prot · GV0946 · 2007-12-18 00:00:00 — I den händelse det ska föras den typen av diskussioner fanns en öppenhet, enligt vad som berättats för mig, före det Gaercmöte inför vilket det hölls ett särskilt EU-nämndssammanträde. Där nämndes detta. Det har, som sagt, inte fattats några beslut. Det har varit en öppen diskussion som förmodligen ungefär återspeglar hur utrikesministrarna hade behandlat frågan . 99 (): Allt pekar nu på att Kosovo kommer att deklarera sin självständighet. Det är enligt de flesta bedömare en oundviklig utveckling. Därför är det av största vikt att på alla sätt uppmuntra att möjligt gå från att vara ett potentiellt kandidatland till att uppnå kandidatstatus. Ett välmående , väl integrerat i den europeiska familjen där nationsgränser betyder allt mindre, är en förutsättning för att långsiktigt uppnå stabilitet på . innehar endast och kandidatstatus. Min fråga till statsministern är om något konkret initiativ togs på Europeiska rådets möte för att påskynda kandidatstatus. 100 Statsminister (): Det återkommande är att det talas om europeiska perspektiv för . Det är så långt man kan komma. Det rymmer precis dessa frågor, nämligen att de har en regional räckvidd, och kanske till och med mer än så, för den händelse Kosovo skulle förklara sin självständighet. Det är alltså utgångspunkten, men den intressanta frågan blir: Vem erkänner den? I ett sådant läge behövs därför ett samordnat agerande från Europeiska unionen. Man måste också betona att det kommer att handla om en internationell mission, en sorts exekutiv makt över Kosovoregionen som bara gradvis kommer att åtnjuta den typ av suveränitet som vi sammankopplar med andra självständiga stater. Så kommer det att vara . Som jag markerade i ett tidigare svar tror jag att det har stor bärighet på hur ser på ett europeiskt perspektiv. Vad tycker i frågan är tydligt. Vi vill se en fortsatt utvidgning. Vi vill se ett europeiskt perspektiv också för dessa länder. Det är en av de frågor vi ska återkomma till då det gäller vilken väg kommer att ta. Vi återkommer redan i vår när många av dessa frågor kommer upp till mer avgörande lägen. 101 (): Jag tackar statsministern för återrapporteringen. Jag vill också inledningsvis gratulera honom till att ha undertecknat ett nytt ramverk för EU. får EU möjlighet att ägna sig åt innehållet och inte åt regelboken. Jag hoppas och förväntar mig nu att den diskussion som fördes vid också lade en god grund för detta. Det finns stora förväntningar på EU på ett antal områden: mindre krångel och ett smalare men vassare EU från vårt perspektiv, men särskilt tror jag att medborgarna förväntar sig att EU ska göra skillnad på miljöområdet och när det gäller en röst på den internationella arenan för fred, frihet och utveckling, mänskliga rättigheter och internationell rätt. har varit en föregångare på många av de här områdena. Vi hoppas att också EU ska kunna bli en föregångare när det gäller miljöområdet. Här ägde rådets möte rum som Baliöverläggningarna. En del av det underlag som presenterades i inför var lite öppet, beroende på vad som skulle komma ut av Balimötet. Det är naturligtvis intressant att se hållbarhetsstrategin, som ska tas . Men fördes det någon diskussion som statsministern vill presentera som visar att EU är berett att ta steg snabbt för att komma vidare, till exempel på miljöskattområdet, för styrmedel och för hållbarhet här och i ett mer kraftfullt paket? 102 Statsminister (): Toppmötet var ganska kort. Undertecknandet skedde i , och därefter var det en halv dags toppmöte i . Därför fördes inte den typen av diskussioner. Det beror också på att den bördefördelning som alla medlemsländer väntar på ännu inte är presenterad. Det första bördefördelningsmålet är att nå 20 procents andel förnybar energi. Det andra är att nå minskade växthusgasutsläpp. Också det är ett 20-procentsmål till 2020. Detta ska presenteras av kommissionen . Därefter kommer mycket av diskussionerna, dels om huruvida bördefördelningen är riktig, dels om vilka styrmedel som måste användas av respektive medlemsländer för att de ska nå sina beskärda delar. Vi bör notera vilket bland annat allianspartiledarna gjorde i en artikel att det inte är så att det över hela används samma styrmedel. Flera länder använder inte styrmedel. Det må vara hur det vill med att EU gemensamt agerar i världen på ett mycket bra sätt, men ett mindre antal av EU:s medlemsländer som går längst fram och tydligast använder styrmedel bär en tung börda på sina axlar. Vi har en hel del av diskussionen kvar också inom Europeiska unionen när det gäller de frågor nämner. Detta kommer att komma upp naturligt till dess hela bördefördelningen är avgjord, vilket vi också hoppas blir . EU ska sedan kunna stå enat i samtal med världen för att verkligen få på plats det som Baliprocessen inledde, nämligen internationella överenskommelser och bindande åtaganden för hela världen under det svenska ordförandeskapet. 103 (): Jag tackar statsministern för svaret. Det är naturligtvis viktigt att det arbetet och den diskussionen förs framåt till resultat. Svenskarna, européerna och världen i övrigt förväntar sig att vi tar den rollen. I det sammanhanget är det naturligtvis viktigt att EU klarar att hålla ihop och visa det goda exemplets möjligheter. Jag skulle också vilja knyta an till en diskussion som har förts tidigare. Det gäller reflexionsgruppen. Det har sagts att det vore bra med en svensk i reflexionsgruppen. Från min horisont, fru talman och statsministern, är det spännande att fundera på perspektivet 20202030. Hur ser EU ut då? Med den öppenhet som gruppen förhoppningsvis kan jobba med gentemot övriga EU kan man kanske i det sammanhanget fånga upp någon av de tänkta medlemsstaterna 20202030 i stället för att jaga en svensk röst. Det handlar också om att kunna ta den internationella arenan gemensamt. 104 Statsminister (): Här var jag väldigt tydlig gentemot fransmännen, som tog detta initiativ. Vi kan inte få det att framstå som att vi till en reflexionsgrupp lägger avgörandet om klimatpolitikens utveckling med ett mandat som dessutom sträcker sig till 2010, när och hela världen nu anstränger sig för att få ned detta . Det är nu vi ska jobba. Det är nu vi ska få fram överenskommelsen i FN-regi. För detta får det inte heta att det har sidoställts i någon samtalsgrupp som EU har vid sidan av. Jag vill gärna säga att det heller inte är någon som tror det. Men det är väldigt tydligt att vi har den FN-ledda processen, som har sin tidtabell. De ansträngningar som ska följa måste komma mycket tidigare. Reflexionsgruppen får gärna fundera över vilken värld vi ska se framför oss . Men det kommer rimligen inte att handla lika mycket om det vi nu ska ägna oss åt: styrmedel, utsläppshandel, internationell samverkan och internationellt agerande. 105 (): Jag börjar med en reflexion. Om man ser mötet ur ett Östersjöperspektiv måste man säga att det har varit det mest framgångsrika mötet på mången god dag. fick två vice ordförande i en tillsatt grupp. Om man inte är väldigt inbiten svensk nationalist måste man säga att den specifika vikten av en lett och en finne kanske är större än vikten av en svensk som inte ens är vice ordförande. Det tycker jag är den första stora framgången. Den andra stora framgången är Östersjöstrategin, som statsministern nämnde. Den ska primärt fokusera på miljö och den inre marknaden. Man kan också lägga till att den inre marknaden även innehåller euron. De flesta länder, faktiskt alla länder utom och , kommer att ha euron . Det är väl ett dåligt sällskap för i det sammanhanget. Slutsatsen är ganska klar. Statsministern får gärna vidareutveckla det. Det som jag skulle vilja fråga om är det här: När man läser finansbilagorna i tidningarna i står det nästan ingenting om en sak som dominerar utländska finansiella tidningar och tidskrifter med tvåfyra spalter på förstasidan . Det är den finansiella oron, de tendenser till bankkris, åtstramning och mycket stora problem som centralbankerna har att försöka behärska. Jag skulle vilja veta om denna fråga diskuterades på mötet eller i korridorerna och i så fall vad statsministern har tagit med sig hem för reflexioner och information. 106 Statsminister (): Det diskuterades inte, och det kan jag någonstans tycka är ganska bra av just det skälet att vi har andra institutioner det ingick i fråga som arbetar för att reversera och hålla marknader likvida för att på det sättet säkerställa finansiell stabilitet. Det finns naturligtvis också andra som har ansvar. Det handlar om makroekonomisk stabilitet. Den som har det torrast om fötterna får rimligen också minst problem när det är oro i världen, vilket vi möjligen bland annat ser här i . Svaret är alltså att vi inte diskuterade det. 107 (): Det är verkligen glädjande att har undvikit den här situationen . Det ser väl ut som att vi inte heller skulle dras in i den här internationella på de finansiella marknaderna. är det förvisso centralbankerna som försöker sänka räntorna, men det hjälper inte. Då pumpar man in likviditet och lån och försöker upprätthålla situationen. Men också regeringar agerar, herr statsminister. har kallat till ett möte med företrädare för och , såg jag i tidningen . Det var intressant att frågan inte ansågs vara så stor att den diskuterades mellan statsministrarna. Annars brukar det vara så när ministrar träffas, men kanske mer finansministrar emellan. När andra människor frågar hur det står till med familjen frågar de varandra: Hur står det till på din finansmarknad? Det var bra att det inte var så här. 108 (): Tack för återrapporten, statsministern. som fördraget undertecknades påstås ordförande ha uppmanat regeringscheferna att förklara det nya fördraget för medborgarna och göra tydligt varför det är nödvändigt. Detta med förenklingar och tydlighet är ganska vanligt i EU-dokument. Jag kan till exempel nämna att i det tidigare konventet hade konventets ordförande dEstaing ambitionen att det nya fördraget skulle kunna läsas av en gymnasieelev. Det blev tyvärr inte så. När jag läste om slutsatserna från på tåget in till började jag reflektera över de frågorna. Det heter Lissabonstrategin, och har vi också Lissabonfördraget. Vi har Köpenhamnskriterier, Haagöverenskommelser och 1, 2 och 3. Jag skulle kunna fortsätta . Det finns dessutom ett stort antal förkortningar. Det har utvecklats ett fikonspråk för EU-specialister. Det gör inte tydligheten så stor för medborgarna. Min fråga är om när det gäller hur man ska formulera sina slutsatser aldrig diskuterar ansatser till att göra just denna tydlighet och förenkling så att vanligt folk kan förstå vad dokumenten innehåller. 109 Statsminister (): Detta återkommer väldigt ofta. Det finns en strävan att tydlighet ska råda, ha en känsla av att nå fram till medborgarna och skapa förståelse. Det gör sig ofta påmint att EU har en legal grund. Det finns många legalister som gärna vill ha synpunkter på hur lagstiftningsdelarna ska utformas. Det ska aldrig underskattas och det låg i fråga att politiker har en vilja att sätta flaggor. Det ägnar vi oss åt även i vårt kära . Det har påpekats att allting inte kan heta . Det är ett sätt att göra oklart vilka dokument som är vad. Det är lätt att säga. Men det förminskar inte viljan att markera sig som en del av EU och gärna en viktig del. Det skulle vi säkert inte avstå från här i heller. Svaret på frågan är att det diskuteras rätt ofta. Det gör man av det enkla skälet att alla känner respekten för att EU behövs. Det finns en vilja att EU ska stå starkt i de frågor det måste lösa. finns en distans och bristande förståelse för hur EU arbetar som vi också känner här i . 110 (): Även jag har en fråga till statsministern om den oberoende reflexionsgrupp som tillsatte. Gruppen kommer enligt rådets slutsatser att behöva beakta den sannolika utvecklingen inom och utanför och i synnerhet hur både unionens och de kringliggande områdenas stabilitet och välstånd bäst kan tryggas på lång sikt. Vid samrådet med före mötet hävdade statsministern att gruppen inte får diskutera . Anser statsministern trots den av mig refererade slutsatsen att denna bedömning fortfarande gäller? 111 Statsminister (): Ja, med stöd i att det finns andra skrivningar där man också negationsbestämmer gruppen. Det står vad man inte ska ägna sig åt. Det finns tre meningar kopplat till det. Det gäller bland annat att man inte får sätta i fråga ingångna överenskommelser. Det tolkar vi som att det också inbegriper bland annat utställda löften kring fortsatt utvidgning. Vi kopplade reflexionsgruppens tillkomst till de diskussioner som förekommit med när det gällde synen på ytterligare kapitelöppning i förhandlingar med . Det är vår förhoppning att det ska innebära att ytterligare ett par kapitel nu kan öppnas sedan denna reflexionsgrupp har fått sitt mandat och kommer på plats. Ingen ska tro annat än att det inte kommer att hindra länder i som är skeptiska mot utvidgningen att ta upp det i olika sammanhang. Det är mindre troligt i reflexionsgruppen av det enkla skälet att vi nådde framgång i att hävda att den skulle vara liten till antalet och att det inte skulle bygga på nationella mandat där alla finns representerade. Därmed har den inte det politiska mandatet att ta upp den typen av frågor. Diskussionen kommer att fortsätta men i andra forum. 112 (): Man måste nog konstatera att bedömningarna är skiftande från olika regeringschefer i EU. Enligt massmediernas rapportering har president sagt att gruppen visserligen inte specifikt ska diskutera Turkietfrågan men att det blir oundvikligt att titta på EU:s framtida gränser. Man har vidare varit väldigt nöjd med valet av ordförande, nämligen den före detta spanske premiärministern . Enligt spanska medier har han sagt att det finns gränser för utvidgning och att det borde stanna vid . Det skulle i så fall betyda ytterligare avgränsningar vad gäller diskussioner om till exempel . Vi från oppositionen var negativa till godkännandet av reflexionsgruppen. Jag kan bara uppmana statsministern att följa gruppens arbete noggrant. Det gäller inte minst i samband med den fransk-tjeckisk-svenska trojkaperioden så att processen med det turkiska medlemskapet kan fortsätta. 113 Statsminister (): Den som följer franska medier, franska presidentvalrörelser och vad säger vet att han har en väldigt tydlig uppfattning. Han, hans regering och också som det verkar franska folket anser inte att ska vara medlem av Europeiska unionen. Det är ingen hemlighet. Det märks vid våra möten, och det märks i deras agerande. Det förhindrar inte det faktum att flera länder, och inte minst , verkade för att föra bort det mandatet just när det gäller reflexionsgruppen. Det förhindrar inte att kommer att säga detta. Han har som han uppfattar det ett stort folkligt stöd hemma i för att hävda denna ståndpunkt. Jag är av uppfattningen att vi ska fortsätta att hedra ingångna avtal och fortsätta att föra förhandlingarna. Det är för övrigt inte bara som har haft synpunkter på det. Jag hörde även att den kroatiske premiärministern påpekade detta. Om man inte öppnar nya kapitel och inte avslutar kapitel är det inte som att det är en förhandling. Då står det still. Därför är det viktigt att förhandlingarna får fortsätta. Själv avgörandet huruvida ska vara medlem i Europeiska unionen eller inte är i en avlägsen framtid när förhandlingarna är klara. Då kommer att vara en annan typ av land. 114 (): Varje gång man flyttar makten till EU flyttar man makten längre bort från folk. Vanliga människor här i får svårare att påverka. Varje gång EU får mer makt får också riksdag mindre makt och mindre att säga till om. Politiken flyttar inte bara bort från oss utan, vilket är allra viktigast, bort från väljarna. Det nya fördrag som statsministern undertecknade flyttar makten på 62 nya områden. Det flyttar makten inom EU från små medlemsstater som till de stora. Det är en mycket stor förändring. Det var väldigt många länder som skulle ha en folkomröstning om detta. Man genomförde folkomröstningar i och , och där röstade folken fel. har man döpt om fördraget och kommer tillbaka med samma fördrag en gång till, men vill man inte folkomrösta. Jag undrar: Beror det på, statsministern, att EU:s ledare är rädda för sina väljare? Beror det på att man inte tror att folken skulle rösta för det nya om de fick en chans att välja om de vill ha det? Jag har en annan fråga. Det nya fördraget innehåller specifikt en förändring som säger att den gemensamma försvarspolitiken kommer att leda till ett gemensamt försvar. Inom EU är det väldigt viktigt att man står fast vid ingångna överenskommelser. Det är väldigt viktigt att man noga läser vad som undertecknas. Den här förändringen är så stor att den ensam borde vara tillräcklig för att ge svenska folket rätt att rösta om fördraget. Varför vågar inte statsministern låta folket bestämma? 115 Statsminister (): Det är en rätt intressant diskussion om makt. Det verkar vara bipolärt i det miljöpartistiska tänkandet. Antingen finns den därute i eller också hemma hos oss, fastän då blir oss i . Jag är ägnat mitt politiska liv till att försöka fundera på hur vanligt folk ska få bestämma mer. Det verkar inte bekymra miljöpartister så mycket. Det handlar just om att man själv har makt över sitt eget liv och får fatta sina egna beslut. Men det tycker man ofta är helt riktigt, bara politikerna sitter på rätt ställe. Bara de sitter i rätt stol är man inte så bekymrad i . Sedan händer något märkligt när man lämnar gränser. Då blir det konstiga och illavarslande beslut. Man får vara lite försiktig med den typen av attityder, tycker jag. Det finns faktiskt kloka människor också i andra länder. De ser det vi ser, nämligen att vi har en lång rad gränsöverskridande problem som vi försöker fånga med hjälp av internationellt beslutsfattande. Jag tycker faktiskt att det är omodernt att inte se detta. Det är omodernt att inte vara med och släppa fram den typen av beslutsfattande. Jag har redogjort för att vi på intet sätt är rädda för väljarna. Det finns en lång rad möjligheter för dem att ha synpunkter på detta. Vi har jämfört med den typ av tilläggsfördrag som har kommit vid andra tillfällen, och detta ryms inom den representativa demokratin. Vi fattar beslut också i denna kammare som ofta är komplicerade och som påverkar människor på ett rätt påtagligt sätt i deras liv när det gäller deras ekonomi, deras hälsa och deras levnadsförutsättningar. Det anser vi oss kunna göra inom ramen för den representativa demokratin. I det hänseendet är det här ett mindre beslut än många andra beslut som denna riksdag fattar, om vi nu ska tala om hur det påverkar människor i deras vardag. 116 (): Själva poängen med folkomröstningar, herr statsminister, är att vanliga människor får chans att vara med och bestämma. Jag är miljöpartist. Vi i har ägnat enormt stor andel av vår politiska kraft till att kräva folkomröstningar just därför att folket ska ha mer att säga till om på nationell nivå och i kommunerna. Det verkar finnas tre sorters politiker när det gäller folkomröstningar: de som alltid är emot folkomröstningar, de som alltid är för och så de som verkar låta sin inställning till folkomröstningar avgöras av ifall de är i majoritet och riskerar att förlora. Min bild är att statsministern, som har uttalat sig förklenande om folkomröstningar tidigare här , tillhör dem som är emot folkomröstningar när han själv befinner sig i majoritet. Det är ynkligt. 117 Statsminister (): Vi har haft en folkomröstning som var tydlig i : Ska vi köra på vänster eller höger sida? Svenska folket sade: På vänster sida. Och så gjorde vi om det till höger. Det var det enda tydliga utslag vi har fått där det verkligen var ett eller annat, och så gjorde vi tvärtom. Det kan möjligen lite sätta i fråga respekten för tydliga folkomröstningar. Jag är mer bekymrad över folkomröstningar där man ställer en fråga som är vitt spridd över massvis med olika underfrågor och får svar på något annat. Sedan grälar det politiska systemet decennium in och decennium ut om vad folket svarade på. Hur ska vi tolka det? Och vem äger den uttolkningen? Detta förstärker inte demokratin. Det ger grund för konspirationsteorier i demokratin som jag har sett massvis med exempel på. Nej, hedersamma folkomröstningar handlar om ja eller nej till någonting som är avgränsbart vänster- eller högertrafik. Problemet är att då verkar man inte ens ha varit villig att respektera det. Jag bejakar till exempel att vi hade en folkomröstning både om euron ja eller nej och om medlemskap ja eller nej. Det är den typen av avgränsade frågor jag tycker att man kan ställa. Annars blir det mer problematiskt att i efterhand tolka folkomröstningarna. 118 (): Det är mycket positivt att det blev en överenskommelse på Balimötet. Klimatfrågan har blivit alltmer aktuell, och är vi politiskt eniga om att detta är en viktig fråga. Annat var det i valrörelsen , när statsministern i princip avfärdade klimatfrågan. Med hänvisning till att det är många åtgärder som bör vidtas vad gäller klimatförändringarna både , i , i och globalt, tycker jag att statsministern och övriga regeringschefer i EU bör diskutera flyttkarusell mellan och som i princip sker och dess inverkan på miljön. Det är en fråga som regeringscheferna har möjlighet att påverka. Därför borde frågan diskuteras från miljösynpunkt och inte bara som en institutionell fråga. har inte flyttkarusellen mellan och kunnat tas upp lika tydligt som en miljöfråga, utan mer som en fördragsfråga. Men med den utveckling som sker vad gäller klimatet menar jag att det är en tydlig miljöfråga. Ett stopp för flyttkarusellen mellan och skulle vara en del i det klimatförändringsarbete som vi alla bör bidra till. Detta är min uppmaning till statsministern. 119 Statsminister (): Låt mig först bara få en möjlighet att rätta till den inledande förvanskningen av av en intervju i . Detta har förvanskats av många. Jag fick frågan: Tycker du inte att miljöfrågan bör bli viktigast i den kommande valrörelsen? Jag svarade i princip: Nej, jag tycker att det bör vara jobb och sysselsättning. Detta har legat till grund för denna fantastiska konspirationsteori om allt som jag påstod att jag inte bryr mig om. Jag hävdade då att sysselsättningsfrågan var viktigast, och i mätningar efter valet gav svenska folket mig rätt i det. När det gäller flyttkarusellen har jag, som vet om, påpekat att regeringar före oss inte har påpekat detta. Även om man nu använder klimatargumentet är grunden för detta att vi vet vad som skulle krävas för en förändring, nämligen att alla länder är eniga. Det ska vara alla länder inklusive , som ju slår vakt om att Strasbourgparlamentet ska vara kvar. Vi har sagt oss att vi inte vill diskutera institutionella frågor efter det att fördraget är undertecknat och förhoppningsvis ratificerat helst inte under nu levande generation av politikers fortsatta tid i politiken. Flera har faktiskt uttryckt det så. Jag tror att tröttheten är så pass stor. Det vore lite märkligt att efter det konstaterandet börja med att diskutera en av de mest grundläggande institutionsfrågor man kan ge sig på, nämligen detta med parlamenten. Det förändrar inte att många i denna kammare och i våra respektive partier runt om i ställer sig frågan om hur lämpligt det är att ha ett parlament som har två säten. Men det jag nu har redogjort för är ändå utgångspunkten för varför vi varken diskuterar detta nu eller har fört fram det i andra sammanhang. 120 (): är det julpysseltider i och runt omkring i . Här i är det pusseltider. Några ledamöter är ivrigt sysselsatta med att sätta ihop de pusselbitar som varje ledamot fick från ungdomarnas miljöting. Miljötinget vill med sitt pussel uppmana oss politiker att på allvar ta tag i miljöfrågorna, fatta snabba beslut och inte lämna över någonting till nästa generation. Därför blir jag lite orolig när jag läser utkastet till ordförandeskapets slutsatser. Där står det om den förnyade Lissabonstrategin. Den betecknas som till för tillväxt och sysselsättning punkt!