prot · GU09124 · 2007-06-12 00:00:00 — Kan det vara på det viset att de 100 miljoner som skulle gå till Forska och väx och till satsning på småföretag är de 100 miljoner som ni nu har avsatt för att köpa in konsulter som ska hjälpa till att rea ut våra statliga bolag, svenska folkets tillgångar? Kan det helt enkelt vara en sådan märklig prioritering som regeringen har gjort? Jag vill ha mer djup i dina ord och tankar, , och jag vill veta vilka överväganden du gjorde när du plockade bort de så viktiga 100 miljonerna från småföretagen. 59 Näringsminister (): I mina kontakter med företagen är de otroligt nöjda med de program som regeringen lägger fram. Jag skulle vilja ställa en fråga till Socialdemokraterna och . Att vi plockar bort förmögenhetsskatten ger svenska investerare möjlighet att investera i små och medelstora företag just i den typ av satsningar som talade om. Är Socialdemokraterna beredda att stödja en sådan satsning som direkt ger resurser till företag att investera i ny teknik och nytt kunnande? Förslaget att ta bort sjuklöneansvaret minskar kostnaderna och ökar möjligheterna för människor som har handikapp eller kroniska sjukdomar att komma in på arbetsmarknaden. Är beredd att stödja en sådan åtgärd som underlättar för småföretagen? Vi har sänkningen av arbetsgivaravgiften för tjänsteföretagen, skattereduktionen för hushållsnära tjänster, reformeringen av 3:12-reglerna och lärlingsutbildningen som genomförs . Alla dessa åtgärder har vi lagt fram som förslag. Om det skulle finnas någon trovärdighet i det totala företagsprogrammet från Socialdemokraterna skulle här och säga att de stöder allt detta plus det som Socialdemokraterna vill. Sanningen är att ni plockar ut några saker som ni själva tycker är viktiga. Sedan säger ni nej till alla de övriga företagsåtgärderna som regeringen har lagt fram. Det är viktigt att säga, och det genomskådar företagen. När det gäller forskning i småföretag har alliansen meddelat att vi tänker se över möjligheten att göra avdrag för donationer till forskning av olika slag. Det skulle vara intressant att höra vad Socialdemokraterna tycker om det. Ska man kunna göra den typen av insatser för att stödja forskningsinsatser och få fram ny kunskap? säger att vi ska använda pengarna till att rea ut statliga företag. Låt mig en gång för alla säga att vi inte tänker rea ut några statliga företag. Det var som gjorde det. Denna regering har mycket mer kompetens på området. Vi ser värdet i bolagen, och vi tänker se till att få bra betalt eftersom det är skattebetalarnas pengar. I grunden känner jag mig otroligt trygg med de åtgärder som vi har genomfört för de små företagen. De känner också den trygghet och tilltro till de små företagen som denna regering har. Jag tror att Socialdemokraterna har en del att bevisa när det gäller trovärdigheten gentemot svenska småföretag. 60 (): Det är fortfarande mycket ord och lite handling från ministerns sida. Jag kan referera till en mängd artiklar som jag har läst. Senast var det framgångsrika småföretagande kvinnor som kritiserade regeringens politik när det gäller satsningar på kvinnligt företagande och synen på vad man tänker göra med detta. Det finns alltså mycket kritik mot de förslag som ni har lagt fram och som är offentliga. Kompetensen köper ni er. Använder ni de 100 miljoner som gick till Forska och väx för att betala kompetensen som ni ska ha för att sälja ut de statliga bolagen? Är det så enkelt? Vi tycker att småföretagens forskning och utvecklingsverksamhet behöver ta fart. De ska vara konkurrenskraftiga . Vi vill att man satsar mer på kvalitet i forskning och utveckling i småföretag och inte gör som regeringen nu gör, nämligen har mer fokus på att satsa på olika typer av nya servicenäringar som i er politik kommer att innebära nya låglönemarknader. Vi ville dubbla anslaget till Forska och väx till 200 miljoner , men ni plockar bort 100 miljoner från forskningen i småföretag. Ni har höjt arbetsgivaravgiften, och ni har halverat budgeten för export- och investeringsfrämjande insatser till småföretag. I stället för satsningar på småföretag blir det faktiskt mindre för dem. Jag får fortfarande inte ihop ministerns ord med konkret handling. 61 Näringsminister (): Jag tror inte att inte får ihop det. Jag tror att hon ogillar mina förslag, och det har jag full respekt för. Vi tycker olika. Jag kan bara konstatera att jag inte fick något svar när det gäller förmögenhetsskatten, när det gäller 3:12-reglerna och när det gäller sjuklöneansvaret. Det besked jag fick var att ni inte tycker att man ska sänka arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn och hushållsnära tjänster. Det är väl rätt bra om företagarna i får reda på det. När det gäller kvinnors företagande känner jag mig otroligt trygg i de program som vi lägger fram: utöver de satsningar som vi gör i många andra program för att stärka kvinnors företagande, och tjänstesektorn är en sådan bransch. Jag tycker att det är viktigt att säga att landets småföretagare ser att det inte bara är enstaka åtgärder som behöver genomföras utan det är en mängd olika åtgärder som stärker företagandet i alltifrån förmögenhetsskatt till 3:12-regler och sjuklöneansvar. Vi kommer att gå vidare med regelförenklingsarbete, med skattesänkningar, med att göra det roligare, lönsammare och enklare att vara företagare i . Jag känner mig trygg i förvissningen att vi också kommer att nå resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:589 om som en del av arbetsmarknad 62 Näringsminister (): har frågat mig vad jag tänker göra för att ska kunna bli en del av en gemensam arbetsmarknad med . Som bakgrund tar upp att arbetstillfällena i har minskat från 20 000 till 15 000 samt att i en utredning om framtidens arbetsmarknadsregioner till bedömt att fortfarande kommer att vara en egen arbetsmarknad. vill enligt vara en kommun som går från att vara en egen arbetsmarknad till att vara en del av en gemensam arbetsmarknad med LinköpingNorrköpingsregionen. Sysselsättningen i har minskat från drygt 19 000 till knappt 15 000 . Huvuddelen av denna minskning skedde dock första år. Läget på den svenska arbetsmarknaden förbättras nu påtagligt, med en minskning av antalet öppet arbetslösa med 37 000 personer . Detsamma gäller , där arbetslösheten minskar och antalet nyanmälda lediga platser har ökat kraftigt . Enligt Nuteks analys av framtidens arbetsmarknadsregioner kommer ännu att utgöra en egen arbetsmarknadsregion enligt de kriteriegränser som gäller. Bakom denna bedömning ligger såväl den trendmässiga utvecklingen av pendlingen som en kvalitativ analys av planerade infrastrukturprojekt och ett förändrat näringsliv. konstaterar dock att kopplingen till arbetsmarknad och i ännu större utsträckning till LinköpingNorrköpings arbetsmarknad blir allt starkare över tiden. Restiden med bil till såväl som är emellertid ca och och med tåg till och , vilket erfarenhetsmässigt är för mycket för att omfattande arbetspendling ska uppstå. Även om de tidsmässiga avstånden till LinköpingNorrköping kan minskas skulle det krävas mycket omfattande investeringar för att pendlingstiderna skulle kunna minskas ned mot , vilket skulle krävas för att pendlingsbenägenheten markant skulle öka. Detta undantar dock inte att förbättringar av trafikinfrastrukturen kan behövas för att underlätta resandet totalt sett. Det pågår en process med att revidera gällande banhållningsplan. har fått i uppdrag av regeringen att lämna förslag till en reviderad nationell banhållningsplan för perioden 20042015. Vägledande för prioriteringar av åtgärder ska vara samhällsekonomisk lönsamhet för föreslagna åtgärder, där hänsyn också tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. ska lämna ett remissbehandlat förslag till nationell banhållningsplan till regeringen . Regeringen kommer därefter att fatta beslut om fastställelse av en reviderad nationell banhållningsplan. Regeringen har även inlett arbetet med en ny planeringsomgång för transportinfrastrukturen. Som ett första steg har , tillsammans med ett antal andra centrala myndigheter, fått i uppdrag att utarbeta underlag för en kommande infrastrukturproposition. Arbetet tar sin utgångspunkt i en bedömning av hur samhällets behov av transporter kan komma att utvecklas på lång sikt. Efter beslut med anledning av förslagen i propositionen kommer ett mer konkret arbete med prioritering av olika åtgärder att genomföras. Regeringen avser att sedan fatta beslut om nya långsiktiga infrastrukturplaner för perioden 20102019. Jag vill emellertid påminna om att den regionalekonomiska och fysiska planeringen i hög grad är en regional och fråga. En närmare sammankoppling mellan och LinköpingNorrköping, som dessutom tillhör olika län, måste därför samplaneras utifrån ett funktionellt regionperspektiv. Med hänsyn till de pågående planeringsprocesserna är jag inte beredd att säga något om framtida utbyggnader av olika väg- eller järnvägsprojekt. Jag är övertygad om att vi får ett mer effektivt utnyttjande av statens medel genom en sammanhållen process, med regional delaktighet, jämfört med om vi hade en ordning där regeringen fattade separata beslut för varje investering eller åtgärd på väg- och järnvägsnäten. 63 (): Jag vill tacka för svaret. Jag hade naturligtvis hoppats på att lösningen nu skulle komma, på att man nu skulle få den hjälp som jag tycker att man i norra län och är berättigad till. läser jag in i det här svaret och då tolkar jag det positivt att man inte är beredd till detta. Men jag vill ändå fortsätta den här diskussionen, för det är ju en process som pågår även i län. Det är en utveckling som pågår även i län. I den måste det också finnas en delaktighet från regeringens sida. Det är inte enbart så, som sägs i svaret, att den fysiska planeringen i hög grad är en regional och fråga. Som har uttryckt sig är ju kommunikationer, som det här svaret har landat i, i högsta grad en fråga för staten, och regeringen. Jag vill inte se en utveckling där vi ska överlämna åt de olika regionerna och kommunerna att ta över ansvaret för den biten. Jag kan då se framför mig hur olika regioner har olika förutsättningar. Och vem kan då hjälpa till att lösa en situation i regioner och kommuner som har dåliga förutsättningar? Jag tror nog att näringsministern förstår vart jag är på väg i den här diskussionen. I alla de program som jag har läst som har skrivit under säger sig vara en stark förespråkare av regionerna och deras betydelse och också en förespråkare av att vara en utjämnande faktor. Då tycker jag att det borde återspegla sig, inte minst inom näringsministerns eget ansvarsområde, där näringsministern själv är chef och där hon till sin hjälp har en annan centerpartist, som är direkt ansvarig för de transportpolitiska frågorna. Jag vill bara upplysa om att järnvägsfrågan, om vi nu ska ta den som en lösning och jag ser den som en dellösning för exempelvis och norra län för att skapa bättre förutsättningar med en större arbetsmarknadsregion inte går åt rätt håll just . Man har alltså på den här gemensamma bansträckningen, söder om , i stället för att öka hastigheten gått ned till minskad hastighet. På två sträckor är man nere i . Fortsätter den utvecklingen kan man ju förstå hur den här arbetspendlingen kommer att ta. Det här måste åtgärdas. Det var inte problemfritt att under den tidigare, socialdemokratiska regeringens tid få fram 250 miljoner att använda till att förbättra den här banan. Det tog innan de pengarna kom fram. I det svar som näringsministern nu lämnar åberopar hon den process som är inne i, och om jag är rätt upplyst om innehållet i den håller man på att ta bort dessa 250 miljoner. Det innebär att man inte ens kan åtgärda dessa sträckor där man är nere i . Det borde näringsministern kunna lova redan nu att de pengarna kommer att vara kvar. 64 Näringsminister (): Först vill jag säga att just infrastrukturområdet är område, så jag tror inte att vi ska ha någon detaljerad diskussion om enskilda satsningar. Det hoppas jag att talmannen och också förstår och accepterar. Jag vet att man i hela östra har varit otroligt bekymrad över infrastrukturen och den regionala utvecklingen . Jag kan hålla med om att det som har skett är att man har varit eftersatt när det gäller olika satsningar. Det som regeringen nu gör är ju att försöka se den regionala tillväxten utifrån ett större sammanhang. Det är ju så att i alla våra regioner behöver vi få en tillväxt utifrån de förutsättningar som finns på olika ställen. Jag besökte precis norra och var uppe i , där vi diskuterade hela . Där ser vi att det är helt andra förutsättningar än i eller om jag skulle gå ned till . Det där tycker jag är något väldigt positivt, för då använder vi våra resurser på ett bra och vettigt sätt. Det är också så att regionerna är duktiga på att själva titta på vad det är för typ av infrastrukturinvesteringar som behöver göras, vad som är prioriterat i det egna området. Är det E 22:an eller vad är det för något? Sedan tas de synpunkterna in på den nationella nivån. Vi har ju fortfarande nationella infrastrukturplaner. När vi nu ser det framväxande regionsamarbetet är det viktigt att man också ser att infrastrukturen är en del av detta. Precis som service, forskning, utbildning och utveckling är också infrastrukturen en del av detta. När man gör utvärderingarna märks det att det har varit väldigt långt mellan löften och planer på infrastrukturområdet och de resurser som man har tillfört. Det är en stor utmaning för den här regeringen att se till att finansiera alla de stora behov som finns. Det är allt från enskilda vägar till det finmaskiga vägnätet, skötsel och underhåll, mobiltelefontäckning, järnvägsnät, flygplatser och så vidare. Ett land som som vill vara i framkant med tillväxt och som dessutom har stora avstånd behöver en god kvalitet på infrastrukturen. Därför är regeringens politik för företagstillväxt så viktig. Om vi inte lyckas minska utanförskapet och få den en miljon människor som fortfarande står utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbetsmarknaden de som kan kommer vi att ha svårt att klara de ekonomiska utmaningarna. Därför är regeringens politik för jobbskapande A och O för allt det som vi sedan behöver göra. Vi har kritiserat Socialdemokraterna för att ni har struntat i detta. Det har trängt ut våra möjligheter att investera i nödvändig infrastruktur till exempel. Vi ser att arbetsmarknaden ljusnar. Det är tack vare den politik som regeringen för som vi ser att människor nu går från utanförskap tillbaka till arbetsmarknad. Vår förhoppning är naturligtvis att vi ska se ett ökat återinträdande på arbetsmarknaden, att vi ska få en tillväxt i hela och att alla regioner som har lite olika förutsättningar ska få vara med och bidra till den gemensamma tillväxten. Det är först när alla regioner är med och bidrar som vi får en totalt bra tillväxt. Det ser ljust ut. Får vi fortsätta kommer det att se ännu bättre ut. 65 (): Jag vill kommentera näringsministerns anmärkning om vad det är som vi ska diskutera. Här är det svar från näringsministern som näringsministern själv läste upp . Hälften av svaret handlar om järnvägar och vägar. Det är alltså vägar och järnvägar, det vill säga bättre kommunikationer, som näringsministern använder som ett av de viktigaste medlen för att svara på min fråga. Min fråga var ju så här: Vad tänker ministern göra för att ska kunna bli en del av en gemensam arbetsmarknad med ? Eftersom ministern pratar om kommunikationer vore det konstigt om inte jag fortsatte den diskussionen. Jag tycker att den information som jag har och som är nödvändig för att kunna föra den här diskussionen måste fram på något sätt. Jag ska upplysa näringsministern om att när det lokala näringslivet i norra län pratar om vilka behov de har handlar det inte om ministerns frågor, att ta bort arbetsgivaravgifter och skyldigheter. Man pratar i första hand om bättre kommunikationer. Det är vad man behöver för att kunna utvecklas. När kommunerna diskuterar sin utveckling pratar de inte om att ändra på skolsystem. Man pratar om bättre kommunikationer. Det är vad man behöver. Som näringsministern mycket riktigt påpekade har vi inte, oavsett vilken regering som har suttit, varit speciellt gynnade av de infrastruktursatsningar som har gjorts . Det har jag sagt så fort jag fått tillfälle oavsett vilken färg det har varit på regeringen. Näringsministern har varit i . Här har jag en handling. Jag tror inte att näringsministern har glömt den. Det är den första handling som näringsministern själv var huvudansvarig för. Den togs fram i , när näringsministern var nyvald partiordförande. Där står det en massa intressanta saker. Det står bland annat att det är en kompass som man håller i sin hand för den riktning som man ska gå. Det står också hur man ska lösa olika behov. När det gäller regionalpolitik handlar det mycket om infrastruktur och utbildning. I slutändan handlar det också om att man, om man inte ska gå vilse totalt, måste följa sin kompass. Det är inte min kompass. Det är näringsministerns och näringsministerns partis. Jag räknar med att det på något sätt måste avspegla sig i en verklighet. Den verklighet som jag pratade om är norra län. Jag hoppas att det som står i det här materialet kan bli en del av vår verklighet. För att det ska kunna bli det måste vi få en del förutsättningar tillgodosedda. Det ligger inom ministerns ansvarsområde att leverera. Jag vill nämna en sak i sammanhanget. Antalet personer som pendlar i är mellan 700 000 och 1,3 miljoner. Som ministern själv har påpekat i sitt svar är förutsättningarna inte de bästa i norra län. Borde inte det rättas till från samhällets och regeringens sida? Jag har ingen erinran mot vad som sägs i inläggen, men jag tycker att man ska hålla sig inom ämnet. Man kan gå in och övergripande exemplifiera på respektive område, men man kan inte begära svar i detaljfrågor på någon annans beredningsområde. Det är alltså ingen erinran, bara en erinran om reglerna i 2 kap. 12 §. 67 Näringsminister (): Jag tänkte säga detsamma. Jag har inga bekymmer med att prata infrastruktur i allmänhet eftersom jag är ansvarig för området regional utveckling. Däremot har jag svårt att ge besked om enskilda vägsträckor eller järnvägssträckor eftersom det inte är mitt ansvarsområde. Infrastrukturen är en viktig del av den regionala utvecklingen. Jag brukar säga att det är fyra viktiga saker som vi har ett nationellt ansvar för. Det är forskning och utveckling, infrastruktur, grundläggande service och goda företagsvillkor. Om vi från statens sida klarar en sådan uppgift och utmaning har regionerna stora förutsättningar att klara sig. Det är därför driver infrastrukturfrågorna så som vi har gjort under alla år. Det är också därför vi är beredda att pröva nya lösningar med privat deltagande i olika infrastrukturinvesteringar. Vi ser nu ett jättebehov av investeringar i infrastruktur på grund av att Socialdemokraterna har misskött sig. Det har också drabbat . i regeringsställning har Socialdemokraterna faktiskt inte prioriterat infrastruktur. Om vi ser till de stora behoven är det en sak vi måste göra. Vi måste se till att fler jobbar så att vi får mer skatteintäkter och kan investera mer. Vi måste också hitta nya smarta lösningar så att pengarna räcker längre. Då är privata partnerskap en nödvändighet, enligt mitt sätt att se, om vi ska klara alla önskemål och behov som finns. Jag räknade upp alla de områden där något kommer att behöva göras. Hela företagsklimatet för alla regioner är avhängigt av det regelverk som vi har för de enskilda företagen. Om tillväxten ökar och om vi får fler jobb är det ju av godo för det investeringsklimat som vi behöver. Låt mig också säga något om företagens önskningar. Jag vet att infrastrukturen är en högt prioriterad fråga. Jag kommer från en del av som har långt till en europeisk marknad. Infrastrukturen är självklart en högt prioriterad fråga. Jag tror inte att man kan sortera bort några frågor. Företagarna har en hel del på önskelistan som gäller även annat. Vi måste kunna flera saker . lyssnar vi in regionernas synpunkter. Jag har svårt att se att inte Socialdemokraterna skulle tycka att det är bra. Vilka prioriteringar gör ni inom de här infrastrukturområdena? Vilka infrastruktursatsningar är viktigast att koppla ihop så att jag kan åka buss som jag kan koppla med tåget och sedan koppla med flyget? Vi måste tänka transportmässigt i ett regionalt perspektiv så att vi får så effektiva transporter som möjligt. Vi måste också lyfta in miljöaspekten så att vi får transporter som är miljömässigt effektiva. Jag är ju ansvarig för ett företag, , som jobbar med att effektivisera transportlösningar. Det är ju ett sätt för staten att också hjälpa till i det här sammanhanget. Så: Ja! Regeringen ser behovet av den regionala tillväxten. Jag kommer att aktivt arbeta för att vi får starka infrastruktursatsningar, och det kommer en proposition när vi nu har gått igenom alla de här delarna. Vi vill ha ett gott företagsklimat, och vi kommer att lägga ned all möda vi kan på att minska utanförskapet så att vi får mer inkomster så att vi kan göra de här infrastrukturinvesteringarna. Vi ser , om jag får benämna den så, behov. Vi har kritiserat detta från mitt partis sida , för vi tycker att detta har varit en eftersatt region. Låt oss nu hjälpas åt med att hitta de bra analyserna och det goda underlaget. Sedan får vi återkomma. Det är väl då sanningens minut kommer också för Socialdemokraterna, när man ska få en budget att gå ihop och vi får se hur mycket pengar ni själva är beredda att satsa i de här sammanhangen. Men det återstår att se. 68 (): Ja, det återstår att se. Jag kommer att fortsätta arbeta med att försöka påverka det har jag gjort så att även Socialdemokraterna ska anslå mer pengar till infrastruktur. Personligen har jag inga som helst problem med en sådan prioritering. Jag vill bara göra en liten kommentar. Näringsministern talar om att jobba mer för att få mer pengar. Ja, man skulle också kunna börja i den andra ändan. Det finns ju pengar i systemet, men regeringen har valt att minska tillgången på pengar genom att ta bort skatter. Och det är klart: Då försvinner ju en del av de pengar som man exempelvis skulle kunna ha haft till infrastruktursatsningar. Jag vet att behoven av infrastruktursatsningar är stora i hela landet och att pengarna till den delen är alldeles för snålt tilltagna. Det måste alltså fram mer pengar i systemet. Men jag vill inte se det som håller på att hända just . Ministern har gjort en skrivning om att den fysiska planeringen i hög grad är en regional och fråga. Jag ser nu hur det växer fram förslag ute i landet, där regionerna, kommunerna och landstingen håller på och lägger in sina pengar för att kunna vara långt fram i hanteringen när man nu ska ta ställning till och förslag. Jag vet inte om det ska vara lösningen, att man flyttar finansieringen från statens skattekonton till de kommunala och landstingskommunala skattekontona. Jag tycker i alla fall inte det. Jag vill bara än en gång påpeka att jag är medveten om att ministern inte är omedveten om det här eftersom en av hennes sakkunniga var i för . Hon har ju då färsk information med sig. Jag hoppas att näringsministern tar till sig den så att den kan avspegla sig i de förslag som kommer ut av den behandling som sker just . 69 Näringsminister (): Personligen har jag inget problem med att lägga mer pengar på infrastruktur, säger . Nej, men bekymret är att ditt parti har det. Ditt parti har haft det också och har misskött infrastrukturområdet . Om vi ska kunna få resurser att använda så måste vi också rikta in dem, och trots att den förra regeringen har haft så höga skatter så har man i alla fall inte satsat på infrastruktur. Vi sänker skatter nu för att få fart på jobben och för att det ska löna sig att gå från arbetslöshet och utanförskap till arbete.