skulle vara intressant att veta mer om det. 144 () replik: När det gäller småskalighet är alla verksamheter, stort som smått, välkomna i vår syn på hur både landsbygd och ska utvecklas. Så det är ingen motsättning. Vi ser en stor möjlighet i det här. Det är också så, som jag sade tidigare, att små verksamheter drabbas hårdare av regelkrångel med mera. Därför ser vi att minska regelkrånglet som en stor möjlighet, inte minst för de mindre livsmedelsförädlarna. Vi ska ha i åtanke att efter EU-inträdet har exporten, om man ser totalt, ökat . Det är en bra utveckling, och det går säkert att göra mer, i det lilla men också i det stora. När det gäller konkurrensvillkor så är det allt. Det må gälla regelsystemen, det är drivmedelsskatter, det är skatten på växtnäring. Det är hela kedjan, och det gäller naturligtvis skatten för den enskilde jordbrukaren också. I många delar som vi pratar om handlar det om konkurrensvillkor. Till det följer förstås också att man inte bara kan förlita sig på en skattesänkning. Man behöver produkter med ett bättre innehåll som konsumenten efterfrågar. Forskning och utveckling inom den här sektorn är oerhört betydelsefullt. Jag ser nog att svenskt lantbruk med hyggliga förutsättningar då menar jag minst i nivå med viktiga konkurrentländer har en utomordentlig möjlighet att ta marknadsandelar och också skapa jobb. 145 () replik: När det handlar om småskalig livsmedelsförädling och regler är det som säger. Regelhysterin eller administrationen runt småskalig livsmedelsförädling drabbar ju de små. Det var någonting som den förra socialdemokratiska regeringen startade ett arbete med för att se till att underlätta för småskalig livsmedelsproduktion. Så det är jättebra att ni fortsätter med det, tycker jag. Sedan var det intressant. Är det så att ni har tänkt ta bort skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel? Det kunde ni ha gjort i så fall om ambitionen var det. Är det det som står och säger, att det ska bort? Jag fick inget svar när det gäller djurskyddslagstiftningen. Vi har en av de strängaste djurskyddslagstiftningarna i världen. Det gör att vi som konsumenter när vi går och köper svenska råvaror vet vad det är vi får. Våra djur sköts på ett väldigt bra sätt. Man vet när man går och handlar svenska livsmedel att det är bra producerat. Är det där vi ska närma oss EU? Det är ju vad ni säger, att det ska vara likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot övriga EU. Vad menar ni från den borgerliga sidan med det? 146 () replik: Det är en mycket bra fråga, skulle jag säga. Det är bra att håller med oss när vi vill satsa framåt. Så ni är välkomna att både trycka ja vid voteringen och hålla med oss i den fortsatta utvecklingen av det svenska jordbruket. När det gäller djurskydd, regelverk med mera ser vi inte det svenska djurskyddet som ett hinder. Vi ser det som en möjlighet. Det kanske är en skillnad mellan Socialdemokraterna och i detta. Vi ser en möjlighet i att vi har ett starkt djurskydd. Det är en konkurrensfördel. Så just i den delen har vi inte på något sätt någon mening att gå med på er linje. Ni kanske vill försämra det svenska djurskyddet, vad vet jag. Vi ser tvärtom en styrka i att ha ett väldigt starkt djurskydd. Det handlar kanske mer om de hårda faktorerna, skatter, avgifter. Det kan vara dieselskatt exempelvis. Det är i den delen som vi ser att det kan skilja. Det är som en hockeyspelare som har en tyngre hockeyutrustning än motståndaren. Man kan inte konkurrera och vinna matchen med de villkoren. Det gäller lika väl för den svenska jordbrukaren. 147 (): som har gått sedan valet är det en hel del som har hänt, konkreta åtgärder. Det är positivt. Det har tagits kraftfulla initiativ för att få fler människor i arbete och för att få landsbygden att utvecklas så att klyftorna i samhället ska minska. Detta ligger naturligtvis i betraktarens ögon. Det handlar om den som bedömer det. Men vi menar ärligt att det är en ambition från regeringens och allianspartiernas sida att det ska löna sig att arbeta. Vi har gått till val på att stärka äganderätten, att lokal påverkan ska vara viktigt med decentraliserade beslut, att myndigheterna ska finnas närmare människan. Vi har pratat om mer uppskattning och mindre beskattning. Vi har även pratat om vikten av att ha både stora och små företag. För oss är det självklart att landsbygdspolitik inte bara handlar om jord- och skogsbruk. Det handlar om fungerande infrastruktur, kommunikationer, el, telefoni och bredband. Det är förutsättningar för att boende och företagande ska vara möjligt i hela landet. Landsbygdens utveckling får aldrig tillåtas att falla mellan stolarna. Vi ska ta till vara den kraft som finns på landsbygden och använda den som en motor för hela landet. När vi pratar om landsbygdsutveckling är det utveckling av hela vårt land egentligen. Vi ser ju landet som en tillgång, och vi gör inte skillnad på stad och land. Vi ser det som två viktiga tillgångar som tyvärr alltför ofta ställs i motsats till varandra. Vi behöver mötesplatser runt hela vårt land. Det är viktigt att människor får möjlighet att träffas, utbyta idéer, bilda föreningar och fortsätta att verka i de föreningar som finns. Vi har ett rikt föreningsliv i som ibland finns under det som vi kallar för folkrörelser, men även nya organisationer dyker upp. Det är välkommet, och det är viktigt. Det är en styrka i att kunna samlas för dem som så vill. Bygdegårdarna är en viktig del i detta, vill jag betona, och har varit så. Där gick människor från början tillsammans med virke och annat, gjorde ett gemensamt arbete och byggde sin samlingslokal. Det är en enorm styrka i att kunna ha en samlingslokal som man själv har byggt. Många av dessa lokaler finns kvar i vårt gamla land, men det byggs även nya, vilket är fantastiskt. Vi kan inte nog betona att vi stöder det. Det handlar om landsbygdsprogrammet som flera före mig har tagit upp. Det presenterades ju av regeringen. Det är ett viktigt och kraftfullt instrument. Det handlar om att förbättra för människor som lever och verkar på landsbygden. Det är en satsning som har ökat med 7 miljarder period. Jag tänker inte hemfalla till någon diskussion om vem som har varit duktigast. Här är det ingen som har haft något annat än positiva ord att säga om landsbygden. Man har talat om vilken potential som finns. Jag ser ingen anledning att tala om huruvida tidigare regering har varit otillräcklig eller inte. Jag konstaterar att man här lägger till 7 miljarder. Det tycker jag är oerhört positivt. Sammantaget är det 35 miljarder som regeringen har föreslagit. Det är mycket pengar, och de ska användas för att öka förutsättningarna för livskraft och tillväxt i alla delar av . Det är viktigt, i alla delar av . Då kan man fundera över varför vi alls väljer att använda oss av detta system. Vi skulle kunna avstå. Vi skulle kunna hänvisa enbart till en marknad, men är det så fint ordnat att riskvilligt kapital inte alltid letar sig till alla platser på ett enkelt sätt. Utifrån det har kreditgarantiföreningar startats. Det tycker jag är värt att nämna i den här debatten. Det är positivt och tillför mycket för landsbygden. Detta är inget som utgår från vare sig landsbygdsprogrammet eller våra beslut här i kammaren, utan det handlar om initiativkraft hos företagare, ekonomiska föreningar och andra goda initiativ. Jag tycker att det är värt att säga det, för utväxlingen av landsbygdsprogrammet blir ju desto större. Vi kan också konstatera att landsbygdsprogrammet är ett bra instrument för att utveckla och stärka landsbygden. Den politik som förts för att få fram detta har handlat om att tillhandahålla resurser. Medborgaren ska mötas av en serviceinriktad myndighet som undanröjer problem och öppnar dörrar för utveckling. Det är viktigt. Vi kan öppna massvis med dörrar, men det gäller att de också leder någonvart. När man kommer in genom dörren ska man mötas av serviceanda och att myndigheten är serviceinriktad. Det är en del av en helhet, ett koncept, där vi säger att flera områden ingår. Ändringarna i landsbygdsprogrammet handlar om att sätta fokus på konkurrensvillkoren, som inte riktigt harmoniserar. Därför behövs detta stöd. Vi har stora förväntningar på investeringsstödet med 100 miljoner i botten. Vi vet att det finns en grym potential bland de människor som verkar på landsbygden de människor vi debatterar . Det kommer att kunna ske mycket satsningar utifrån investeringsstöden. I en undersökning gjord av säger ungefär 16 000 personer att de kan tänka sig att investera men att de ser regelkrångel som ett hinder för all del ett av flera; det går säkert att hitta fler parametrar i en sådan undersökning. Men om nu dessa landsbygdsföretagare ser detta som ett hinder för att utveckla sitt företag ligger det på oss att förändra här. Berört departement har därför skickat ut ett brev till myndigheterna om att se över på vilka punkter var och en av dessa kan göra regelförenklingar och bli mer effektiv. Jag tycker att vi allihop kan vara glada över att detta arbete har satts i gång. Jag tror inte att det kommer att ske över eller att vi kommer att få se nya rapporter om hur det ser ut, och det var väl heller inte riktigt meningen. Men låt oss ändå hålla ett vakande öga på detta arbete så att det inte blir ännu en hyllvärmare. Man kan för övrigt ibland fundera på, herr talman, om inte alla dessa hyllvärmare skulle kunna vara en alternativ energikälla. Så får det icke bli i detta fall eller hur? En viktig skillnad mellan den politik vi sett tidigare och den politik som och de tre övriga allianspartierna nu driver är vår utgångspunkt att landsbygden är ett framtidsområde. Vi har pratat om äganderätten, som är viktig. Vi backar icke här. Vi gick till val på det och ska leverera utifrån det. Här finns naturresurser flera före mig har pratat om dessa, och jag håller med och företagspotentialer. Och här ska inte vi komma och tala om hur ett företag ska se ut! Jag hoppas att är förbi när vi talade om detta för landsbygdsföretagare, till exempel lantbrukare, och genom ett reglerat system såg till att få exempelvis en stutuppfödning i stället för att låta företagaren själv utifrån sin initiativkraft och sin möjlighet att vara företagare välja om han ska ha stutar eller icke. Vi belyser ett positivt angreppssätt. Vi vill också ge landsbygdspolitiken högre status. Jag kan väl känna så här inför dessa tomma läktare detta kanske inte är till protokollet, men det hamnar väl där i alla fall att det egentligen bara är kulturutskottet som har en tuffare uppgift än vad vi har. Jag vill bara kort markera att vi vill lyfta upp landsbygdspolitiken, och vid ett annat tillfälle kommer vi naturligtvis att ha debatten mycket tidigare eller hur? Vi tar nu ett steg i rätt riktning vad gäller landsbygdsprogrammet. Det är bra, för det öppnar för tillväxt och utveckling i hela landet. Det har vi sagt förut. Men utgångspunkten är lokala förutsättningar och initiativ. Det ser inte likadant ut i detta gamla land. Det ser väldigt olika ut. Därför måste vi vara öppna och lyhörda för det. Vi måste ha en servicemyndighet som också funderar över förutsättningarna. Det får icke vara godtycke som styr om en person får F-skattsedel eller inte. Då är vi kraftigt fel ute. Så har det varit vid ett flertal tillfällen. Jag har personligen sett detta. Det får icke ske igen! Vi måste tro på att människor har ärligt uppsåt och vill göra rätt för sig, och därmed ska de kunna få sin F-skattsedel och kunna verka som företagare och näringsidkare i detta land. Det är viktigt. Jag vill bara kort nämna . och jag har tillsammans väckt en motion som berör afrikanskt jordbruk. Varför då, och varför nämner jag detta här och ? Jo, jag vill ta tillfället i akt att belysa frågan om hållbart samhälle ett diffust begrepp som vi använde för sedan här i kammaren, men ändå. De problem som finns i utvecklingsländerna i den så kallade tredje världen kan snabbare än vi anar bli problem även i vårt land. Därför är det viktigt att se hur vi kan hjälpa andra länder med goda exempel inte tala om hur det ska vara utan hjälpa till och vara lyhörda även där. Det globala ansvaret i detta har även vi. Det berör inte betänkandet specifikt, men jag önskade få nämna det i alla fall. Energiomställningen är en stor utmaning. Jord, skog och vatten, dessa fantastiska förutsättningar som vi har, ska med vördnad och med omsorg, tillsammans med djuromsorg och människor, ge förutsättningar för företagande på landsbygden. Vi ser att de förslag vi har lagt fram ger förutsättningar för detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 148 () replik: Jag hoppas att det är många runt om i huset som sitter vid tv:n och hör när vi debatterar landsbygden, . Det är nämligen precis som du säger: Landsbygdspolitiken och landsbygdsföretagandet är otroligt viktiga för hela . Jag läste protokollet från förra mandatperiodens landsbygdsdebatt, där jag tror att bland annat representant pratade om att man måste ha landsbygdsglasögonen på sig och ondgjorde sig över några förslag som den socialdemokratiska regeringen lagt fram. Då vill jag kontra, för detta är intressant, med att undra om ni har era landsbygdsglasögon på er när ni lägger fram olika förslag. Hur kan ni gå till val på att det ska bli lönsamt att driva företag och sedan göra en kraftig höjning av arbetsgivaravgiften för de minsta företagen? Jag har sett någon uträkning om att det för lantbruket handlar om , alltså nästan lika mycket som elskatten som du kämpade för att få bort. Hur ska det bli mer lönsamt att anställa personal när ni ser till att det blir dyrare? Det är en sak som gör att jag känner att ni inte har landsbygdsglasögonen på er. Det är samma sak när det gäller arbetslöshetsförsäkringen detta tror jag också att vi debatterade sist, du och jag och säsongsanställning. Det kommer att bli väldigt mycket svårare att få tag på kvalificerad arbetskraft på landsbygden, där det är mycket säsongsanställningar som gäller. Min egen yrkeskår, lantarbetarna, har ofta säsongsanställning. Det är svårt för en vanlig säsongsanställd att kunna gå på a-kassa, och ni har sett till att det framöver blir omöjligt. Hur, om man sätter på sig landsbygdsglasögonen, kan ni lägga fram sådana förslag? 149 () replik: använder begreppet landsbygdsglasögon var det så? Jag har aldrig hört det förut. Jag kan i alla fall garantera att vi inte har svetsskärm på oss när vi diskuterar dessa frågor och läser våra papper. Då blir det nämligen nattsvart. Då kommer vi inte någonstans. Men svetsskärmar behöver vi ibland för att kunna bena isär de svåraste frågorna. Det kanske krävs en svets, det kanske krävs hög värme och det kanske krävs hårda material . Du har antagligen helt rätt, , om du har läst på från den senaste debatten du och jag hade här i kammaren. Men om det är så att detta var ett bekymmer är jag förvånad över att ni tidigare gjorde det svårt för de företag som behövde ha säsongsanställda och timanställda. Det förvånar mig. Vi kan för all del fortsätta att bråka om vem som hade det sämsta alternativet. Vi kan förlänga debatten så att kulturutskottet aldrig kommer hem jag ser att stackars står där och vinkar men icke desto mindre har vi ett annat bekymmer. Precis som du säger jag ger dig rätt i en sak är det ofantligt svårt att få tag på kompetent folk inom dessa näringar. Det är sant. Jag väljer dock att inte gömma mig i en skyttegrav och säga att ni inte har fixat utbildningen ni har ju krävt att man ska ha högskolekompetens i första hand, i stället för att se till att människor fort kommer ut i praktiska arbeten och blir en resurs. Jag väljer att inte säga detta, men jag kan fundera över det . Jag tror inte att dessa beslut är avgörande. Problemet är ett annat: Det finns inte folk . Jag ska helt kort ta ett exempel. I väljer kockar att jobba som byggnadsarbetare därför att det är bättre betalt. Jag tror att lönediskussionen delvis är avgörande här. 150 () replik: När du pratar om att du inte har hört om landsbygdsglasögonbegreppet, , måste jag säga att du inte har läst betänkande. Där handlar det om att man runt om i på nationell nivå, på regional nivå och på nivå måste sätta på sig landsbygdsglasögonen för att se att de beslut som vi fattar också belyses i ett landsbygdsperspektiv eftersom det är speciella förutsättningar på landsbygden. Därför är rekommendation att ha landsbygdsglasögonen på. När det gäller arbetsgivaravgiften svarar du, , inte på frågan om hur ni kan se till att det blir dyrare för landsbygdsföretagare, för den gröna sektorn, att anställa. Det kostar ändå så pass mycket pengar. Såvitt jag förstår finns det motioner till LRF:s stämmor runt om i landet där man kräver att LRF ska agera gentemot regeringen utifrån gjorda förändringar. Hur ska du hemma i prata med LRF eller de personer du möter på landsbygden exempelvis företagare som vill anställa och motivera denna försämring, detta försvårande, när det gäller att anställa? 151 () replik: Först och främst tycker jag att principen ska vara att den som behöver glasögon också använder glasögon. Jag behöver inte glasögon och inte heller förstasidan i dokumentet. Jag kan ju öppna dokumentet, vända blad och läsa innehållet i stället för att bry mig om hur utsidan ser ut. Den glättiga förpackningen är icke det som är den konkreta politiken. När det gäller arbetsgivaravgifterna kan jag säga att vi i skogsbranschen pratar om rotnettot. Det är det som är avgörande och som är intressant. Om jag till exempel köper en mobiltelefon och betalar en spänn för den har jag likväl en månadskostnad när jag betalar av på mobiltelefonen. Inom skogsbranschen talar vi, som sagt, om rotnettot. Det är det som är det intressanta. För företagaren totalt sett blir det en förbättring ekonomiskt över tiden. Det sker inte över sagt med all respekt men just den här frågan har ett symbolvärde eftersom ni har fått kritik för att ni inte tagit itu med den. Det är klart att du väljer att slå tillbaka. Det skulle nog också jag ha gjort om jag var i dina kläder om jag hade haft dina glasögon, som jag inte behöver. Nåväl, jag ska inte raljera mer. Om jag helt kort får avsluta replikskiftet vill jag bara säga att frågan är för viktig för att vi ska vara osams. Jag hoppas verkligen att vi även hittar beröringspunkter. Precis som förut vädjade till Socialdemokraterna kan jag hoppas på att vi hittar områden där vi är överens och kan få till stånd breda uppgörelser. Det tror jag är mycket viktigt. Men sedan är det väl också bra det är förvisso inte så många åhörare nu i kammaren, men det jag vill säga kommer i alla fall till protokollet att det finns en skillnad mellan alliansens politik och oppositionens politik. Därmed är ett viktigt syfte med debatten uppfyllt. 152 (): I det nya landsbygdsprogrammet, som också är den gemensamma strategin för landsbygdsutveckling inom EU, prioriteras framför allt fyra områden: förbättrad konkurrenskraft, förbättrad miljö, förbättrad livskvalitet och ökade möjligheter till diversifiering av landsbygdsekonomin. Det här låg till grund för vår nationella strategi som antogs . Det nya programmet har en hög miljöambition och är mer inriktat på sysselsättning, småföretagande och entreprenörskap samt på övriga åtgärder för att bidra till en god utveckling på landsbygden. Detta är bra. är ett av de partier som satt med i utredningen. visade bilden på glasögon. Jag tror att till en del var med i utformningen av det där. Vi betonade just vikten av miljösatsningar och av att ta till vara entreprenörsandan och vikten av goda livsvillkor på landsbygden. Riskkapital, kreditgarantier och mikrolån lyfte vi alldeles särskilt fram. Vi anser att det är viktigt med de gröna näringarna. De utgör en bas, vilket vi talat om tidigare här . De producerar hälsosamma livsmedel men också andra varor och tjänster som efterfrågas. En annan oerhört viktig del är förvaltandet av landskapets natur- och kulturvärden. Det får vi inte glömma att lyfta fram. Den nya regeringen ska nu sjösätta landsbygdsprogrammet en satsning på drygt 5 miljarder . Det är av största vikt att en uppföljning och en utvärdering löpande sker detta för att alla satsningar i möjligaste mån ska bli träffsäkra. Vi som regering har ett krav på oss. Dessutom finns det en förväntan från väldigt många runt om i landet. ska vi kunna konstatera att det har varit en fantastisk landsbygdsutveckling och att satsade medel har bidragit till detta. Men, herr talman, det är inte enbart detta som gagnar en landsbygdsutveckling; det vet vi också. Framför allt gäller det de förutsättningar som vi nu får vara med och skapa för entreprenörer och innovatörer så att utveckling och tillväxt kan ske. Några av de viktiga förutsättningarna handlar om kommunikationer och utbildningsresurser. i början av gjorde jag ett mycket intressant besök i och mötte då en av alla fantastiska entreprenörer, från . Han har visat att träförädlingen och besöksnäringen är framtidsbranscher. Det är de människor som ser möjligheter och som har entreprenörsanda som är de som medverkar till att en utveckling kan ske. Jag kan också påminna om Kamprad, Ikeas grundare, och om vad som skett i . Alla vet vi att den satsningen lyfter en hel bygd, över landgränser över till och också till . Allt detta ger, tycker jag, anledning till optimism och framtidstro för landsbygden som helhet. Då kan man fråga sig: Vad är landsbygd? Jag har ställt frågan till många runt omkring mig och har fått ganska olika svar. Jag gick in på nätet och sökte på Google på ordet landsbygd. Jag fick sitta , för jag fick 963 000 träffar. Sedan gick jag vidare. Jag ville fördjupa min förberedelse så jag sökte på ordet landsbygdsutveckling. Då fick jag 294 000 träffar. Det finns alltså ett enormt intresse för de här frågorna. En del funderar på vad landsbygd är.