prot · GU09112 · 2007-05-24 00:00:00 — Det är faktiskt så att av miljöteknikföretagen är småföretag med färre än tio anställda som verkligen behöver stöd i sina strategier. Och vad gör regeringen då? Jo, då höjer man arbetsgivaravgiften för små företag. Slag i slag kommer alltså hindren för dessa företag som har en otrolig potential att bidra till både sysselsättning och tillväxt i vårt land. Då skapar regeringen den ena hinderbanan efter den andra. När nu fördelar medel som man hade till förfogande för Forska och väx så kunde vd:n bara beklagande konstatera att han hade velat ha väldigt mycket mer pengar att fördela. 366 företag hade sökt 600 miljoner. Han hade 50 miljoner därför att regeringen har sjabblat bort resten . Detta stärker oss socialdemokrater i uppfattningen att det är mycket ord och lite handling. Och vi måste ställa oss frågan om regeringen vill arbeta seriöst med klimatpolitiken. I vårt budgetalternativ avsatte vi 1,6 miljarder för att möjliggöra ett nytt investeringsprogram, ett nytt forskningsprogram och insatser inom transportsektorn. Vi har också föreslagit en offensiv satsning på förnybar energi, ökad produktion inom jord- och skogsbruk, åtgärder för en snabbare vindkraftsutbyggnad, åtgärder för en fungerande elmarknad och krafttag för långtgående energieffektivisering inom bostäder men också fortsatt inom industrin. Tillsammans med starka ekonomiska styrmedel och en tydlig politisk hållning kan man med dessa åtgärder ta en bra bit på vägen till ett mer hållbart och konkurrenskraftigt samhälle och skapa fler arbetstillfällen och högre tillväxt. Just därför blir regeringens passivitet och den ensidiga betoningen på kärnkraftens fördelar faktiskt också ett hot mot investeringsviljan i förnybar energiproduktion och den fortsatta omställningen. Alliansen hade kunnat vara betydligt mer aktiv i sin politik. Vi hade kunnat ha mycket fler positiva skrivningar i betänkandet. Regeringen är handlingsförlamad. Min fråga kvarstår därför. Vill alliansregeringen verkligen lyckas med en seriös energi- och klimatpolitik? Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 12. 92 (): har i betänkandet Vissa energipolitiska frågor fyra reservationer. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer, men jag yrkar bifall till bara en av dem, nämligen reservation 1. Men jag kommer att beröra även de övriga. Dessa reservationer bygger på de motioner som presenterade i samband med allmänna motionstiden samt i den budgetmotion som vi lade fram . Det var innan Sternrapporten presenterades och innan FN:s klimatpanel presenterade sina rapporter om tillståndet för moder jord. Motionerna handlar om bioenergifrågor, energipolitiska styrmedel, energieffektivisering och miljöteknik. Och bakgrunden till dessa motioner från är den förstärkta klimatförändring som har pågått . Det som vi kan uppleva och se är ett uppvaknande från allianspartierna, och framför allt från och . Något måste göras för att vi ska undvika en katastrof. Det har vi hört från denna talarstol åtskilliga gånger . I FN:s rapporter bekräftas vad som framförts i den svenska debatten , inte minst från , och Socialdemokraterna, men också från , men framför allt från den samlade svenska miljörörelsen som har varit oerhört pådrivande i denna process. ska kammaren behandla några av yrkanden som handlar just om bioenergi och energipolitiska styrmedel. Om vi ska lyckas med en omställning av det svenska energisystemet, vilket borde vara regeringens ambition, behövs en strategi för hur det ska gå till, en strategi som slår fast hur de svenska bioenergiresurserna ska användas och utvecklas till gagn för miljön, sysselsättningen och inte minst utvecklingen på landsbygden. Det finns , det ska vi vara på det klara med, tydliga intressekonflikter mellan olika intressenter om hur bland annat skogsråvaran ska användas. Likaså finns det en osäkerhet inom jordbrukssektorn om på vilket sätt man kommer att kunna bidra till den svenska energiförsörjningen . Jag vill i detta sammanhang påminna om den förra regeringens proposition /06 om en nationell klimatpolitik som var med och arbetade fram. Där betonades just behovet av en vision och en långsiktig strategi för hur de möjligheter som biomassan och bioenergin innebär ska kunna utnyttjas . Genomgående för utskottets ställningstagande till dessa yrkanden som berör det som jag har talat om, alltså bioenergi och energieffektivisering, är att utskottet ställer sig positivt till motionernas innehåll och yrkandena i dem. Men utskottet avstyrker ändå motionerna. Man ställer sig alltså positiv till motionerna men avstyrker motionerna, åtminstone för tillfället, ska jag tillägga. Jag menar att det inte räcker att vi, som utskottet skriver, inväntar remissomgången i fråga om förslag, att vi inväntar behandling av EU:s energipaket, att vi inväntar den utredning som behandlar jordbrukets förutsättningar som bioproducent eller att vi inväntar den överläggning om en långsiktig energiöverenskommelse som regeringen har för avsikt att inbjuda till, när den nu kommer till stånd. Det är mycket väntan här och lite praktiskt arbete från regeringens sida. Det är synd. Vi förlorar både tid och tempo i det arbete som behöver göras framöver. Jag var på en teater i och såg I väntan på Godot. Detta påminner väldigt mycket om detta. Det blev ingenting till slut. Och de sitter troligtvis och väntar fortfarande. I detta betänkande är man välvilligt inställd till de yrkanden som vi har från . Det ska jag gärna medge. Men resonemanget utgår från att vi ska vänta. Det är som tidigare sade. Väntan kan inte tyda på annat än att det inom regeringspartierna finns en oerhörd oenighet om hur det här ska utformas, för förslagen finns. Det finns ju en rad förslag om hur detta ska kunna gå till. LRF har visat hur jordbruket kan medverka till energiomställningen. Energirådgivarna rapporterar om mindre prat och mer verkstad och visar på de möjligheter vi har att energieffektivisera. har lagt fram förslag som visar att vi kan gå framåt ytterligare, med ungefär 40 procents ytterligare energieffektivisering. finns det förslag om detta. Avslutningsvis: menar att vi redan har det underlag som behövs för att regeringen ska kunna gå från ord till handling. Det är nödvändigt att nu komma till skott, att det blir mer av verkstad och mindre av prat! 93 PER (): är den tid som vi enligt IPCC och enligt en i stort sett enig forskarkår har på oss. Inom måste världens samlade koldioxidutsläpp stabiliseras för att därefter snabbt börja minska detta för att vi ska undvika katastrofala klimatskiften. måste ett sådant skifte ha skett i världens energiförsörjning och i världens transportsystem. Med tanke på att det är bara till dess är det nu hög tid att vidta verksamma åtgärder för att minska våra utsläpp av växthusgaser. Vi måste göra det snabbt, och vi måste göra det effektivt. Särskilt måste, anser vi, insatser göras för att minska användningen av fossila bränslen för uppvärmning. Det är här som det finns många alternativ, och det är här som det ofta är lättast att vidta åtgärder och också mest kostnadseffektivt. Inom EU domineras energiförbrukningen av just uppvärmning och nedkylning. Av den anledningen är det beklagligt att inom EU har legat så lågt på de här områdena. Vi tycker att det finns mycket mer att göra. borde ha en mer aktiv roll. Det vore bra om regeringen så fort som möjligt kunde gå före och anta egna mål och en nationell plan för användningen av förnybar energi inom området värme och kyla just för att ska vara ett föregångsland. är 96 månader. 96 månader är den tid vi har på oss för att få till en storskalig omställning av energi- och trafiksystemen som helhet så att de snabbt går mot ett oberoende av fossila bränslen. Vi anser att ökad användning av biogas har en nyckelroll i den här övergången. Biogas är en klimatneutral energikälla som kan användas till både elproduktion och transporter. Vad som krävs för att biogasen ska få ett rejält genombrott i är en samordnad satsning på att ta till vara alla goda exempel och möjligheter till biogasproduktion runt om i landet. Det finns oerhört mycket att göra. Vi tycker därför att regeringen så snabbt som möjligt borde utarbeta ett nationellt biogasprogram och tillsätta en delegation för att snabbt få igenom konkreta åtgärder och få till en samordning. Det här programmet kan omfatta utveckling, demonstration och kommersialisering av storskalig biogasproduktion. Det kan ske från resurser som gödsel, halm, livsmedelsrester och så vidare. Det behövs också insatser för distribution av biogasen. Även investeringar till förmån för nästa generation av drivmedel genom förgasning av svartlut eller biobränslen måste göras, och de måste göras fort. En särskilt intressant teknik som vi tycker bör uppmärksammas speciellt är gaskombitekniken som kan användas för förgasning av biobränslen. För att komma framåt med den tekniken måste en demonstrationsanläggning möjligt tas fram. Detta innebär stora kostnader. Därför tror vi att en statlig investeringsgaranti kan vara nödvändig. Det är vad som också föreslås i motion. är det handlingsfönster som är öppet för och för andra länder som liksom har extra goda förutsättningar att göra den här omställningen och att gå före och i handling visa att det går att göra stora utsläppsminskningar utan stora uppoffringar. Just eftersom har en unikt god tillgång till förnybara energikällor måste vi undvika att fastna i sådana lösningar som möjligen kan anses vara bättre än dagens system men som ändå aldrig utgör en slutgiltig lösning på klimatfrågan. Vi anser att en ökad användning av naturgas, fossilgas, är en sådan återvändsgränd som riskerar att omöjliggöra satsningar på förnybara energikällor som biogas, vindkraft och biobränslen. sittande regering har uttalat att man inte önskar en storskalig utbyggnad av infrastruktur för naturgasdistribution i . Men man har sagt att en ökad naturgasanvändning kan vara aktuellt . Vi får dock inga besked om vad begreppet storskalig egentligen innebär. Vad är storskalig? Hur lång kommer den övergångsperiod att vara under vilken regeringen vill använda naturgasen? Redan nu ser vi tydliga tecken på att det planeras en utbyggnad av en mellansvensk naturgasledning. Vi ser också att man planerar att hantera den etappvis. I stället för att bygga den på en gång tar man den i små etapper. Varje etapp kan ses som en mindre utbyggnad. Men resultatet sammantaget innebär då en kraftig utbyggnad av naturgasen i . Jag skulle vilja få besked från regeringspartierna i denna sal. Kommer den första etappen av den mellansvenska gasledningen att betraktas som en storskalig utbyggnad eller inte? Och anser regeringspartierna att det finns energipolitiska skäl och klimatpolitiskt utrymme för att öka naturgasanvändningen i ? måste världens länder ha tagit stora steg bort från de fossila bränslena. Tyvärr har den borgerliga regeringen redan nu slösat bort av de genom att inte vidta de åtgärder som krävs för att få bort från oljeberoende och från en alltför stor klimatpåverkan. Ett exempel på en åtgärd som skulle behövas är en rejäl satsning på solenergi. Speciellt solvärme är en energikälla som är gratis och som kan utnyttjas oerhört mycket mer än den utnyttjas. Den kan få en nyckelroll i vår energiförsörjning. som bioråvaran i växande omfattning kommer att användas för elproduktion och för transportsektorns bränsleförsörjning kommer det, ser vi, att behövas komplement till biobränslebaserad uppvärmning. Här kan solvärme spela en helt central roll. Men har, som vi också kan se, solvärmens potential inte alls fått den uppmärksamhet som den förtjänar. Vi anser därför att det är nödvändigt med tydliga signaler från statsmakterna om att det behövs en ökad satsning på solvärme. De signalerna måste komma fram snabbt, för utan sådana signaler kommer industrin aldrig att våga göra de satsningar på teknikutveckling och storskalig produktion av solvärme som behövs. Vi i tror också att en informationskampanj om solvärmens fördelar kan få väldigt stor effekt och att den måste genomföras för att utvecklingen ska komma i gång och för att företag, leverantörer och allmänhet ska få upp ögonen för solvärmens möjligheter. Vi ser även att satsningar på vindkraft och fjärrvärme måste göras för att vi ska kunna ställa om energisystem. På vindkraftsområdet finns det väldigt mycket att göra. Ett sätt att stimulera till fortsatt teknikutveckling och utveckling av vindkraften men också till lägre kostnader är, tror vi, samordnad beställning när det gäller vindkraftskunderna. Det kan man göra genom att genomföra samordnade upphandlingar av vindkraft. Vi har tagit del av tidigare erfarenheter av sådana upphandlingar till exempel när det gäller bilar, fönster och kyl och frys. Allt talar för att det här kan vara ett framgångsrecept även när det gäller vindkraften. har man sett kostnadssänkningar på vid samlade teknikupphandlingar. Vi tror att sådana minskningar är fullt rimliga även när det gäller vindkraften. Dessutom är ett förslag från att verka för en miniminivå inom de gröna certifikaten. Som investerare i solvärme, solenergi och vindkraft ska man alltid vara säker på att man har stabila och långsiktigt klara villkor för investeringarna. Det systemet har lett till en väldigt stark och positiv utveckling av vindkraften i och . är lika med . Dessvärre kan man se att 30 000 av de timmarna ligger inom nuvarande mandatperiod. Man måste fråga: Hur många av de ska få gå innan regeringen går från ord till handling? Bara under dagens debatt har gått. Vi skulle gärna se att man använder de timmar som är kvar mer till handling och mindre till att bara prata. Jag vill avsluta mitt anförande med att säga att jag står bakom samtliga reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 7. 94 (): I betänkandet behandlas 25 motioner från allmänna motionstiden om frågor som rör en rad olika aspekter på energimarknaden: allmänna bioenergifrågor, energipolitiska styrmedel, energieffektivisering och miljöteknik, biodrivmedel, biogas, naturgas, solenergi, vindkraft, vattenkraft, fjärrvärme och oleokemiska produkter. Mestadels handlar förslagen om statlig styrning och långtgående regleringar på energiområdet. Värt att notera är också att de förslag som behandlats i detta betänkande huvudsakligen är av nationell karaktär. Det är åtgärder som tar sikte på den svenska marknaden och vars räckvidd begränsas av vår territorialgräns. Med risk för att gå händelserna i förväg yrkar jag avslag på samtliga motioner. Och våra politiska motståndare må undra varför vi, som företrädare för en regering som har satt klimatfrågan högst på den politiska dagordningen, inte ställer oss bakom alla dessa krav. Vore inte exempelvis ett bejakande av kravet på framtagandet av en nationell strategi för solenergi rimligt i detta perspektiv? Vi tycker inte så. Vi ser klimatpolitik som någonting mycket större än begränsade insatser på hemmaplan. Dessa insatser är naturligtvis inte oviktiga, men de hjälper föga för att komma till rätta med de problem som den globala uppvärmningen skapar. Klimatfrågan är inte nationell. Den känner inga landgränser. Giftiga partiklar från den kinesiska industrin kan färdas långt och faller inte ned förrän på andra sidan jordklotet. De utsläpp av växthusgaser som sker från de tyska kolkraftverken försämrar inte bara den del av atmosfären som ligger ovanför , utan dess effekter sprider sig över hela världen. Just denna karaktär av gränsöverskridande verksamhet gör frågan så svår och utmaningen så stor. Den blir inte heller lättare av att den är så nära kopplad till en central del av den ekonomiska utvecklingen, energianvändningen. Men att börja arbetet med att komma till rätta med klimatfrågan är viktigt, det brådskar. Tecknen på att naturen råkat i obalans blir allt fler. Glaciärerna smälter, öknarna breder ut sig, vattennivån riskerar att stiga till sådana nivåer att stora delar av nu starkt befolkade områden riskerar att komma att läggas under vatten. Vad betyder detta för människornas levnadsbetingelser? Vad betyder detta för befolkningsströmmarna? Vi vet inte, vi kan bara gissa. Och de gissningar vi gör leder oss till att tro att konsekvenserna är omfattande och svåra att överblicka. Effekten av dessa miljöförändringar ligger visserligen lite längre fram i tiden, men det är inget skäl till att vänta med att finna former för att komma till rätta med dem , i vart fall försöka lindra deras verkningar. I den så kallade Sternrapporten, som flera har refererat till, påvisades att det var ekonomiskt fördelaktigare att göra de nödvändiga investeringarna nu snarare än att vänta tills läget blir akut. I takt med att klimatfrågan blir alltmer akut har intresset men också oron för dess möjliga effekter vuxit. Sambandet mellan klimatfrågan och energifrågan har också blivit uppenbar. Det är den starkt ökade användningen av fossila bränslen som starkast bidrar till växthuseffekten. Överallt i världen pågår nu en intensiv diskussion om hur växthuseffekten ska begränsas, eller annorlunda uttryckt, hur fossila bränslen ska kunna ersättas av andra energislag. Insikten om att frågan är global och lösningen också global har nått allt fler. Därför är de insatser vi gör viktiga, men de räcker inte för att klara av hela problemet. För framgång krävs att också andra bidrar. Det kan nog sägas att det hos alla partier i denna byggnad finns en stor samsyn på klimatfrågorna. Denna samsyn är dock i vissa avseenden bedräglig. Under ytan döljer sig betydande skillnader. Gemensamt är strävan efter ett bättre system för energiförsörjningen, ett system som är långsiktigt hållbart och som bidrar till att minska växthuseffekten. Men hur detta ska uppnås råder det delade meningar om. Oppositionen kräver mer styrning och mer nationella insatser. Vi från alliansen menar att detta inte räcker. Vi måste få med oss de andra länderna. Särskilt viktigt är det att få med oss länder som , och de stora och snabbt växande ekonomierna. Mot denna bakgrund måste jag känna tillfredsställelse med statsminister resa till och de diskussioner som där initierades. Vi tror också att det behövs mer marknad och att det krävs mer av internationella och gemensamma åtaganden. Vi ställer oss därför avvisande till en alltför långtgående detaljreglering utan litar på att marknaden, med de givna spelreglerna på plats, spelregler som vi ska besluta om tillsammans med aktörer i andra länder, kommer att finna de former som är effektivast. Men det finns brister. Vi vill peka på att det pågår ett intensivt arbete i och hos berörda myndigheter för att rätta till dessa brister. I avvaktan på de ställningstaganden som detta arbete kommer att utmynna i vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 95 () replik: Det är allvarligt att och hela alliansregeringen har intagit denna position som nu ger uttryck för och som vi fick höra ge uttryck för under frågestunden, nämligen att vi inte behöver göra någonting mer, det är någon annan som ska göra någonting någon annanstans. Vet du, , att det är ungefär som att jag skulle gå hem och säga till mina barn: Det är ingen idé att vi skickar de här till och pojken där därför att det finns så himla många fattiga barn i världen, så vi skiter i det här. Vad är det för inställning att ha till ett uppdrag som kan delas av var och en av oss men också i kollektiv som företag, som organisationer, som samhälle i stort och smått? Det är upprörande, cyniskt och otroligt defensivt. var det några av oss som träffade en företagare och representant för de många företag som ser möjligheterna framgångsrikt , med många kontrakt på gång i , som var så otroligt upprörd över regeringens politik att fara till och prata om någonting när vi har världens möjligheter att göra någonting själva. Det var också tydligt att man efterlyste regeringens agerande. Det har betydelse vad staten upphandlar. Det är klart att det har betydelse vad regeringen ger för signaler. Det har betydelse vad regeringen avsätter för pengar till eller till Forska och väx eller någon annanstans där stödsystemen behövs utan att för den skull rubba idén om en efterfrågestyrd marknad. Då är exportrådgivarna ett jättebra exempel. Ser inte och att det finns ett tydligt samband mellan politiska signaler och vad som sedan händer, exempelvis vad riskkapitalister gör och inte gör? 96 () replik: Till vill jag säga följande. För det första görs redan mycket. I den ekonomiska propositionen har satsningar gjorts på att utveckla energisystemen. För det andra vill jag påpeka att jag roade mig med att titta på hur den svenska energianvändningen har utvecklats . fram till har vi åstadkommit näst intill en halvering av oljeförbrukningen i . Vi har ökat andelen förnybara energikällor i detta inkluderar jag kärnkraften, fast jag inte vet om alla håller med om detta markant. Intressant är också att den totala energianvändningen har ökat bara marginellt trots att bnp har fördubblats . Men trots att vi har åstadkommit detta i har växthuseffekten inte blivit mindre. Den har snarare exploderat . Vad vi gör är viktigt, men det räcker inte. Det är vad man åstadkommer i de stora länderna, där de riktigt stora utsläppen sker, som räknas. Det är därför som internationella överenskommelser mellan fler länder kommer att ha en mycket större inverkan på växthuseffekten än det vi gör. Därmed inte sagt att vi inte ska göra någonting. Men vi ska välja att satsa där framgångarna och effekterna kan bli som störst. 97 () replik: Varför välja när vi inte behöver välja? Varför kan vi inte göra bådeoch? Företagen beskriver ju att med stöd av exportrådgivare, med goda kanaler och med ett tydligt signalsystem kan svenska företag bidra till detta i andra länder exempelvis i . Vad nu står och säger är att det inte är det som gäller, utan internationella överenskommelser. Det är klart att internationella överenskommelser är viktiga. De framgångar som vi har haft har vi haft praktiskt taget utan medverkan, och står du och dina kolleger och försöker ta åt er äran för någonting som ni inte har bidragit till. Vi säger: gör det nu! Vi är generösa. Vi bjuder på det. Men det finns ingen anledning att välja mellan det ena och det andra när vi faktiskt kan göra bådeoch. 98 () replik: Jag undrar om har varit ute och pratat med företagen. Det pågår ett enormt arbete ute i industrin. Industrin ser de ekonomiska möjligheterna att exportera vårt kunnande på området. Det finns inte ett stort företag som inte tänker i de här termerna. Jag är ganska övertygad om att de stora företagen kan marknaden. De kan de ekonomiska och kommersiella villkoren. De klarar de här bitarna utan att vi går ut med pekpinnar och säger att de ska göra på det ena eller det andra sättet. Man behöver inte längre styra företagen in i detta. Frågan finns där. Det finns en kommersiell kraft i frågan. Jag ska villigt erkänna att detta inte beror på den regering som sitter . Så långt kan jag gå. Men det handlar fortfarande om att vi har begränsade resurser. Hur ska vi arbeta med dessa för att nå den största framgången? När resurserna är begränsade kan man inte göra allt. Då måste man välja. Jag menar att det är fullständigt felaktigt att säga att det inte görs någonting . 99 PER () replik: Jag skulle vilja börja med att fullständigt underkänna de argument som har hörts både från statsministern och från andra i talarstolen här . Man säger att vi i det tidigare regeringssamarbetet inte skulle ha drivit någon internationell klimatpolitik. Det är fullständigt felaktigt. Den förra klimatpropositionen hette till exempel Nationell klimatpolitik i global samverkan. Det har varit fullständigt självklart hela vägen från alla partier i den här kammaren att vi har arbetat internationellt med klimatfrågan. Däremot har vi från och våra allianspartier inte sagt att vi inte har något ansvar här i . Det är däri skillnaden består. Vi i , som har bra teknik, goda kunskaper och enormt goda möjligheter för förnybar energiproduktion har ett särskilt stort ansvar. Detta ansvar har vi från vår sida absolut tagit.