prot · GU0966 · 2007-02-23 00:00:00 — , , var det en hearing i , i , om den gränsproblematik som finns där. Jag tror att det är på precis det sättet man ska arbeta. Jag noterar att ledamoten är närvarande i kammaren. Han var en aktiv deltagare i i . Statsrådet pekar också i sitt svar på att hon kommer att besöka för att diskutera den gränsproblematik som finns mellan och . Det blir lätt så att alla frågor om tros handla om områden med stor befolkningskoncentration, som . Men det är minst lika viktigt att man betonar förhållandena i mellan och samt i och mellan och . Jag är gammal journalist, och därför ska jag säga att det finns en liten nyhet i statsrådets svar som jag tycker att det är extra värdefullt att lyfta fram. Det är att hon på andra sidan i sitt svar i pagineringen av det dokument jag har skriver: Arbetet mot gränshinder kommer också att prägla vårt kommande ordförandeskap 2008. Det tycker jag är ett väldigt bra besked. Jag tror också att det är viktigt att de konkreta, vardagsnära frågorna lyfts fram, som handel. Ett problem som vi har i är svårigheter att använda internationella betalkort i i vissa fall. Det finns ett Dankortssystem som försvårar. Det är ett konkret gränshinder som irriterar medborgare och försvårar för dem. Därför är det också bra att vi från sida försöker ligga på och förändra det. I samband med session i för sade minister för nordiskt samarbete, , att hon inte kände till Dankortsproblematiken, men tyckte att man borde göra någonting åt den. Det är bra att vi ligger på och försöker upplysa olika länder om de svårigheter som finns. Den Dankortsproblematik som finns mellan och , mellan och , är reell för den enskilda individen. Det är bra att man lyfter fram medborgarperspektivet. Avslutningsvis tror jag att det är väsentligt att man även om förväntningarna är stora har respekt för att sådant här tar tid. Det tycker jag att man kan ana i statsrådets svar. Därför är det också bra att ringa in ett par, tre, fyra, fem frågeställningar i stället för att försöka förändra allt på en gång. Vi ska ha ödmjukheten att erkänna att det tar tid, men vi ska också ha ambitionen att konkret förändra för att förbättra de enskilda gränsbornas vardag. Jag tror att vi kan tala om vår, om än inte i väderleksmässigt. 102 (): Det har talats om väder här. Vi har liknande problem i olika delar av landet. Vi har också lite olika sätt att se på saker . Som norrbottning har jag en stilla fundering varför man kallar ett vanligt snöfall för snöoväder. Men det är kanske den regionala skillnaden. Jag vill föra med mig hälsningar till från . Det seminarium som nämnde uppskattades väldigt mycket av norrbottningarna. Det uppskattades väldigt mycket inte bara av moderater eller alliansföreträdare utan även av socialdemokratiska kommunalråd och andra. har jag skrivit skriftliga frågor och interpellerat till tidigare statsråd. En del av de frågor jag har tagit upp har jag fått svar på. Det har inte hänt något. En del av dessa frågor kom upp under hearingen. Det kom upp andra typer av problem. Men finns det en vilja. Man upplever en direkt politisk vilja att börja ta tag i situationen. Jag tycker att det är ett bra tillvägagångssätt att börja ta tag i de här olika gränshindren. Dels var det , dels det som kommer i . Sedan har vi det som kommer , var det väl, som gäller gränstrakterna mot . Sedan är det klart att har man denna typ av väldigt ambitiösa arbetssätt, att först lyssna på vad människor har för praktiska hinder, ställer det naturligtvis krav på en själv också. Det vill jag också gratulera regeringen till. Det är en utmaning. Vissa av de här problemen borde rimligen vara väldigt lätta att lösa, för det är rena stolligheter. Andra gränshinder är betydligt svårare. De måste lösas bilateralt och ibland kanske det rent av måste lyftas upp till Europeiska unionen. Jag vet inte om det är en nyhet, det kanske är så, men ska vi lösa alla dessa gränshindersproblem måste en hel del av dem också komma upp då vi är ordförandeland. Får jag återigen gratulera statsrådet till en väl genomförd hearing. Jag har också fått en uppmaning, och den har säkert även nått departementet. Det är att när de här tre sakerna är genomförda vill man gärna från sida bjuda in och välkomna till ett uppföljningsmöte. Jag tror att det kan vara en klok idé att ta den uppmaningen och sedan försöka stämma av de ganska långa listor vi säkert kommer att ha när det gäller att lösa problemen. 103 Statsrådet (): Tack för hälsningen från , om jag börjar där. Självklart är det roligt att det har mottagits på ett bra och positivt sätt. ska jag naturligtvis inte ta åt mig äran fullständigt. Att frågan är så stor och att trycket är så högt nu beror på att proppen på något sätt har gått ur flaskan. När jag till exempel tittar på statistik för gränspendling vid ser jag att den ökar med flera hundra personer. Trycket är alltså väldigt stort . Då gäller det att vi arbetar från olika aktörer. Jag vet att lyfte upp frågan om Dankort på . Det är viktigt att vi här, i regionerna och så vidare alla arbetar mot samma mål. Då tror jag nog att vi ska hjälpas åt att klara detta. Men det handlar som sagt om en vilja från alla inblandade aktörer oavsett, tror jag också , partifärg. skriver i sin interpellation att vi ska ha utgångspunkt i människan. Det är precis där jag tror att vi måste börja titta. Hur ser det ut för de personer som bor på en sida av gränsen och arbetar på en annan? Hur ser socialförsäkringssystemen ut? Men också: Hur ser det ut för företagsamheten, att kunna starta och driva företag? Hur ser det ut med forskningen, med utbildning, med medel som ska tillföras? Det finns stort och det finns smått. I mitt svar skriver jag också att vi har frågat de olika departementen hur de på olika sätt kan skriva ned gränshinder som de är beredda att arbeta på. Jag har alltså redan det första utkastet till detta här, så det är redan på gång även om jag inte läser upp allt. Av detta tillsammans med mycket synpunkter som redan finns ute i landet, och vad vi har hämtat in i de här hearingarna, är det min ambition att vi ska få ihop en lista med både stort och smått. Låt oss börja i ena ändan av det här och arbeta oss framåt. Men låt oss, där vi inte kan och klarar allting, säkerställa att det finns en god information på olika sätt med webbportaler, socialförsäkringar, Hallå och så vidare. Låt oss titta på detta. Men det handlar ju också om EU och möjligheten till information, om att söka undantag, dispens för det här med arbetsgivaravgift och så vidare. Vi behöver en mångfald med information om detta. Jag ser fram emot att nu också besöka och lyssna. Programmet är gediget. Jag tror att jag kommer att få väldigt mycket nyttigt med mig därifrån. Sedan har jag också detta med kommun. Det bilaterala skatteavtal som slöts mellan och 2003 har jag nu i regleringsbrevet gett i uppdrag åt att se över inte i första hand för att omformulera det eller skriva om det, utan det står att man ska se över det. Låt oss se vad vi kommer fram till. En annan viktig fråga för att få ett reellt grepp om gränsproblematiken just när det gäller är naturligtvis statistik. Det handlar om statistik i fråga om och också. Därför har jag i regleringsbrevet till skrivit att jag vill ha synpunkter på möjligheten att införliva gränsstatistiken i den nordiska statistiken, inte minst när det sedan gäller skatterna och hur många som faktiskt arbetar och bor på olika sidor om Sundet. 104 HANS (): Jag tycker att det statsrådet nämner är en oerhört sympatisk arbetsmetod. Det som sker nu är ju att man gör de här tre inventeringarna: i , i och sedan , förhållandet mellan och . Man gör en inventering och samlar in så många olika tankar och åsikter som möjligt. Jag hade själv förmånen att tillsammans med , och ytterligare ett antal engagerade människor vara med på mötet i . Då kom stort som smått, perifert och rakt i centrum allt kom upp, och det inventerades rätt mycket. Jag såg dessutom att statsrådet antecknade flitigt och gjorde en oerhört elegant sammanfattning av alla inlägg. Jag tror mig kunna gissa, herr talman, att det nog kan bli något liknande i . Även där blir det stort och smått, även där centrum och periferi och förhoppningsvis även där en ivrigt antecknande minister. Utifrån denna baslista med argument och skäl får man sedan naturligtvis göra en sortering: Vad är realistiskt, vad är möjligt och vad är önskvärt? Där kan ju vi andra ledamöter också på olika sätt bistå statsrådet genom att påpeka att även om ambitionerna är de högsta, även om viljan stor, måste man ha en ödmjukhet inför de praktiska möjligheterna. Det ska samverkas med minst ett annat land och vissa fall också i andra konstellationer, till exempel i EU-kretsen. Några av dessa saker har ju ministern själv nämnt och jag kan inte annat än bekräfta att jag tycker att det är viktigt. Jag tycker till exempel att det här med betalströmmar är viktigt. Det ska vara enkelt att göra en affärstransaktion, att handla som medborgare i ett nordiskt land i ett annat nordiskt land. Jag tror just att affärstransaktioner, handelstransaktioner, är väldigt viktiga. En annan fråga, som jag själv också har uppmärksammat , är att jag tror att infrastrukturen måste fungera. Det har bekymrat mig. Jag ser dessutom att infrastrukturministern är här i kammaren, så jag kan titta på båda statsråden , herr talman, och nämna just att det är ett problem för den skandinaviska infrastrukturen, åtminstone i , när det är så svårt med köer och sådant trassel med incheckning som det har varit på . Det är en fråga som jag själv har engagerat mig i , och det har kommit väldigt mycket synpunkter från medborgare på båda sidor av Sundet som just bekräftar det här problemet. För mig tror jag att gränssamarbete handlar just om detta. Det ska vara enkelt. Det ska vara serviceinriktat. Det ska fungera. Det är medborgarnas förhoppning att vi politiker ska medverka till att ta bort dessa hinder, minska dessa svårigheter. Jag tycker att statsrådet tydligt har visat den ambition och därtill inte bara den utan också, tror jag den svenska . Jag känner precis samma sak när det gäller den svenska delegationen i . Vi vill vara konstruktiva. Vi vill förenkla. Vi har också insikten att det här kan ta tid, men ambitionen är det inget som helst fel på. Låt oss gratulera till ett väl utfört arbete i /och låt oss välkomna henne hem till ! 105 Statsrådet (): Tack så mycket. Jag tackar så mycket för att lyfter fram den här frågan och är engagerad. Jag vet att är engagerat, jag vet att är engagerad i de här frågorna. Det var lite det jag menade när jag sade att vi på olika sätt kan bidra till de här diskussionerna. Jag är samarbetsminister och ska driva på, men mina kolleger ska också vara ansvariga för sina frågor. nämnde ordförandeskapet 2008. Då är ordförande för . Då kommer gränsmöjligheterna att vara en tung punkt. Till vill jag säga att en av erfarenheterna från och var att den finska landshövdingen från sade att hon var överväldigad av hearingen. Hon sade att i börjar vi med problem och vad det kostar. Hon tyckte inte att vi gjorde så i . Hon såg i stället möjligheterna. Jag tror att vi alla ser möjligheterna att underlätta för människor, företagsamhet, forskning och utbildning och att göra det enklare och trevligare. Jag såg också när det gällde att kris är uppfinningarnas moder. Man försöker på olika sätt. Man orkar inte vänta på att länderna kommer till skott och underlättar och gör saker möjliga. Man har en öppenhet mellan och när det gäller sjukvård. Jag var där innan jag blev statsråd. Det fattas fortfarande mycket för att man ska kunna arbeta och utnyttja varandras kapacitet på ett bra sätt. Det är inte meningen att vi ska gå vid sidan av lagar, regler och förordningar, utan vi ska se till att detta blir möjligt. avslutade med att säga att vi ska visa respekt för att det kommer att ta tid. Jag tycker att vi också ska visa respekt för att vi är olika länder med olika parlament och olika lagar. Där vi känner att vi inte kommer ända fram i våra dialoger handlar det om att se till att vi har god information att erbjuda både enskilda och företag. Låt oss på alla sätt hjälpas åt att driva frågan vidare och hålla den levande. Då tror jag att det kommer att bli både enklare och roligare. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2006/07:309 om klimatsituationen och åtgärder mot tung trafik på vägarna 106 Statsrådet (): har ställt flera frågor till mig som tar sin utgångspunkt i en utredning från som visar att koldioxidutsläppen från lastbilstrafiken i ökar kraftigt. har dels ställt en generell fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att klimatpåverkan från godstransporterna ska minska, dels mer specifika frågor som rör regler för fordons vikt och dimensioner och de avgifter som tas ut vid beslut om dispens från dessa regler. Klimatförändringarna är en av de största utmaningarna världen står inför. Regeringen har därför högt ställda ambitioner för klimatarbetet och ska driva en ambitiös och kostnadseffektiv klimatpolitik som också inbegriper transportsektorn. För att begränsa utsläppen av koldioxid från lastbilstransporter behövs en kombination av olika åtgärder. Regeringen stöder utvecklingen av förnybara drivmedel och energieffektivare fordon och transportlösningar på flera sätt. Inom ramen för energiforskningsprogrammet vid stöds utvecklingen av den andra generationens biodrivmedel från skogsråvara. Utvecklingen av hybridfordon stöds bland annat genom projektet som ska genomföras vid i samarbete med svensk fordonsindustri. stöttar företag som utbildar sina chaufförer i heavy ecodriving. Detta är bara några exempel. Så till frågan om de svenska reglerna för maximal vikt och längd på lastbilar. har trots möjligheten med lastbilar en av de högsta andelarna av godstransporter på järnväg i EU, och mängden gods som transporteras på det svenska järnvägsnätet var den högsta . I , där man avslutat ett fullskaleförsök med längre lastbilar, har en mycket liten påverkan setts på järnvägstrafiken. Däremot har antalet lastbilar kunnat reduceras med en positiv påverkan på både säkerhet och miljö. Jag kommer därför att fortsätta verka för en ytterligare harmonisering inom detta område och för att fler länder tillåter fordonskombinationer . När det gäller frågorna om undantag från reglerna för fordons vikt och dimensioner förstår jag inte upprördhet över att det är för enkelt att få dispens. Jag tycker tvärtom att det är bra att och kommunernas handläggning av dispensansökningarna sker på ett enkelt och effektivt sätt. För att skapa nya jobb och nya företag i behövs enklare regler, inte krångligare. Avgifterna för att behandla en dispensansökan bygger på de principer som finns i avgiftsförordningen som tar sin utgångspunkt i regeringsformen. Enligt dessa principer ska avgiften motsvara de kostnader som myndigheten har i samband med prövningen. tar därför betalt dels för själva handläggningen av ärendet, dels för eventuella merkostnader som till exempel flytt av väganordningar som räcken eller ledningar. Möjligheten att ta med slitagekostnader eller andra kostnader som tidsförluster för andra trafikanter ser jag som ytterst begränsad. Jag delar helt åsikt att överlastade fordon såväl snedvrider konkurrensen mellan åkarna som ökar slitaget på vägarna och därmed underhållsbehovet. Dessutom kan överlastade fordon vara en trafikfara. Som pekar på utför mätningar av bruttovikter och axellaster på ett antal mätplatser. Glädjande nog kan vi konstatera att överlasterna minskat jämfört och att förhoppningsvis vidtagna åtgärder börjar ge resultat, bland annat möjligheten att besluta om förskott av överlastavgiften för fordon som kommer från länder utanför . mätningar ingår som en del i en handlingsplan 20062007 med åtgärder som ska minska antalet överlaster. I planen ingår att utveckla en metod för att mäta laster på fordon men också samarbete med åkeribranschen och polisen. En särskild del av planen behandlar regelefterlevnad i form av kontroller och påföljder. Innan plan är genomförd är jag inte beredd att redovisa några ytterligare initiativ för efterlevnaden av reglerna om överlast. 107 (): Jag tackar ministern för svaret. Jag har nog ingen annan uppfattning än den som regeringen har deklarerat i sin regeringsförklaring, det vill säga att klimathotet är vår generations ödesfråga. Det behöver vi nog inte diskutera mer. Det är bra att vi är överens om utgångspunkten för diskussionen. Ett bekymmer som vi måste titta på är vad vi kan göra för att begränsa klimathotet. Ser man på redovisningar till regeringen och oss i är det ökningen av vägtransporter som har gjort att man har fått revidera prognoserna för att klara målet. Om man ser det i ett större perspektiv är det ett stort bekymmer att de tunga transporterna ökar. Vi har inget emot handel, utveckling, arbete och tillväxt, men när det medför denna klimatpåverkan måste man fundera över vad man kan göra åt det. Ministern svarar att man ska byta bränslen och satsa på forskning. Det är givetvis bra insatser, men jag tror inte att det räcker för att begränsa fordonens klimatpåverkan. Jag undrar varför inte järnväg och sjöfart nämns. Vi kan faktiskt transportera ganska mycket på det sättet. har ju ovanligt goda förutsättningar med sin långa kust. Vi har faktiskt 50 hamnar som kan ta hand om godstransporter. Mycket av det som går på lastbil från norr till söder skulle kunna gå längs kusten i stället. Vi har en av världens mest effektiva godsoperatörer på spår, . De tar av varorna . De skulle kunna ta en större andel. Jag undrar varför ministern inte pekar på den möjligheten. Anledningen till att godstransportköparna inte i större utsträckning väljer transporter som inte belastar klimatet så mycket har att göra med priset. Den som köper transporter bedriver ingen ideell verksamhet. Än så länge är det billigare att köra lastbil hela vägen än att lasta om och kombinera med sjöfart och järnväg. Den sista frågan i min interpellation om vilka initiativ ministern är beredd att ta för att göra något åt detta har jag inte fått svar på. Jag hoppas att ministern tar tillfället i akt och utvecklar hur man ska hitta en bättre kostnadsbild så att järnväg och sjöfart kan ta en större andel av de transporter som behövs. Att vi från tog upp frågan om maxvikt har att göra med räckvidden och kapaciteten på transporterna. Det holländska försöket är nytt. De erfarenheter och slutsatser man kan dra av det är ganska begränsade, men i har vi successivt haft en ökning av lastbilars vikt och längd. När vi gick från flyttade vi också gränsen för när det är kostnadseffektivt att lasta om till järnväg med . Detta är ganska avgörande för transportköparnas vanor, och det måste vi ta i beaktande. Det är också väldigt viktigt för vägkvaliteten. Som ledamot i trafikutskottet har jag fått många brev från människor som är upprörda över hål i vägen och att man i glesbygden inte kommer fram dit man ska. Därför undrar jag om ministern har någon uppfattning om lastbilarnas roll i att vi än får så många klagomål fast vi lägger 9 miljarder på att underhålla vägarna. 108 Statsrådet (): har valt att lägga allt fokus på att kritisera långa lastbilar. Den här regeringen har som ambition att skapa tillväxtmiljöer i alla delar av landet, och då krävs bra vägar och bra möjligheter för långväga transporter. I många sammanhang är just långtradare och lastbilar de alternativ som finns. Jag vill också med all tydlighet bekräfta att jag har tagit del av näringslivets ambitioner att anta den stora utmaningen att klara av klimatmålen. Regeringen vill fokusera på en ökad samverkan med näringsliv, forskning och politik. Därför presenterade alliansregeringen tre initiativ som har med hållbara lösningar, en hållbar miljö och en hållbar klimatutveckling att göra. Det handlar om tillsättandet av en kommission för hållbar utveckling, där statsministern markerar sin prioritering genom att sitta som ordförande med miljöministern som vice ordförande. Detta arbete kommer att inledas med ett klimatseminarium . Parallellt med detta tillsätter vi ett vetenskapligt råd för klimatfrågor. Rådets huvudroll ska vara att bidra med vetenskapliga bedömningar kopplade till den klimatpolitiska proposition som kommer 2008. Det tredje initiativet är en parlamentarisk beredning där samtliga riksdagspartier inbjuds att delta. Huvuduppgiften är att utgöra en beredning för den klimatpolitiska propositionen, och vi arbetar nu med direktiven i departementet. För min del är det naturligtvis avgörande att vi har ett transportsystem och en logistik vars olika transportslag används miljöoptimalt och ekonomiskt effektivt på ett sätt som fungerar för vårt näringsliv. Därför har vi, parallellt med en översyn från och sida, också ett antal utredningar: , , som är ansvarigt för, och . Dessa utredningar är tillsatta just i syfte att skapa optimala situationer där varje transportslag kan nyttjas optimalt och effektivt, både ekonomiskt och miljömässigt. 109 (): Jag förstår att regeringen inte alls saknar ambitioner när det gäller att tillsätta utredningar i olika råd. Men det har faktiskt funnits utredningar och råd förut. Det finns en vägbeskattningsutredning. Det finns en godstransportdelegation. Det finns också många andra utredningar som pekar på det faktum att om det är billigare att köra lastbil hela vägen hjälper det inte hur många omlastningscentraler och hamnar man bygger ut det är ändå lastbil hela vägen som kommer att gälla. Man behöver inte ta reda på så mycket mer här, utan detta är redan konstaterat. Kan man jämföra med andra länder kan man exempelvis jämföra med . Där är det inte priset eller ointresset för att köra med bensin och diesel som har varit dominerande. Men man har en maxvikt på för lastbilar. Det gör att järnvägen transporterar av det landbaserade godset i . Det är en mycket större andel än i , och det beror på järnvägens styrka, nämligen att den kan ta stora laster. Låter man lastbilen växa krymper järnvägens marknadsandel. Det är rätt enkelt att inse detta. Detta med bra vägar är definitivt en ambition som delar. Vi behöver bra vägar i hela landet, både för varor och för människor som ska till sina destinationer. Men vad är det som hindrar att vägarna är bra? Och vad är det som hindrar att man tittar på orsakerna till att vägarna slits? har i sin sektorsredovisning tittat på detta. De konstaterar att en fullastad långtradare på sliter lika mycket på vägen som 75 000 personbilar. De klagomål som vi får människor som upplever tjälskador eller att deras väg till jobbet eller skolan är för dålig har en stark korrelation till hur många tunga lastbilar som finns. Problemet med vägkvaliteten kan man åtgärda antingen genom att ösa ut mer pengar eller genom att minska det som skadar vägen. Om vi skulle ha samma gräns som resten av EU det vill säga att en lastbil får väga max skulle vi också få bättre vägar utan att behöva lägga ned så mycket pengar på det. Jag undrar om ministern har tagit del av artiklar . De har handlat om lax som fiskas i en världsdel, förädlas i en annan världsdel och försäljs i en tredje, om honung som åker flygplan från och hit och om yoghurt som åker många långa och krångliga vägar med lastbil innan den kommer till konsumenten. Kan man dra någon annan slutsats än att det är väldigt billigt att transportera varor? Ska man åtgärda detta klimatmässigt måste man se till att prisrelationen mellan klimatstörande transporter och transporter som inte stör klimatet måste ändras. Människor måste i större utsträckning köpa bröd som är bakat i den egna kommunen i stället för ett som har åkt lastbil innan det når konsumenten. Har ministern reflekterat över artiklarna och funderat över vad man kan göra åt problemet? Slutligen vill jag upprepa min sista fråga i interpellationen eftersom jag inte tycker att jag har fått svar på den. Varför nämns inte ekonomiska styrmedel för att nå klimatmålet? 110 Statsrådet ():