prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Det är bara att gå tillbaka och se hur hanterar den typen av motioner om den typen av mindre vägar. Jag hänvisar tillbaka till länsplanerna, inriktningen i de nya länsplanerna och i det sammanhanget till det hänvisat till. Det bygger på vad det är för prioriteringar man gör i län. Där tycker jag att prioriteringarna här hemma. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:142 om Tjustbanan 66 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Tjustbanan ska vara kvar med sina 250 miljoner i regeringens reviderade investeringsplan för 20082010. Han har även frågat mig hur stor investering som jag beräknat att det behövs i nästa investeringsplan för att osäkerheten kring Tjustbanans långsiktiga överlevnad ska upphöra. Den tidigare regeringen avsatte för investeringar på Tjustbanan mellan och . Dessutom gavs i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upprusta delen mellan och . I redovisning kan vi se att kostnaden för att upprusta Tjustbanan ligger på . Därför anser det inte som meningsfullt att investera ett så litet belopp som som den förra regeringen beslutade om. redovisade ett regeringsuppdrag att revidera den nu gällande banhållningsplanen för 20042015. Redovisningen bereds inom . Regeringen har även inlett arbetet med en ny planeringsomgång för transportinfrastrukturen, som ska avse perioden 20102019. Som ett första steg har ett antal myndigheter haft i uppdrag ett utarbeta ett underlag för en kommande proposition om infrastruktur, som regeringen planerar att lägga fram . Underlagen har remissbehandlats och bereds inom . När sedan beslutat med anledning av förslagen i propositionen kommer ett skede då en mer konkret diskussion om prioriteringar av olika åtgärder äger rum. Regeringen är angelägen om att det regionala utvecklingsarbete som bedrivs i länen ska tas till vara. En aktiv dialog förs därför med länen eller i förekommande fall regionala självstyrelseorgan. Det är min fasta övertygelse att vi får en mer effektiv användning av statens medel genom denna sammanhållna process med regional delaktighet, jämfört med om vi hade en ordning där regeringen fattade separata beslut för varje större väg eller järnväg i landet. 67 (): Jag vill inledningsvis tacka infrastrukturministern för svaret. Skälet till att jag skrev interpellationen är den osäkerhet som råder om Tjustbanans framtid. Det är en osäkerhet som grundar sig på den situation som råder efter det uppdrag som regeringen gett till att inkomma med en revidering av den nuvarande investeringsplanen. har där senarelagt den investering på som finns för Tjustbanan där en del av bansträckningen är gemensam med Stångådalsbanan och som skulle genomföras 20072009. Tjustbanan är en förutsättning för en regionförstoring och en gemensam arbetsmarknad mellan och . Banan behöver moderniseras för att trafiken ska vara ett modernt och snabbt alternativ för person- och godstransporter. Tjustbanan är mycket viktig för län och tillväxten inom det lokala och regionala näringslivet. För att den regionala arbetsmarknaden ska utvecklas behövs det säkra och snabba kommunikationsmöjligheter. Det är därför nödvändigt med investeringar i banan. Att som infrastrukturministern hänvisa till att investeringsbehoven är så stora att man ska ta bort redan avsatta medel är ett bakvänt resonemang. I stället borde regeringen när man ser att behoven har ökat anslå mer pengar till detta ändamål. Jag kan för infrastrukturministern berätta att på den gemensamma bandelen för Tjustbanan och Stångådalsbanan har man från sida sett sig tvungen att göra hastighetsnedsättningar på två ställen . Detta är ohållbart. Pengarna som är avsatta för investeringar borde användas . Eller anser ministern att det är acceptabelt att behandla situationen på detta sätt? Till detta vill jag foga att i en utredning om framtidens arbetsmarknadsregioner till bedömt att med nuvarande situation kommer att fortfarande vara en egen arbetsmarknad. Hur ser infrastrukturministern på detta faktum, och vad vill ministern göra åt det? 68 FINN (): Jag vill tacka för en väldigt viktig interpellation med tanke på att det län som företräder liksom det län jag företräder, , har haft stora intressen i Tjustbanans utveckling. Jag vill också tacka ministern för ett väldigt klokt svar där man sätter infrastruktursatsningar i belysning och där man tittar på hela kostnadsbilden och också långsiktiga behov och funderar över: Hur är statens ansvar i förhållande till det regionala ansvaret? Det som däremot är lite tråkigt i beskrivning är att det nämns att det gått så långt att man från inte under rådande omständigheter avser att fullfölja planerade inköp av nya tåg. Det beslutet har huvudsakligen partikamrater varit ansvariga för. Man har lyckats splittra majoriteten i så att man fått detta majoritetsbeslut, och det tycker vi är väldigt olyckligt. Det gäller inte minst i kommunen , som jag kommer ifrån, och även för kamraterna i och ned till . Det är också så att kommunalrådet i föreslagit många olika alternativ. Man skulle kunna hyra tåg, leasa och så vidare för att inte göra alltför stora investeringar som man gör den långsiktiga planeringen för hur Tjustbanan ska byggas upp. Jag vill påstå att det finns lite krokodiltårar i det beskriver med tanke på att det är en massiv socialdemokratisk majoritet som har sett till att det inte har blivit någon tågsatsning på befintliga banstrukturer. Det är ett väldigt dåligt tecken gentemot staten för de investeringar som staten eventuellt ska göra att man lägger ned tågförbindelserna och förordar bussförbindelser i stället för att visa på en offensiv satsning för det tåg som finns. Genom att upphandla skulle man kanske också stimulera till att staten och kan göra en annan långsiktig bedömning av behovet. Jag är rädd för att en järnväg som en gång lagts ned alltid kommer att vara nedlagd. Där delar jag oron med men i övrigt inte beskrivningen av det politiska förloppet. 69 (): tar upp en viktig infrastruktursatsning Tjustbanan. I trafikutskottet kommer , kontinuerligt, frågor om väsentliga satsningar på infrastrukturen. Det handlar om enskilda vägar. Det handlar om . Det handlar om . Det handlar om , som vi diskuterade här tidigare. Det handlar om . Det handlar om . Det handlar om . Jag kan rabbla upp många fler exempel. Det handlar också om prioriteringar mellan olika trafikslag flyg, järnväg, vägar och så vidare. Jag tycker inte att det är egendomligt att regeringen får prioritera och göra överväganden när det gäller gamla och nya satsningar. Det handlar förstås om politiska prioriteringar, men det handlar också om reviderade kostnader. Prognoserna blir förändrade. I detta perspektiv kan jag visst tycka att det är beklagligt med Tjustbanan. Men det finns många andra beklagansvärda projekt, och jag tycker att vi ska ge regeringen en chans att komma tillbaka här med sin infrastrukturproposition med prioriteringar. Jag skulle vilja säga att det är rätt stor skillnad mellan och 250 miljoner. Jag kan inte riktigt se vad 250 miljoner skulle göra i det här sammanhanget. Det är som att lägga i en droppe i havet om det är 3,6 miljarder som behövs. Den gamla devisen om att statens kaka är liten men naggande god tycker jag är ett lysande exempel på att det gäller att göra prioriteringar och satsningar. 70 Statsrådet (): hänvisar till speciella arbetsmarknadsregion. Jag vet om den mycket speciella situationen. Den är naturligtvis mycket problematisk eftersom den på grund av det geografiska läget och den infrastruktur som finns där, dessutom kanske med begränsade möjligheter att pendla generellt sätt, också begränsar arbetsmarknadsregionen oerhört tydligt. Detta är som sagt problematiskt både när det gäller tillgång till högre utbildning och företagens egna rekryteringsmöjligheter. Det jag hänvisar till är dock yttrande. Man har så stora brister att medelhastigheten på tåg till är . Det är naturligtvis inget som går att konkurrera med när det gäller motsvarande transporter på väg. Men för att få de effektiva pendlingsmöjligheterna och för att komma upp i hastigheter och vara konkurrenskraftig gentemot transport på väg krävs stora investeringar 3,6 miljarder. Precis som säger är det en otrolig skillnad mot 250 miljoner. säger att projektet inte bedöms som samhällsekonomiskt lönsamt. Men man kan se att en sådan investering, motsvarande 3,6 miljarder, skulle innebära en mycket positiv regional utveckling. Den tredje punkten är att man säger i sitt yttrande att nyttorna inte står i proportion till kostnaderna. menar vidare att de som finns i banhållningsplanen är att betrakta som just en inledande etapp som inte kan stå på egna ben. Det finns alltså inte skäl för att enbart göra en investering på 250 miljoner. Det är naturligtvis det som är det prekära. Jag utgår ifrån att är så ärlig att han med den beskrivning som gör trots allt kan erkänna problematiken att man har låtit det gå så långt att man får ett sådant svar på en fråga när det gäller roll i en total upprustning av Tjustbanan. Man säger så krasst att det inte står i proportion till kostnaderna. Man får inte ut de samhällsekonomiska vinster som behövs för att förbättra möjlighet till en bättre arbetsmarknadsregion genom Tjustbanan. Också borde tycka att det är beklagligt att det har gått så långt. 71 (): har det kommit några fler in i diskussionen. Jag tänkte att jag skulle besvara dem också; det är väl på sin plats. Jag börjar med . Jag tycker att det vore lämpligt att du till och börja med åkte den här banan, gärna tillsammans med det moderata kommunalrådet . du åker på banan borde du diskutera kommuns framtidsutsikter och nuvarande situation och ställa det i ett sammanhang i stället för att föra ett allmänt retoriskt resonemang där man inte ser hur verkligheten kan se ut. Du lägger i stället en filt över hela och betraktar det som en måltavla. Sedan kan vi börja ta diskussionen om de enskilda projekten. Jag välkomnar den i så fall. Jag vet vem som har ansvaret. Det var inte det jag var ute efter. Jag är ute efter att få till en situation som förbättrar den situation som vi har oavsett vem som ligger bakom det. Jag önskar att investeringarna hade gjorts , men då upplevde man inte situationen som den är . Då fanns det inte heller något läge att göra det. Det är ett antal saker som har fallit på plats. Utifrån dem vill jag ha en bättre utgångspunkt, och för att klara ut det krävs det bättre kommunikationer. Om vi inte får upprustningen av den här järnvägen, som det nu verkar som vad återstår då? För lite var det sex sju stycken jag har inte räknat dem kandidater från som skrev en debattartikel före valet och sade ungefär så här: Om vi vinner ska vi ordna Tjustbanan. Jag väntar på den leveransen. Men jag ska inte hålla det emot dem. Jag tycker att de gjorde helt rätt. Men jag vill naturligtvis att de ska leverera. har också i många olika sammanhang gått ut och propagerat för att man ska ha satsningar ute i regionerna. Men för att klara av det måste det också finnas resurser. Det är dem jag vill se . Jag är glad att statsrådet här har ställt sig bakom det dyraste alternativet. Jag hoppas att det är det som finns med i diskussionen och i underlaget till det beslut som vi ska fatta om cirka . Det ska ju levereras en proposition . Det innebär att vi får det absolut bästa alternativet. Det tycker jag är jättebra! Men det fanns ju fyra till, som inte kostar lika mycket. Allting kan naturligtvis ställas i relation till någonting annat. 250 miljoner är en droppe i havet jo tack, sådana droppar skulle man vilja se fler av! Vi har en bro som är gemensam för Tjustbanan och Stångådalsbanan. Den är så dålig att man måste passera den med 10 kilometers hastighet. Jag lovar att de där 250 miljonerna kommer att räcka till den bron om bara viljan finns. Vi har en hastighetsnedsättning förbi ett industriföretag, där man går ned . Jag lovar att de där 250 miljonerna räcker för att fixa det problemet där också. Då skulle vi i alla fall slippa den försämring som det har blivit . Men om inte viljan finns så finns inte heller pengarna. Till dess att har fattat ett nytt beslut finns det 250 miljoner anslagna. Använd dem på ett sådant sätt att de gör nytta oavsett hur framtiden sedan kommer att se ut för Tjustbanan! 72 FINN (): Jag vill återigen säga att jag håller med i sak. Då talar vi naturligtvis utifrån vårt regionalpolitiska perspektiv. Jag tycker att har en poäng vi måste också fundera över den långsiktiga lösningen. Där tycker jag att statsrådets svar har varit tydligt: Det finns en långsiktig öppning. Men det viktiga i svaret från statsrådet, som jag upplever det, är när det konstateras att regeringen är angelägen om att det regionala utvecklingsarbete som bedrivs i länet tas till vara samt att man förutsätter att det är en sammanhållen process med regional delaktighet. Jag sitter också i , och när det gällde att utrusta banan med nya tåg, vilket var en nödvändighet, valde Socialdemokraterna först att lägga ned sina röster, men sedan när de såg en liten splittring i den fempartikoalition som styr valde man att helt enkelt knäcka förslaget. har man inte visat den regionala delaktigheten. Det här har ett väldigt dåligt signalvärde. Här kunde vi verkligen förenats som regionala företrädare för att gemensamt påverka regeringen och kanske få en mer gynnsam bedömning i infrastrukturpropositionen. Kommunalrådet har också föreslagit en rad olika lösningar, innovativ partikamrat som han är. Men det har inte heller varit möjligt att utveckla ett konstruktivt förslag att lägga tillbaka till regeringen eftersom man har valt att montera ned tågen till förmån för bussar. Jag tycker att det är väldigt tråkigt. Det vittnar om att lokala kamrater i partiet, framför allt i , har velat göra en partitaktisk manöver i tron att man skulle knäcka den nya majoriteten. Jag tycker att det är pinsamt med tanke på hur viktigt det hade varit för regionen att vi hade förenats i ett kraftfullt yrkande gentemot regeringen och den kommande infrastrukturpropositionen. 73 (): Till skulle jag vilja säga att det här med klädsamhet kanske är någonting att själv fundera över. Vi kan diskutera vilka banor jag har rest och inte rest efteråt. Tjustbanan har jag suttit på. I trafikutskottet handlar det om helheten. Det handlar om prioriteringar. Det handlar om övervägande om vilka satsningar som ska prioriteras. Var gör resurserna mest nytta? Jag poängterar igen, precis som jag gjorde tidigare, att är en liten del av 3,6 miljarder. Kan dessa 250 miljoner investeras på andra ställen? är inte ensam om att påtala vikten av satsningar. En satsning som regeringen har gjort är på enskilda vägar. Det finns företrädare som, precis som , har talat om att om inte deras vägar åtgärdas kommer de inte fram. Det finns ingen fungerande arbetsmarknad. Man kan inte ta sig någonstans. Det är just den här helheten som jag tycker är så viktig när det gäller satsningar på infrastrukturen. Det måste finnas en nationell bedömning. Jag ser fram emot regeringens infrastrukturella proposition . har sagt: Kom inte och säg vad ni gör och skyll på den gamla regeringen! Men den nuvarande har bara suttit , och det finns många prioriteringar som ska göras och många hål som ska fyllas. 74 Statsrådet (): Det är intressant att höra uppräkning av alla infrastrukturprojekt som inte har skötts och inte har fått tillräckliga resurser, och så är det ju. Men om det bara hade varit de infrastrukturprojekt som räknar upp och är bekant med hade det kanske varit en matematik som hade varit lättare att få att gå ihop. ifrågasätter uppenbarligen också bedömning av dessa 250 miljoner. säger att 250 miljoner inte löser det problem som hänvisar till. har ett starkt behov av att stärka kollektivtrafiken för att kunna ingå i en större arbetsmarknadsregion. 250 miljoner stärker inte Tjustbanans roll i en regionförstoring. Det kommer inte att innebära att man kan vara konkurrenskraftig gentemot vägtransporterna till exempel. Det är detta som hänvisar till. Det ska sättas i förhållande till behovet på 3,6 miljarder. Det är många platser som har behov av ytterligare miljarder. Det arbetet pågår nu efter att har dubbelreviderat detta. Vi har fått ett underlag som innebär att ett flertal vägprojekt är skjutna av den anledningen att det inte har funnits de resurser i de ekonomiska ramarna som många av oss har trott fanns där. 75 (): Men var det inte det ni skulle bli bättre på, statsrådet ? Jag väntar på resultat. Finn har pratat om hur det har behandlats i . Jag känner till det. När jag läser tidningsrubrikerna är det en och annan moderat och centerpartist, de som är den nya majoriteten, som är de stora förespråkarna för att detta inte ska ske. 90 miljoner är småpengar, säger en moderat politiker. En annan säger att hoppet är ute. En tredje skickar brev där kommunalråd sågar partikamrater. Det är nog många som är skuld till det här. Jag är inte ute efter att söka dem som är skyldiga till situationen. Jag är ute efter att hitta lösningen på situationen. Det är regeringen som sitter på lösningen på situationen. Det är väl inte bara genom bolag som regeringen ska vara tydlig, utan det är väl också genom politiska beslut? har jag hört statsrådet beskriva åsikter om hur Tjustbanan ligger till. De åsikterna fanns även innan den förra infrastrukturpropositionen lades fram. I det ursprungliga förslaget fanns det inte några från för att förbättra situationen för Tjustbanan. De tillkom genom ett politiskt beslut därför att det fanns en situation som man politiskt ville göra någonting åt. förutsätter jag att det också finns någon form av politisk vilja ifrån alliansen där man också kan uttrycka en politisk åsikt och inte ha den ingången att man passar till någon annan, i det här fallet , som ska vara den som avgör hur de framtida transporterna ska skötas på varje plats i . 76 Statsrådet (): Det är alltid intressant att höra hänvisa till alliansregeringens riksdagsledamöter som har lovat det ena och det andra. Det hade också varit på sin plats om matematiskt lade ihop det vi diskuterar . berättade inte tidigare att det fanns så stora hål i de här planerna som inte skulle vara realiserbara. Det har Socialdemokraterna aldrig berättat. Det har aldrig berättat. Det är de facto en del av det som vi diskuterar . Tjustbanans 3,6 miljarder är en del av svaret på bristen på underhåll av stora delar av vår järnväg som inte har varit prioriterad under alla år. Vi kan räkna ett antal järnvägssträckor som behöver motsvarande miljarder. Så är det. behöver bortåt 20 miljarder för att komma i kapp bristen på underhåll. Jag tror också att kan räkna och förstå sambanden. När man tittar på hela landets järnvägsstruktur ser man vilka åtaganden som ligger och vilket pussel vi nu måste lägga. Det är därför regeringen i budgeten just lade in nya resurser för drift och underhåll, också till järnvägen. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:126 om tilldelning av utsläppsrätter och klimatmål 77 Miljöminister (): Per har ställt tre frågor till mig: 1.Var ministerns förslag om tilldelning av gratis utsläppsrätter till ny fossilbaserad kraftvärmeproduktion inför regeringssammanträdet påverkat av tidigare avgivna löften till energibolagen om fördelningen av utsläppsrätter? 2.Hur avser ministern att verka för att klimatmål och rekommendationer från klimatexperter ska uppnås med bakgrund av det beskrivna stödet för ny fossilbaserad el- och värmeproduktion? 3.Hur förändras, enligt ministerns bedömning, möjligheter att påverka andra länder i klimatfrågan före och under ordförandeskap i EU 2009 när regeringen stöder uppbyggnad av ny el- och värmeproduktion från fossila bränslen? Svaret på den första frågan om tilldelning av utsläppsrätter till nya deltagare kan göras mycket kort: Nej, det har aldrig funnits några löften från min sida om en generös tilldelning till Eon och . Regeringen har i denna fråga följt riktlinjer för den svenska fördelningsplanen, till vilka verksamt bidragit, som säger att tilldelningsnivån i närliggande länder ska beaktas vid tilldelning av utsläppsrätter till nya el- och värmeproduktionsanläggningar. Elmarknaden i norra är integrerad, och beslut om var investeringar i ny produktionskapacitet lokaliseras styrs i hög grad av skillnader i förutsättningar mellan länderna. Detta kan i värsta fall leda till investeringar i mindre energieffektiv produktion i andra länder och därmed också till ökade koldioxidutsläpp. Det är viktigt att ny elproduktion kommer till stånd i för att trygga den långsiktiga elförsörjningen. Vidare bygger utsläppshandelssystemets trovärdighet på att det finns ett stabilt och förutsägbart ramverk som definierar marknaden för den handlande sektorns aktörer. Regeringen har i sitt beslut beaktat vikten av stabila och förutsägbara marknadsvillkor för tilldelningen genom att inte frångå tidigare fastlagda tilldelningsprinciper för nya deltagare. Vad gäller den andra frågan om hur ska nå sina klimatmål mot bakgrund av tilldelningsreglerna för ny el- och värmeproduktion vill jag påminna om att hur tilldelningsvolymen fördelas mellan de anläggningar som ingår i utsläppshandelssystemet inte påverkar de totala koldioxidutsläppen. Det är utsläppstaket för handelssystemet på EU-nivå som bestämmer klimatpåverkan. verkar för att detta tak sätts restriktivt och fullt ut i linje med stringenta framtida klimatmål för EU. Klimatfrågan är mycket högt prioriterad av regeringen, och vi bedriver en resultatinriktad politik på området. Exempelvis bidrar införandet av en miljöbilspremie till en omställning av fordonsflottan, och tillskapandet av en klimatmiljard innebär stora satsningar på bland annat energieffektivisering och ytterligare energi- och klimatforskning. Ytterligare åtgärder på klimatområdet kommer att föreslås av den parlamentariska klimatberedningen, som interpellanten väl känner till. Den avslutande frågan handlar om hur möjligheter att påverka andra länder i klimatfrågan före och under ordförandeskap i EU 2009 påverkas av tilldelningsreglerna för ny el- och värmeproduktion. Även här kan svaret göras mycket kort: möjligheter att påverka andra länder i klimatfrågan förändras inte alls. väntas kommissionen lägga fram ett kombinerat energi- och klimatpaket. Bland annat kommer förslag till reviderat handelsdirektiv att presenteras. har till kommissionen och medlemsstater vid upprepade tillfällen framfört vår position att ska aktörer inom el- och fjärrvärmesektorn i EU inte tilldelas några gratis utsläppsrätter utan i stället hänvisas till utsläppsrättsmarknaden och auktioner. kommer att fortsätta att driva denna linje i de kommande förhandlingarna om ett reviderat handelsdirektiv. Avslutningsvis kan konstateras att till fullo följer handelsdirektivets regler och kommissionens riktlinjer för nationella fördelningsplaner. 78 PER (): Jag får börja med att tacka miljöministern för svaret. Även om jag i många avseenden beklagar miljöministerns inställning i den här frågan så finns det delar av regeringens beslut som jag tycker är glädjande och som jag vill uppmärksamma, nämligen att inte dela ut gratis utsläppsrätter till nuvarande el- och värmeproduktion, som har funnits i handelssystemet. Det tycker jag är ett steg i rätt riktning. Förra gången vi debatterade den här fördelningen sade miljöministern att han inte tänkte ändra inriktning på fördelningen utan bara skära ned lika mycket överallt. Här har han uppenbarligen tänkt om, och det gläder mig mycket. Men när det gäller övriga beslutet är jag inte nöjd, tyvärr. För mig är det oerhört svårt att förstå regeringens hållning och motiv när man å ena sidan talar om att det är en stor fördel och väldigt bra att elproduktion har så låga utsläpp av koldioxid men å andra sidan har en generös tilldelning av utsläppsrätter till nytillkommande verk som ökar utsläppen kraftigt från samma sektor.