prot · GU09129 · 2007-06-19 00:00:00 — Det viktiga är att han försäkrar sig om att allt som kan påverka förtroendet för statsrådet kommer till hans kännedom innan regeringen tillsätts. 154 (): ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning för att se till att grundlagarna följs. De orden har återkommit ett antal gånger med lite olika formuleringar under debatten. De kanske kommer igen senare också. är inte ett forum för partipolitisk debatt. är inte heller en arena för att knipa politiska poäng. är inte rätt plats för allmänt tyckande och tolkande så borde det åtminstone vara. framhöll nogsamt i sitt inledningsanförande att KU:s granskning inte ska styras av partibok. Flera av de ärenden som har granskat har trots detta behandlats på ett helt annat sätt av oppositionen. Jag vill påstå att har använts för att spegla ett allmänt missnöje med en borgerlig regering. Inte ens i sitt inledningsanförande kunde ordförande, som jag tror har lämnat kammaren för tillfället avhålla sig från politiska kommentarer. När det gäller det ärende som vi nu debatterar, statsminister förordnande av statsråd, har vår uppgift varit att granska om det faller under regeringens beredningsskyldighet. Granskningen har väldigt tydligt visat att så inte är fallet. Det finns inte någon beredningsskyldighet när det gäller regeringsbildningen. Det finns inga särskilda krav i grundlagen för hur en statsminister ska gå till väga när han eller hon utser ministrar. Regeringsformen ger statsministern i övrigt stor frihet att själv bilda sin regering på det sätt som han eller hon anser vara bäst. Det är många som har tagit upp det. Någon praxis för hur detta ska gå till finns inte heller. Olika statsministrar har använt olika metoder för att utse sina regeringar. Det finns alltså ingen mall, ingen lathund eller något standardformulär 1 A. Ansvaret för regeringen är statsministerns, och ansvaret för hur regeringen utses är statsministerns. Att sedan Socialdemokraterna, vill ha detta på annat sätt är inte relevant. Det är klarlagt att det inte föreligger något beredningskrav. Det är också klarlagt att det finns olika arbetsmodeller. Granskningen av ärendet ger därför ingen anledning till något särskilt yttrande från utskottets sida. Ändå väljer oppositionen att reservera sig. Jag kan bara konstatera att de krav som oppositionen hänvisar till i sin reservation inte finns uttryckta i vår grundlag. Det är något som oppositionen har kommit på under granskningen. Reservationen saknar därför konstitutionell bäring. Om reservationen är ett uttryck för Socialdemokraternas besvikelse och frustration över valresultatet och över att det inte är en socialdemokratisk statsminister som utser regering är deras reservation inte desto mindre att beklaga. är inte och ska inte användas som ett forum för allmänt tyckande eller tolkande. Låt oss hålla oss till vårt uppdrag. I detta anförande instämde (). 155 () replik: Jag tänkte ta upp det allmänna resonemang förde här om att det inte är relevant om oppositionen vill ha det på annat sätt. Du uttryckte dig i de termerna i slutet av ditt anförande. Jag har ändå tolkat det så att KU:s roll är just att via utvecklingen av praxis fånga in vad vi menar i de olika grundlagarna. Det är en av uppgifterna för . Menar att vi ska dra oss tillbaka från den rollen och under en fyraårig mandatperiod strikt titta på vad lagen säger och vad den har sagt tidigare och inte utveckla oss på något sätt i någon fråga som helst? 156 () replik: Jag kan inte känna att det skulle vara fel med ett allmänt resonemang. Jag har också förstått att ett sådant ska föras. Däremot har jag inte sett det som vår roll att recensera utan snarare att granska och föra resonemang. 157 () replik: I det konkreta fallet om hur nuvarande statsministern har utsett sin regering, vill vi från oppositionen i svmp-reservationen utveckla den praxis som syftar till att det ska vara ett personligt samtal från statsministerns sida när ett sådant uppdrag ska utföras. Det ska åtminstone vara en lägstaribba för hur vederbörande ska agera när statsråd ska utses, oavsett om det är en egen regering eller en koalitionsregering som det är i det här fallet. Det är vad vi i oppositionen ger uttryck för i reservationen. Det gäller utvecklande av hur praxis ska tillämpas i de konkreta fallen vi har eftersträvat och efterlyst. Jag försökte belysa på ett hoppas jag tydligt sätt att det behövs en direktkontakt om ett lagarbete, ett lagspel, ska fungera. 158 () replik: Ändå sade tidigare att ett par av de ministrar som statsministern hade talat med inte är kvar. För en del av de ministrar som han inte hade talat med fungerar det uppenbarligen väl. 159 (): Jag vill tacka oppositionen för denna reservation från Socialdemokraterna, . satt jag i solen och slöade lite. Men så tänkte jag att jag måste göra något nyttigt, och därför började jag läsa reservationerna. Jag blev riktigt upplyft! Egentligen borde jag tycka att det från utskottets synpunkt är pinsamt eftersom jag inte borde ha blivit upplyft, men jag tänkte att det kunde bli en rolig debatt. När jag var ung kunde man få betyget C om man hade missuppfattat ämnet i en uppsats. Den här reservationen kvalificerar sig för betyget C. gör en rättslig kontroll. Vi tittar på grundlag, lag och regelverk. Granskningen görs utifrån det. Har lagarna och reglerna uppfyllts på ett korrekt sätt? Det står i reservationen att utseende av statsråd är en central och grannlaga uppgift. Ja, det kan man tycka. Men det finns inte reglerat hur. Det står att man ska upprätta en plan. Men vem har sagt det? Det finns inte några regler som säger att en plan ska upprättas. Vidare står det att det är självklart att utnämningar föregås av personlig kontakt. Vem har sagt det? Det finns inte heller specificerat. Dessutom framgår det att man rimligen bör kunna ställa vissa krav. Vem har ställt dessa rimliga krav? Det har oppositionen gjort här och . Det finns inte i regelverket. Om utseende av statsråd enligt 6 kap. 1 § i regeringsformen konstaterar grundlagskommentaren följande, kort och torrt: Detta är alltså statsministerns sak. Här försöker nu oppositionen göra detta till KU:s sak, men det är det inte. sade i sitt inledningsanförande att utskottsmajoriteten inte orkade ända fram. Orkade ni i oppositionen inte ända fram till lagtexten i frågan? var inne på något märkligt om att KU ska utveckla en praxis. Nej, det är inte en granskningsuppgift. Vi ska inte säga hur saker och ting bör vara utan vi ska granska om man har skött sig enligt gällande och vedertagna regler. Så enkelt är det. 160 (): försökte raljera över vår reservation om de krav som kan ställas på en statsminister när han bildar regering. Han menar att man inte kan ställa några krav över huvud taget. Det har han också gett uttryck för under processen. menar att en statsminister kan göra precis hur han vill när han bildar regering eftersom det inte finns några som helst formella krav. Men några krav finns. Vi har till exempel regeringsformen 6 kap. 9 §. Där framgår det att ett statsråd inte får lov att ha kopplingar till eller intressen i organisationer och i ekonomi som kan rubba förtroendet för honom. Förklara för mig, , hur i hela världen statsministern ska reda ut om ett tilltänkt statsråd har sådana förbindelser, ekonomiska intressen eller är delaktig i organisationer om han inte ens pratar med sina tilltänkta statsråd? Hur ska det gå till? Hur ska han leva upp till regeringsformens 6 kap. 9 §? Förklara det, . Det är den konstitutionella delen. Sedan går det att föra ett lite längre resonemang om vilka krav som kan ställas. drog paralleller med fotbollsvärlden. Vi skulle kunna se på näringslivet. Vilken chef för ett stort företag skulle utse sina 20 närmaste chefer utan att prata med dem? Vilken chef skulle göra det? Är det gott ledarskap, ? Jag vill lägga till att när majoriteten inte vill eller vågar ställa krav på sina egna statsråd finns det en risk att praxis flyttas. Plötsligt blir det andra regler som gäller. är praxis satt så att om en statsminister ska bilda regering behöver han inte ens prata med sina tilltänkta statsråd. Det är den nya praxis som KU-majoriteten har valt att sätta. 161 () replik: Det är riktigt att statsministern bör kolla om statsråden uppfyller kraven i regeringsformen 6 kap. 9 §. Det är rimligt, och det har vi också skrivit i majoritetstexten. Men det finns inte någon bestämmelse eller något regelverk som säger hur han ska göra denna kontroll. Det finns ingenting i den vägen. Det är klart att han ska visa gott ledarskap, men det finns inga regler om hur detta ledarskap ska utövas, och det är det vår granskning går ut på. Jag har full förståelse för själva reservationstexten i sig, bara det inte hade varit just här i . Man kan ha synpunkter på regeringstillsättandet och de statsråd som utnämns. Jag kan berätta för att jag oavsett regering har funderat på vad det är för kvalitetskrav man ställer på sina statsråd. Jag ska inte ta några alltför djupa exempel, eftersom har varit berörd i det sammanhanget också. Statsministern ska se till att det som står i regeringsformen 6 kap. 9 § är uppfyllt, men det finns inga som helst regler eller krav på vilket sätt det sker på. Så enkelt är det. 162 () replik: Då blir huvudfrågan: Kontrollerade detta med de statsråd som han inte pratade med själv? Om han inte gjorde det kanske ni borde ha vågat ha en kritisk synpunkt på det. Men något sådant finns inte. Ni har inte ens brytt er om själva frågan. hängde upp sig på att det minsann inte finns några konstitutionella krav och att vi inte har någonting som vi kan hänga upp en reservation på. Jo, det har vi visst! Överensstämmelsen med 6 kap. 9 § i regeringsformen ska kontrolleras. Det handlar bland annat om att se till vilka ekonomiska intressen personen har och vilka organisationer eller företag personen kan tänka sig ha engagemang i. Sedan tycker jag att man åtminstone i ett sådant samtal måste fråga om personen har begått några brottsliga gärningar. En sådan sak måste man faktiskt kunna ställa frågor om. Det är ett minimikrav. Det handlar alltså om regeringsformen 6 kap. 9 §. säger att det inte finns några krav på hur man ska göra en sådan kontroll. Men gjorde en sådan kontroll över huvud taget med de statsråd som han skulle tillsätta? Det är det som är frågan. Om han inte gjorde det borde du kanske ha vågat påpeka det för statsministern. 163 () replik: Man kan ha de synpunkterna rent allmänpolitiskt. Men det är inte en granskningsuppgift att ha de synpunkterna. säger att regeringsformen 6 kap. 9 § är tillämpbar. Jag ska bara notera att regeringsformen 6 kap. 9 § över huvud taget inte nämns i oppositionens reservation. Däremot nämner vi i majoritetstexten att man ska ta hänsyn till regeringsformen 6 kap. 9 §. Jag upprepar: Det finns inget regelverk som säger hur man ska göra den kontrollen. Det är där KU kommer in. Vi ska granska hur man har agerat utifrån gällande regelverk, grundlagar, lagar och föreskrifter. Man kan tycka allt detta. Det är helt okej att man tycker det, men det har ingenting med KU:s granskningsuppgift att göra. 164 () replik: har förstås rätt i att vi går längre. Vi ställer högre krav på statsministern än ni gör. Men vad jag påpekar är att även det krav som ni ställer borde ha föranlett en kritisk kommentar från er. Men någon sådan har ni inte vågat göra. Det var med det resonemanget jag också ville bemöta påståendet att det inte fanns något som helst krav och inga som helst grundlagsbestämmelser som man kunde hänga upp en kritisk syn på. Det finns det, och det finns faktiskt i er egen text. Där borde ni ha vågat löpa linan ut. Utrikesminister uppdrag och finansiella intressen (avsnitt 1.3) 165 (): Vi är framme vid utlåtande om utrikesminister , ett ärende som har fått stor uppmärksamhet både i och internationellt. Det beror på att de frågor som berörs i utredningen i stor utsträckning är kontroversiella. Det gäller till exempel hur Bildts inställning till folkmordet i hänger ihop med hans ekonomiska intressen i och hur hans agerande i det ärende som handlar om en mycket omstridd planerad gasledning i hänger ihop med hans optioner i Vostok och kontakter med det ryska storföretaget , för att bara nämna något. Det är kontroversiella och därför också väldigt uppmärksammade frågor. ska vi gå igenom vår syn på de här sakerna. Vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har en gemensam reservation. Tyvärr, får jag säga, har det inte varit möjligt att diskutera detta ärende med majoritetspartierna. De har inte varit intresserade av att ha en sådan kontakt. Jag ska komma in på det också i slutet. Men först tar vi själva saken. Vi kan väl börja med Vostok . Här är sakförhållandet det att tog emot optioner för av Vostok , som han tidigare suttit i styrelsen för. , , var han med om att fatta beslut om förlängt tillstånd för prospektering av den tilltänkta gasledningen i , ett projekt som Vostok har stora intressen i. För att förstå de förbindelserna måste man också förstå vad Vostok är för slags företag. Det startades en gång av med huvudsaklig affärsidé att segla på vågen när det gäller rysk olja och gas. av Vostok Naftas tillgångar är aktier i den ryska olje- och gasjätten . När går upp går också Vostok upp. Syftet är alltså att göra Vostok Naftas andelsägare stenrika på att öppnar nya oljefält eller bygger nya gasledningar. Det är deras affärsidé. Man registrerade företaget på , så att man inte behövde följa svensk bolagskod, vilket bland annat minoritetsägare har klagat på. Det fanns säkert också skatteskäl till det, men jag tror att bolagskoden var huvudsaken. Företaget tycks ha skötts nästan som ett familjeföretag, trots att det är börsnoterat. Man har delat ut dusörer till gamla styrelseledamöter utan stöd i de optionsprogram som man har haft. Det var en sådan dusör på som begärde ut och också fick. Han borde då för det första enligt vår uppfattning ha förstått att man inte kan ta emot något sådant när man är utrikesminister. När jag var minister fick jag lära mig att man fick ta emot gåvor på där gick gränsen, så att säga inte på . För det andra: När han väl begärt ut sina pengar borde han ha förstått att det var olämpligt att i samma skede sitta på ett regeringssammanträde och besluta i ärenden som är viktiga för Vostok och för . Men det gjorde han alltså när det gällde gasledningen som vill bygga i . Vi kan diskutera vilken form av jäv det var, om det var intressejäv eller delikatessjäv, men att det var jäv är solklart. Man sitter inte och fattar beslut i ärenden som har stor betydelse för ett enskilt företag om man förväntar sig att ta emot stora pengar från just det företaget. Då är det jäv. Så långt Vostok . Den andra frågan gäller . Det är precis som med Vostok fråga om ett av , men i detta fall . satt i styrelsen också i under en rad år. och har fått mycket tung kritik från människorättsorganisationer och biståndsorganisationer, framför allt för verksamhet i . Anklagelserna som formulerats av Human Rights Watch och ser ut ungefär så här: har ägnat sig åt folkfördrivning i stor skala för att göra det möjligt för att leta efter olja ostört. Det har, menar man, skett med och goda minne. Det är förstås en oerhörd anklagelse, eftersom det rör sig om grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Human Rights Watch står bakom det. Jag kan inte uttala mig om de anklagelserna är sanna. Det har inte gått att bringa klarhet i vad egentligen gjort i för . Men vi vet att han har träffat president och utrikesminister. Det är två personer som varit djupt indragna i de krig och också folkmord som har pågått i ett annat område i i . Vi vet också att inte är särskilt omtyckt av de organisationer som jobbar för mänskliga rättigheter i . De misstror honom djupt. Det var till och med så att biståndsorganisationen , som jobbar med utbildning och hälsovård för de fattiga i södra , krävde att Bildt skulle välja antingen engagemanget i eller uppdraget för FN. valde också , han valde . Mot den bakgrunden borde ha förstått att när han blev statsråd skulle kan klippa alla band till företaget. Det gjorde han inte. Han behöll sina ekonomiska intressen där. Det är den stora delen i vår reservation. Vostok och är huvudfrågorna. Men det finns fler. Bildt har i optioner i Legg trots att de etiska reglerna för statsråd säger att man inte ska placera i optioner. Bildt står kvar som kopplad till en rad lobbyorganisationer trots att han påstår att han har avsagt sig allt det. Det finns egentligen mycket att gå på. Men det är ändå Vostok och som är huvudfrågorna. Så långt när det gäller vår reservation. Vad har då de borgerliga sagt om detta? Ingenting, får man väl säga. Det är inget jäv, säger man om Vostok . Det är inget konstigt med Bildts aktieportfölj, säger man om . Nej, tvärtom, säger man, är Bildts agerande klanderfritt, och hans engagemang beskrivs med en famös omskrivning som berikande. Bildt tog emot , så visst är det kanske rätt ord att använda. säger de borgerliga egentligen inte ett ont ord om några av sina statsråd. Det tycks nästan vara en generell princip. Jag vill påpeka att det verkligt uppseendeväckande med betänkandet totalt sett är att KU har lyckats ena sig om hur man ska se på de socialdemokratiska statsråden. Där finns en enighet. Men när vi kommer till de borgerliga statsråden har vi mötts av ett totalt ointresse från de borgerliga ledamöterna att säga någonting som ens kan tolkas som kritik. Det har speciellt gällt men också Bildt. Det verkar nästan som att det har utdelats något slags fribrev från majoritetspartierna. Bildt och kan göra ungefär som de vill utan att riskera påpekanden från KU. Man förstår varför när man har lyssnat på utfrågningarna. Det tycks nästan finnas en borgerlig idoldyrkan av Bildt. Det kom tydligast till uttryck från majoritetsledaren själv, Per . I utfrågningen jämförde han rekryteringen av till regeringen med rekryteringen av till HIF, . Man rekryterade en stjärna, som han uttryckte det. När jag hörde det tänkte jag: Stackars , att bli jämförd med ! Jag är från . Jag har följt . Jag kan bara säga en sak. är inte girig och inte arrogant. Jag vill bara ha det sagt. Sedan följdes detta upp också av tv. Per stod i och försäkrade att han tycker att verkligen är en stjärna. Då börjar man faktiskt undra. En sådan sak kan vara ett misstag. Men flera sådana saker gör att man börjar undra. Hur ser egentligen majoriteten på sitt uppdrag? Hur tror ni medborgarna uppfattar när de hör sådant? KU är en av statsmakternas viktigaste kontrollfunktioner. Då anstår det inte en majoritetsledare att uttrycka sig på det sättet. Dessutom är detta första gången som regeringspartierna har majoritet i KU. Det var inte så under de socialdemokratiska regeringarna. Vi hade aldrig majoritet i . Det var inte heller så 19911994, för då var Ny demokrati vågmästare. Det är första gången som regeringspartierna har majoritet i KU. Det ligger då ett särskilt stort ansvar på dem som sitter i KU från majoritetspartierna att kunna visa integritet i förhållande till sina egna statsråd. Ni kan kontrollera granskningens resultat fullständigt. Det är då särskilt viktigt att just ni visar den integriteten att ni förmår att hävda er också mot era egna partikamrater. Annars kommer KU:s arbete att falla i vanrykte. står ni där med ett betänkande som har den här kraftiga slagsidan. Jag kan konstatera att ni inte har vågat ta er ton mot era egna, och särskilt inte mot Bildt. Det är sorgligt. Med det yrkar jag på godkännande av anmälan i reservation 3. 166 (): har som tidigare talare varit inne på hur detta ärende om utrikesminister finansiella intressen väckt stor uppmärksamhet. Det har varit ett stort mediepådrag. Det har verkligen varit enormt. Vi har kunnat läsa olika typer av yttranden och inställningar till vad som är av vikt och inte i detta ärende. Samma diskussioner har naturligtvis förts i utskottet, där olika tolkningar har gått på tvärs med varandra. I utskottsmajoritetens ställningstagande kan vi bland annat läsa hur majoriteten tolkat deltagande i ett regeringsbeslut . Ett av besluten som fattades den dagen rörde att förlänga tillstånden att utforska den svenska kontinentalsockeln, det som vi i vardagstal och som brukligt kallar för gasledningen i . Utskottsmajoriteten ansåg att inte hade några direkta ekonomiska intressen i och att beslutet inte heller kunde bedömas påverka hans ekonomiska intressent. Något jäv i denna fråga har enligt majoriteten inte förekommit. Samtliga partier i majoriteten ställde sig bakom denna tolkning. Man kan undra hur det kan komma sig att man så lojalt stöttar utrikesministern. Det finner jag märkligt. Det beslut som fattades är till förmån för företaget , som i sin tur är nära knutet till ett företag som heter . Tillgångarna i utgör av tillgångarna i Vostok i vars styrelse har ingått. för regeringsbeslutet hade utrikesministern optioner i bolaget. Utrikesministern satt med och beslutade om en förlängd gasledning när han själv var involverad. Optionerna till aktierna löste ut , det vill säga efter det att beslutet var fattat. Att bringa klarhet i utrikesministerns värdepappersinnehav är över huvud taget svårt. Olika tolkningar av betydelsen av att tillståndet gick till har framkommit. Det har bland annat framkommit att en utbyggnad var viktig för och därmed också viktig för Vostok . utgör, som jag tidigare tog upp, av tillgångarna i Vostok . När KU sedan hade sin utfrågning med vd:n för sade han att tillståndet om förlängning att utforska gasledningen hade en obefintlig betydelse för Gazpromaktien. Hur det egentligen ligger till går inte att få fram eller få en klar bild av. Det gäller om utrikesministerns optioner och värdepapper steg i värde. Kanske var det ingen förändring alls. Kanske rörde det sig om en femhundring, kanske , och så vidare. Det vet vi inte . Oavsett det är det enligt min tolkning och det finns också med i reservationen en klar jävssituation. Om det sedan är sak-, intresse- eller delikatessjäv kan vara svårt att se. Men det är en jävssituation. Jag tycker att det är skrämmande att utrikesministern, som har varit aktiv så länge, , i politiken i och tillika har varit statsminister deltog i ett beslut där hans opartiskhet kan ifrågasättas. Vad står det för? I en intervju i kort efter detta nonchalerade det hela och menade att han inte kunde hålla ordning på vilka ärenden som fördes fram . Detta är en klar jävssituation. Jag tycker att det är sorgligt att alliansen inte har kunnat se det. Jag yrkar därmed på godkännande av anmälan i reservation nr 3. 167 (): Jag tänker belysa frågeställningen kring finansiella intressen i olika perspektiv. Jag börjar med perspektiv och hur han har sett på frågeställningen. Jag går tillbaka till den offentliga utfrågning vi hade där ställde frågor till . Jag citerar frågeställningen: jävssituationen, som vi har diskuterat, finns det två olika saker som man skulle kunna ta upp. Det är först den juridiska jävssituationen och sedan ett mer politiskt övervägande. Vi har fått väldigt klart för oss att det inte föreligger någon juridisk jävssituation. Har du någon kommentar om det politiskt lämpliga, så här efteråt, i att du var med på det möte där man förlängde det här tillståndet? Mötet avsåg alltså regeringsbeslutet . Då svarar utrikesminister följande: Fru ordförande! Nej det har jag inte, och jag tror att det är viktigt att man håller sig till regelverket så att man inte hamnar i olika typer av gråzoner. är ju det regelverk som gäller lite vidare än bara det strikt juridiska. Det tror jag att också redogjorde för. Därför är jag lite återhållsam med att kommentera. Jag tror att det var som sade att utskottet ytterst ska bedöma det här. Så är det ju på ett eller annat sätt. sätter ju lite av konstitutionell praxis. Så ska det vara, och de ska göra det med stor noggrannhet. Men har dels sysslat med dessa frågor under olika regeringar, eller åtminstone två. Dels har hon på Statsrådsberedningen tillgång till andra personer, som hör till de ledande experterna i landet i detta avseende.