prot · GU09116 · 2007-05-30 00:00:00 — Här ger det nya lagförslaget vägledning i hur man som lärare får agera när det gäller att frånta eleven till exempel mobiltelefonen i exemplet jag just gett. Det jag också ser som en viktig del i förslaget är den begränsning av omhändertagandet som finns. Mobiltelefonen, mp3-spelaren eller vad det nu kan vara ska återlämnas efter skoldagens slut eller, vid särskilda skäl, senast . Det är viktigt att eleven har denna rättighet. Det ger också en tydlighet när det gäller lärarens och rektorns befogenhet. Jag skulle kunna fortsätta att ge exempel på situationer där det finns behov av den föreslagna lagen om omhändertagande av föremål. Olika föremål som eleverna kan ha med sig kanske inte bara stör studieron i klassrummet utan de kan också användas till att kränka andra elever. En kameramobil som används på ett visst sätt kan faktiskt vara väldigt kränkande. Det är kanske inte alltid medvetet från användarens sida, men dock. Återigen ger det nya lagförslaget en möjlighet för lärare och rektor att agera. Något som också kunde komma upp i lärarrummet var hur man skulle kunna hjälpa elever som var bråkiga och utagerande och kunde vara en fara för både andra elever, personalen och sig själva eller elever som mobbade och kränkte andra. När det gäller kränkning och mobbning är det viktigt att arbeta förebyggande. Det görs mycket förebyggande arbete på skolorna och i kommunerna , men mer kan och måste göras. Mer stöd kan ges till det förebyggande arbetet. I mitt jobb som controller för elevstöd och tidigare som lärare hade jag möjlighet att jobba med och få ta del av många olika, ofta lyckosamma, metoder för att stävja mobbningstendenser i skolan. Trots de här insatserna uppstod det situationer där det arbete vi lade ned inte var tillräckligt. Alliansen ger tydliga incitament till det förebyggande arbetet med flera förslag och beslut som redan tagits fram. Det har satsats på ett forskningsprogram mot mobbning. Vidare handlar det om en satsning på fortbildning för lärare, tidiga insatser för de elever som verkligen behöver extra stöd och ett återinförande av speciallärarutbildningen. Men trots allt detta kommer det att uppstå situationer där de här insatserna inte är tillräckliga, där det regelverk som finns inte räcker till. Det kan uppstå, och det uppstår, lägen där det blir nödvändigt att flytta en elev med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Det kan bero på mobbning eller annan kränkande behandling. Jag har själv i mitt arbete varit i den situationen att det bästa för både elever och personal på skolan, när olika möjligheter redan använts och inte lyckats, skulle ha varit att flytta på en enstaka elev. Jag poängterar återigen att det skulle ha varit den sista lösningen när man har försökt med massor av olika metoder. Det skulle också ha kunnat vara en hjälp för eleven själv, men regelverket gjorde det inte möjligt då föräldrarna inte gick med på det. Att flytta en elev mot vårdnadshavarens vilja, som förslaget som vi debatterar går ut på, ska tillämpas, och kommer att tillämpas, restriktivt. Det vill jag poängtera. ger vi skolan en utväg när man har prövat alla andra. Det handlar om en möjlighet för elever att få en studiemiljö som präglas av ordning och trygghet och en möjlighet för personalen på skolan att skapa en trygg miljö för eleverna. Det utgår ifrån eleverna och elevernas situation och ger också en möjlighet till en trygg miljö för personalen. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 197 () replik: Ofta i debatterna redogör vi alla för olika upplevelser och berättelser från skolvärlden. ska vi stifta lagar här i . Då tycker jag att det behövs ett bättre underlag än det som vi har . Jag vill därför fråga Per Lodenius hur omfattande det här problemet med störande föremål är. Hur ofta förekommer det att elever har med sig föremål och använder dem på ett sätt som är störande för verksamheten? 198 PER LODENIUS (c) replik: Det finns inga siffror på hur ofta det förekommer, men det finns uttalanden från flera olika skolor. Det har säker också hört när hon har varit ute i skolorna, men det beror också på vad man lyssnar på. Jag har själv jobbat väldigt mycket inom skolans värld i olika typer av skolor, och det här kommer fram, men jag kan inte ge några siffror här i kammaren. Jag hade kanske kunnat hitta några siffror, men det har jag inte gjort. Men det här finns. Gå ut i skolorna och fråga! Det här finns. Jag har själv varit med om det, och jag vet också andra som har varit med om det. Men jag kan inte ge några siffror. 199 () replik: Det är just det som jag tycker är en brist. Man vill genomföra en lagförändring utan att egentligen ha någonting på fötterna förutom enstaka berättelser och enstaka erfarenheter. Jag tycker att det måste vara väl underbyggt när vi stiftar lagar här i riksdag, men så är det dessvärre inte . Det hade varit bättre om vi hade kunnat se hur omfattande det här är. Det hade varit bättre om vi hade haft en analys av om detta finns och om det finns något samband. 200 PER LODENIUS (c) replik: Det finns ett behov av detta, . Det kan man se ute i skolan. Vi får inte göra för stor affär av just den här lagen. Det handlar om att kunna ge lärare denna möjlighet och om att kunna ge tydliga direktiv för hur man får agera. Det har vi inte haft tidigare. Här visar vi hur man kan agera när de här situationerna uppstår. Det är så man ska kunna använda de här lagarna. Jag tycker att det är en viktig bit i den här lagen, men vi ska inte göra för stor affär av den här lagen. Den är ett viktigt komplement till de övriga incitamenten som vi lägger in i det förebyggande arbetet. Det här är någonting vi ska använda när arbetet inte har nått ända fram. 201 (): debatterar vi och tar ställning till utbildningsutskottets betänkande nr 13 som behandlar propositionen 2006/07:69 Förbättrad ordning, trygghet och studiero i skolan. Den här propositionen och det här betänkandet handlar i grund och botten om två konkreta förändringar. Den första är att lärare och skolledare ges befogenheter att omhänderta störande föremål i skolan om så krävs. En skolledning ges också möjlighet att flytta en mobbare till en annan skola om detta anses nödvändigt för att värna och ta hänsyn till andra elevers trygghet och studiero. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande i dess helhet och avslag på de sex reservationer som finns. Det har sagts en del klokt här i talarstolen före mig och en del kanske lite mindre klokt, men man ska ändå ha respekt för det. Jag ser ingen anledning att upprepa allt en gång till, men några saker kan ändå poängteras. Detta betänkande berör ordningsproblemen i den svenska skolan. Det beskrivs ofta härifrån talarstolen som om detta bara skulle handla om repressiva åtgärder eller hårdare tag. I reservation kan man läsa att regeringens verklighetsbild saknar stöd. hävdar i sin reservation att man tror att problemen med störande föremål i skolan egentligen inte är särskilt vanliga. och regeringens politik på utbildningsområdet handlar inte om hårdare tag. Vad det handlar om är att upprätthålla arbetsro och respekt i skolan. Det är i dagens skola på många håll runt om i som det är hårda tag. Vi har alla besökt skolor som har en fantastisk miljö med engagerade elever och lärare, där mobbning är ett marginellt fenomen, där betygen är höga och där söktrycket från elever som vill börja där om det är en gymnasieskola ofta är väldigt högt. Vi har sett de här skolorna, men vi har också sett skolor där situationen närmast är den omvända. Jag besökte en skola i norra där varannan elev i årskurs åtta om de inte höjer sina betyg kommer att sakna gymnasiebehörighet. Skolledningen har avdelat mer än en tjänst på den skolan bara till att gå runt och hitta elever som skolkar och att få dem att komma tillbaka till lektionerna igen. Det är lätt för skolpolitiker att romantisera bilden av skolan och att inte se att väldigt många elever far illa när det inte finns lugn och ro och miljön är väldigt hård och rå både verbalt och fysiskt. Det är just därför de här förändringarna behövs. Dessa förändringar som regeringen nu föreslår är inte några ad hoc-förändringar som är tagna helt ur sitt sammanhang, utan om man tittar på den breda arsenal av förslag som har lanserats och som genomförs från och skolministerns sida ser man att det finns mycket annat som ligger i linje med och som kommer att förstärka detta. Till exempel satsas det nu 10 miljoner det blir 40 miljoner på en mandatperiod på att inventera vilka olika forskningsbaserade metoder som finns för att åtgärda mobbning. Det handlar också om att utbilda människor inom detta och ta reda på vad empirin säger om dessa program. Vi satsar också på flera andra förändringar, till exempel tidigare utvärderingar, stora satsningar på lärarfortbildning och framför allt, vilket vi inte heller ska glömma bort, den allt starkare fokusering på lugn och ro i skolan som finns i den övergripande, stora skolpolitiska debatten. Den bidrar också till att förändra attityder, förbättra situationen i den svenska skolan och att kunna ge fler elever den hjälp de behöver. Jag vill avslutningsvis säga att det är lite intressant att se oppositionens hållning i dessa betänkanden. Det gäller inte bara detta betänkande utan ganska många andra också. Det går inte att undgå att se den splittring som finns inom oppositionen, inte minst när det gäller skolpolitiken. Det är ju inte det enda området, som sagt, där Socialdemokraterna, har lite olika uppfattning. Det är klart att detta kommer att bli allt tydligare för väljarna. Vi kommer inte bara att se det i denna sal, utan tids nog kommer väljarna att se det också. I detta betänkande får vi inga svar på dessa frågor från oppositionen. anser att en skolledning inte ska ha rätt att flytta en elev som mobbar och förstör för andra. anser däremot att en mobbare ska kunna flyttas, men bara, nota bene, om det sker av hänsyn till övriga elevers trygghet. En skolledning får däremot inte enligt flytta en elev av hänsyn till andra elevers studiero. Det är tydligen inte lika viktigt. Socialdemokraterna reserverar sig genom en så kallad motivreservation, vilket jag inte sedan jag kom in i har stött på förrän . Detta innebär i sak, har jag förstått, att partiet stöder den borgerliga regeringen men att man vill vänta innan förslagen genomförs med hänvisning till att förändringarna ska inkluderas i en ny skollag. Detta bekräftades också av i detta reningsbad av självkritik i självkritikens badkar som utfördes under det förra replikskiftet. Det blir förstås lite rörigt för väljarna. Vad vill egentligen oppositionen? En röst på Socialdemokraterna innebär att skolan ska kunna flytta en elev som mobbar och förstör. tycker dock det rakt motsatta, och tycker att man ska kunna flytta en mobbare så länge det inte sker för att andra elever ska få studiero. Samma sak gäller den andra delen av betänkandet, den som handlar om rätten för lärare och rektorer att omhänderta störande föremål. anser enligt reservationen att nuvarande lagstiftning är tydligare. Det tror jag däremot inte att särskilt många lärare och skolledare instämmer i. skriver i sin reservation: ställer sig också mycket tveksamt till att personal utan utbildning ska omhänderta föremål som kan utgöra en fara för säkerheten, såsom sprängämnen och använda kanyler. Det må så vara. Självklart ska ingen lärare behöva smittas av hepatit C, hiv eller bli sprängd i luften. Men det säger väl någonting om att det finns vissa ordningsproblem om elever har med sig kanyler till skolan och injicerar heroin i lokalerna eller om de har med sig sprängämnen! Det är klart att detta måste säga något. Det blir en självmotsägelse i detta. Det kan väl ändå inte vara så att just detta faktum motiverar att vi ska avslå förslaget i betänkandet! Det måste ju snarare vara så att om detta är en del av miljön i skolan på vissa håll borde vi intensifiera arbetet genom att bifalla förslaget. Dessutom kan det ju inte vara bättre om elever som kanske är har sprängmedel med sig än att personalen beslagtar den. Med dessa ord, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 202 () replik: I gårdagens kunde man läsa en vädjan från Skolledarnas ordförande om att inte ska generalisera och vulgarisera skoldebatten eller bilden av skolan. Detsamma har också sagts tidigare av företrädare för . Därför tycker jag att det är bekymmersamt när man inte får svar från majoriteten på vad det är ni bygger era lagförslag på. Bara på känsla? Jag tycker att det är ganska allvarligt om vi kommer att se den typen av arbete med nya lagar i riksdag. Jag måste också korrigera . Vi har inte sagt att man inte ska kunna flytta en elev. Det är fullt möjligt , men vi tycker att det är viktigt att även vårdnadshavaren är med. Det är det som är skillnaden mellan vår ståndpunkt och det förslag som ni lägger fram här och . Det jag återigen efterfrågar från som företrädare för majoriteten är på vilket sätt ni har underbyggt detta lagförslag. Vilka siffror har ni använt? Vi kan ju inte veta hur omfattande problemet är om vi inte får se siffror. Därför kan vi inte heller veta hur stort behovet är av denna typ av lagändringar om att kunna beslagta mobiltelefoner och så vidare. Det kan egentligen inte riktigt omsättas i handling, för vad blir skillnaden från ? Om eleven inte vill ge ifrån sig sin mobiltelefon, mp3-spelare eller vad det nu kan vara går det inte att ta den ifrån eleven. På tal om beskrivningar av skolan minns jag en reklam från höstens val där man beskrev skolan med elever som körde moped i klassrummet och hade med sig hönor. Det är inte heller en beskrivning av skolan som jag känner igen. 203 () replik: Det var en reklam på TV8 som hade i valrörelsen. Det är i den kanalen man får ha politisk reklam i . Det är bra att den blev så pass uppmärksammad att den diskuteras . Jag tror, fru talman, att det i grund och botten är så att utvecklingen i svenskt skolväsende har gått i en riktning där det går bra för väldigt många elever och där vi ser många skolor där eleverna trivs, precis som jag nämnde i mitt anförande tidigare, och dit många elever söker sig. Skolmiljön är bra, lärarna och eleverna är engagerade och så vidare. Sedan finns det ett antal skolor där situationen i det närmaste är den omvända. Jag tror till och med att i sin reservation också nämner det faktum att likvärdigheten sätts ur spel. Likvärdigheten handlar inte bara om likvärdigheten i en bedömning av ett nationellt prov eller så, även om vi givetvis tycker att det också är viktigt, eftersom vi ger möjlighet till fler nationella prov. Men det handlar också om likvärdigheten i att alla elever någonstans omfattas av likvärdigheten i skolan och att man faktiskt befinner sig i en skolmiljö som är rimlig, att man kan gå på toaletten och det finns papper där utan att det är nedproppat i toaletten och att man kan komma ut från lektionen och gå till sitt skåp utan att det är helt insparkat. Då kan man fråga: Var är siffrorna på detta? Jo, siffrorna på detta är en sammantaget bred uppfattning, som i och för sig också bekräftas av flera studier, som själv underkänner. Summan är summan av hela den förändring som skett i , där man på något sätt urlakat skolans värdegrund av respekt och omtänksamhet om varandra, så att det har blivit som hela havet stormar på en del håll. Det är det som leder till att vi också lägger fram sådana här förslag för att steg för steg försöka vända den här trenden. 204 () replik: Jag skulle vilja höra exemplifiera på något sätt. Vilka skolor är det som hela havet stormar på? Jag nämnde de här rapporterna. Tycker att det är bra rapporter, när de bygger på rektorers upplevelser och där man har gjort jämförelser med ett genomsnitt av 20 andra länder och jämfört med var ligger? Det presenteras inte någonstans i rapporten hur motsvarande siffror för vart och ett av de andra 20 länderna ser ut. Ändå använder ni er av den undersökningen och säger att ligger sämst. Det vet vi inte. Det ligger under genomsnittet, men vi vet ju inte om det ligger sämst till, eller ens var på skalan det ligger. Visst kan jag också se att det finns problem i skolan, även om jag inte håller med om den bild som ni beskriver av ett totalt kaos ute i skolorna. Men för att kunna komma åt problemen i skolan säger vi och många lärare också att lärarna behöver verktyg i form av mindre grupper, fler lärare och fler andra pedagoger. Man behöver en väl utbyggd elevhälsovård, och man behöver rektorer, som vi kunde läsa i går, som faktiskt har tid att vara pedagogiska ledare för sin verksamhet. Det är vad som behövs i skolan, inte repressiva åtgärder i den form som vi ser här och som är väldigt dåligt underbyggda, om de ens är underbyggda över huvud taget. 205 () replik: Jag tror att bådeoch behövs. Det är det som vi i alliansregeringen och här i också arbetar för. Det har anslagits extra pengar i budgetpropositionen för att stärka studievägledarna i skolan exempelvis. Det har satsats extra pengar på en fördubbling av anslagen, tror jag, enligt budgetpropositionen , till den statliga rektorsutbildning som alla ska kunna genomgå. Det görs stora satsningar på att hela ska stärkas. var det ju så att vi satt i opposition och såg i vilken riktning utvecklingen steg för steg gick. Det såg även , som satt här tidigare. När han tog över som skolminister, i alla fall en bit in på hans period, började man ju att steg för steg försöka justera den socialdemokratiska skolpolitiken en aning, vilket man inte hade mycket för eftersom väljarna redan hade så att säga kastat den överbord. Det finns även inom oppositionen, tycker jag, vissa korn av förståelse för den politik som vi för, så jag tycker att du, , borde begära repliker och ställa samma frågor som du ställer till mig även till socialdemokrater, så att man får se hur oppositionen agerar i de frågorna. Jag vill avslutningsvis säga, fru talman, att det ju är så att skolan i i grund och botten handlar om andra saker än rätten att omhänderta föremål. Det är klart att den gör det. Det handlar ju om hela skolans grundläggande kunskapsuppdrag. Men det vi menar här, något som jag tror att väldigt många människor i har förståelse för, är att de åtgärder vi nu genomför ökar möjligheten för många elever att också kunna tillgodogöra sig den kunskap som de har rätt till i skolan. Det handlar om att förstärka den enskilda elevens rätt till kunskap och utbildning. 206 () replik: diskuterar här på ett väldigt intressant sätt. Han diskuterar sprängmedel, han diskuterar att hämta eleverna till lektionerna och lite andra sådana saker. Men märkligt nog har detta ingenting med propositionen att göra. Propositionen handlar om att flytta elever i mobbningssituationer och att beslagta mobiler. Jag tycker att vi ska hålla oss till det. är det ju märkligt att det parti som skolministern tillhör verkar sakna all tilltro till den svenska skolan och målar upp en domedagsbild av . Det är över huvud taget märkligt att oppositionen ska bära fram en existerande skola, när riksdagsmajoriteten verkar göra sitt bästa för att svartmåla den. Jag har en konkret fråga. tolkade det där med studiero, som vi har skrivit i vår reservation, på ett märkligt sätt. Det kräver är att begreppet studiero definieras. Det är vad vi säger i vår reservation. Det nämns nämligen som ett fast begrepp, som en verklighet. Då är ju frågan: Vad är studiero, om det inte definieras? Det är ju ett begrepp som är väldigt subjektivt. Det finns människor som säger att de arbetar jättebra med hög musik på och att det är jättebra när många pratar runt omkring en, och det finns de som vill ha det helt lugnt och stilla. Det är lite märkligt att ett sådant begrepp bara nämns i en proposition utan någon som helst definition inga förtexter, ingenting. Hur i all sin dar ska detta behandlas, om det verkligen kommer till att flytta en mobbare på grund av bristande studiero? Vi försöker alltså konstruktivt bidra till att propositionen blir bättre. Vi har inte sagt nej till den. Ändå går till frontalangrepp. Jag undrar om han ens har läst reservation. 207 () replik: Det är ju så att det finns många ord som är värdeladdade, kan vara lite diffusa eller som man kan lägga olika värderingar i. Det är klart att om till exempel jag och talar om frihet så kan vi lägga olika saker i begreppet. Detsamma gäller rättvisa, jämlikhet och annat, och alla ord måste definieras. Men det är ju inte så att det här är det enda ord där det kan uppstå tolkningar, prejudikat eller någon sorts praxis. Så är det med annat också. Vad är en skälig avgift? Vad är en alternativ pedagogik? Om studiero är svårt att definiera, vad är då trygghet och så vidare? Det är klart att vi som politiker alltid ställs inför de avvägningarna, men det kan inte för den sakens skull hindra oss från att försöka driva en aktiv politik också för att alla elever ska kunna känna sig trygga i skolan. Jag vill bara påpeka att det inte var några domedagsbeskrivningar som jag kom med av svensk skola. Jag höll mig också helt och hållet till propositionen och betänkandet. Det jag gjorde var helt enkelt att jag läste från reservation, där man skrev om sprängmedel och kanyler. Det var ingenting som så att säga var hämtat ur luften eller från någon tidigare proposition i något annat utskott som kanske rörde pyrotekniska produkter eller något annat. 208 () replik: är det ju så att vi inte diskuterar diffusa, värdeladdade ord här. Vi diskuterar en framtida lagtext. Då är det väldigt viktigt att den definieras på så sätt att hanteringen av den i verkligheten får en vägledning så att tolkningen kan göras konkret. Där är det så att begreppet studiero inte definieras någonstans. Det har vi från sida anmärkt på och menar att man måste definiera vad studiero är. Är det den enskilde elevens studiero, är det klassens studiero, är det lärarens uppfattning som är allenarådande, eller vad handlar detta om? Detta är en konkret fråga som jag förutsätter att kan svara på eftersom ni ändå måste ha varit delaktiga i att skriva fram den här propositionen på något sätt. Vi har inte från sida sagt att man inte behöver studiero, men man behöver också en definition av vilken studiero det är. Sedan kan man lägga till angående de övriga kommentarerna att om man diskuterar att lärarna ska hämta eleverna till lektionerna så är det någonting som i alla fall inte jag har hittat i reservationerna till den här propositionen. Men det var ändå det som var inne på. Men min huvudfråga gäller alltså begreppet studiero. Det definieras de facto inte någonstans i propositionen. Vad innebär detta? Hur ska framtida beslutsfattare definiera det? Kan jag få ett svar på det? 209 () replik: Detta närmar sig semantiskt ordvrängeri. Betänkandet och propositionen heter Förbättrad ordning, trygghet och studiero i skolan. Då borde den rimliga utgångspunkten vara att om det inte finns studiero i skolan får man titta på hur det svenska skolväsendet ser ut. Man kommer ganska snabbt fram till att studieron på många håll är jättebra, men det finns stora brister på andra håll. Det vill vi göra något åt. säger att även de skulle kunna tänka sig att göra något åt det, men sedan står och faller allt på hur ordet studiero definieras. Det finns ju allmänt vedertagna begrepp. Med argumentation skulle man i så fall inte heller kunna ställa upp på förbättrad ordning, för vad innebär det att någonting förbättras? Och vad innebär ordning? Är det ordning om en stol står lite snett, eller är det inte ordning? Vad är oordning? Vad är ordning? Med samma argumentation kan man angripa allt. I grund och botten handlar vårt förslag om att ifall en elev i skolan konsekvent och på olika sätt trakasserar andra elever, mobbar andra och stör lektionerna, och alla andra möjligheter att förbättra situationen gått förlorade, ska skolledningen ha rätt att, som en sista åtgärd, flytta den eleven. Då säger att det kan man göra ändå.