prot · GU09133 · 2007-08-23 00:00:00 — Jag hoppas att följer upp det väldigt noga, därför att det ska förenkla för konsumenten. Det finns en annan del, som har möjlighet att kommentera. Någon föreslog att man skulle kunna behålla sitt kontonummer när man byter bank, för det skulle underlätta väldigt mycket. Många är kära i sitt kontonummer man har lärt sig de många siffrorna och tycker att det är besvärligt att lämna numret. Det har bedömts som en viktig faktor för att man inte byter bank. Kan ge något besked om den frågan vore jag tacksam. 19 Statsrådet (): Det är viktigt att staten sköter sin del, att se till att vi har bästa möjliga konkurrensklimat på alla de marknader som är viktiga inte bara för oss som medborgare utan också för företagen och därmed för välfärdsproduktionen i vårt land. Jag tror att det inte skiljer särskilt mycket mellan Socialdemokraterna och den nuvarande alliansen i synen på de här frågorna. Mitt intryck efter att ha suttit på stol och sett det arbete som pågår är att vi nog har samma inriktning. Låt oss gärna samarbeta och hjälpas åt i detta. ställer en konkret fråga om nummerportabilitet. Det här är ett projekt som går ut på att man ska kunna flytta med sig sitt kontonummer när man byter bank. tillsatte en expertgrupp som just hade till uppgift att se över rörligheten på bankmarknaden när det gäller bankkonton för konsumenter. I expertgruppens rapport, som publiceras , framför vissa konsumentföreträdare önskemål om att kunna flytta med sig kontonummer för att underlätta för konsumenten att byta bank. bevakar det här arbetet och tycker att det är intressant. I tar det i normalfallet bara högst att byta bank, och det är ingen avgift. Om det här skulle kunna bidra ytterligare till att underlätta vill vi gärna föra en dialog om detta också med bankerna. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:663 om miljöarbete i försvarssektorn 20 Försvarsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag tagit inom miljöarbetet på försvarssektorsområdet. Regeringen lägger stor vikt vid frågan om miljöarbete i försvarssektorn. Det finns därför åtskilliga konkreta exempel att tillgå. I regleringsbrevet ges Försvarsmakten i uppdrag att införa ett system för att säkerställa att miljöskydd ur hållbarhetsperspektiv beaktas vid internationella övningar och insatser. Systemet ska vara infört senast . Vidare antogs /07 nya miljömål och en gemensam vision för försvarssektorn inom ramen för det sektorssamarbete som finns mellan berörda myndigheter. Därefter har nyckeltal för uppföljning av dessa miljömål arbetats fram för att tas i bruk . Jag har också tittat på miljösäkerhetsfrågorna. De är viktiga att bevaka inte minst sett i ljuset av de nya hot som kan komma att uppstå till följd av klimatförändringar, till exempel konflikter till följd av resursbrister. Detta i sin tur kan komma att påverka militära styrkors skydd i ett insatsområde (så kallad force protection) och innebära att Försvarsmakten kan behöva anpassa sin utbildning och materiel, beroende på vilken typ av insats det kan bli fråga om . Mot denna bakgrund planeras bland annat ett sektorsgemensamt ledningsseminarium på temat Försvarssektorn och miljösäkerhet. Inom försvarssektorn bedrivs också flera internationella försvarsmiljöprojekt. Som exempel kan nämnas ett samarbete med och på temat miljöhänsyn i samband med etablering, genomförande och avveckling av internationella insatser. Projektet kommer att mynna ut i en handbok som ska kunna användas första gången av den nordiska stridsgruppen, NBG, som vi ansvarar för . Utöver detta pågår även samarbeten med länderna i närhet, såsom , och . Projekten innefattar främst kunskapsöverföring och syftar till att skapa ett långsiktigt och hållbart miljöarbete i länderna runt . 21 (): Jag vill börja med att tacka försvarsministern för svaret. Jag välkomnar det som försvarsministern berättar om i svaret, att det planeras för ett sektorsgemensamt ledningsseminarium . Jag tycker att det är en bra signal. Jag känner nämligen en oro, därför att när jag läser regleringsbreven till Försvarsmakten upplever jag att det är lite mer av stuprörsarbete. Det bekymrar mig. Jag tycker att det är en oerhörd poäng i att vi blir tydligare med att kräva samarbete och samordning mellan myndigheter och mellan verk. Jag tror inte att det bara gäller på området som rör försvarspolitiken, samarbetet mellan nationella insatser och internationella insatser, utan som ett relativt litet land sett per invånare men med en väldigt stor yta är det omöjligt för oss att låta varje myndighet arbeta inom bara sin egen sektor. Vi behöver mera av sektorsövergripande samarbete. Det tycker jag att man har tonat ned i de regleringsbrev som ligger för Försvarsmakten. Jag känner en oro för att de miljömål som man har ställt som krav på Försvarsmakten nu har minskat drastiskt. Antalet miljömål var tidigare 16, och finns det bara 3. Beror det på att de miljömål som var har varit trubbiga eller svåra att mäta resultat av, eller var de till och med dåliga? Det ger en signal av att man kanske tonar ned miljöarbetet gentemot Försvarsmakten eller försvarssektorn, och det beklagar jag. Jag skulle därför vilja fråga lite grann om det ambitiösa miljöarbete som Försvarsmakten och har bedrivit tidigare. Kommer försvarsministern att följa upp det, eller kommer man att förtydliga de krav som har funnits, till exempel att de skulle begränsa utsläppen av fossila bränslen och andra skadliga ämnen eller att de skulle avveckla användningen av ämnen som bryter ned ozonskiktet och försöka begränsa effekten av skott och flygbuller? Det var några av de konkreta åtgärder som man har ställt som krav på Försvarsmakten och tidigare men som jag nu inte kan hitta i de direktiv som gäller för Försvarsmakten. Jag skulle också vilja fråga i vilken utsträckning som nu följer upp och kontrollerar de leverantörers miljöarbete som man upphandlar tjänster av. Det var också ett krav som ställdes tidigare i de svenska miljömål som det togs beslut om /02. Jag tror att de politiska signalerna att peka på behovet av samordning och att kräva konkreta och mätbara resultat är oerhört viktiga. är på många sätt ett föregångsland när det gäller miljöarbetet, och jag tycker att vi ska fortsätta att vara det. Jag vet att försvarsministern och inte minst statsministern ofta brukar peka på att inte ensamt kan lösa alla frågor, utan det finns också en internationell dimension. Jag delar den uppfattningen, men jag är oerhört mån om att säga att det inte betyder att vi kan tagga ned våra ambitioner eller våra krav, utan snarare tvärtom. Ska vi kunna ställa krav på andra måste vi själva vara väldigt offensiva. Med dessa försämringar när det gäller kravet på miljömål som tidigare funnits för Försvarsmakten, att gå från 16 konkreta krav och mål ned till 3, oroar mig. Jag är rädd för att många fler än jag tolkar det som att regeringen blivit mer defensiv i miljöarbetet gentemot Försvarsmakten. Jag skulle vilja att försvarsministern utvecklade de konkreta krav som gällt för Försvarsmakten och när det gäller miljöaspekter i deras arbete. 22 Försvarsminister (): Det är otvetydigt så att det internationella arbetet är väldigt viktigt och centralt på det här området. Därför har bland annat miljösäkerhetsfrågorna diskuterats aktivt mellan , och Försvarsdepartementet. Från Försvarsdepartementets sida har vi lyft fram miljösäkerhet som en prioriterad fråga inför ordförandeskap i EU 2009. Jag ska inte utesluta att miljöarbetet av och till har kommit i skymundan i Försvarsmakten när myndigheten har varit väldigt upptagen av och väldigt fokuserad på en omfattande omställning av sin verksamhet, bort ifrån det gamla invasionsförsvaret mot det mer flexibla insatsförsvaret. Det är klart att det är en dramatisk förändring, och det är en högt uppdriven förändringstakt. Jag utesluter inte att det ibland har kunnat påverka graden av fokusering på miljöarbetet inom försvaret. Försvarsmakten är den myndighet som är sektorsledande. För försvarssektorn har vi försökt bryta ned de miljömål som har angivit och bedriver ett bra arbete med det. Det är fler sektorsmål än bara tre. Det är en lång uppsättning mål som anges för försvarssektorn för perioden 20072011 i denna skrift, som interpellanten säkert har sett och tagit del av. Vi har begärt en återredovisning från Försvarsmakten av miljöarbetet. Den kommer att ske. Vi kommer att följa upp den i miljödirektiv och regleringsbrev . Men arbetet med regleringsbrevet är ännu inte påbörjat, och jag kan inte föregripa vilka eventuella tillkommande krav som vi kan komma att ställa på Försvarsmakten när det gäller miljösäkerhetsarbetet och miljöarbetet . Det ber jag att få återkomma till. 23 (): Självklart kan försvarsministern återkomma om just det, men jag vill understryka en gång till som ett tydligt medskick att vi välkomnar tydliga och mätbara mål för Försvarsmakten likaväl som för andra myndigheter. Vi tror att det behövs för att använda den reklam som Radiotjänsten hade när det gällde att betala tv-licensen en snigel på ögat ibland för att arbetet verkligen ska rulla på. Det kommer inte att gå av sig självt, utan det krävs också politiska beslut. Vi vill använda politiken för att driva på miljöarbetet. Jag vill fortsätta med kopplingen mellan det nationella och det internationella. Det var intressant att höra försvarsministern säga att under det svenska ordförandeskapet i EU kommer miljöfrågorna kopplade till försvarspolitiken att vara ett område som försvarsministern kommer att utveckla. Det tycker jag vore intressant att höra mer om när vi närmar oss ordförandeskapet på vilket sätt och vilka krav man kan ställa gemensamt inom EU på det arbetet. var det så att nordiska för försvarssektorn hade som övergripande policy att arbeta just med miljöfrågor för Försvarsmakten och deras arbete. Det har man inte längre. Det är inte så övergripande miljöpolicy för Försvarsmaktens arbete. Jag tycker att det är olyckligt. Men försvarsministern kallade de nordiska försvarsministrarna till ett möte i . Jag skulle vilja fråga försvarsministern om det nordiska och det internationella arbetet kring miljöfrågor kopplat till Försvarsmakten var en fråga på den agendan. Jag tycker själv att det skulle ha varit ett unikt tillfälle att diskutera just internationellt samarbete på miljöområdet och kanske bli överens om gemensamma mål inför det svenska ordförandeskapet i EU och börja med något slags nordisk dimension. Jag tycket att det nordiska samarbete som försvarsministern har öppnat för inom en rad andra områden är positivt. Det grundar sig också i det jag sade tidigare, att jag tycker att det är självklart att vi som land tjänar på att samarbeta inom landet men också utanför landet. Att vända sig mer mot de nordiska länderna och se vad vi kan lära av varandra och var vi kan samarbeta vill jag inte bara ska stanna vid de konkreta förslag som försvarsministern har presenterat, utan jag önskar också att vi går vidare inte minst på miljöområdet. Min konkreta fråga är alltså om det på det nordiska försvarsministermöte som var värd för över huvud taget diskuterades miljöfrågor. Jag har en önskan att utskottet kan få en precisering när det närmar sig det svenska ordförandeskapet i EU om vilka policyfrågor man är beredd att driva från sida under ordförandeskapet. Jag tror att det lätt skulle kunna bli en bred politisk uppslutning bakom en sådan agenda. 24 Försvarsminister (): Förberedelsearbetet inför det svenska ordförandeskapet är i sin linda. Jag noterar att vi vid det tidigare förberedande stadiet från Försvarsdepartementets sida har lyft fram miljösäkerhet som en fråga som skulle kunna vara prioriterad under det svenska ordförandeskapet. Avsikten är att vi som medlemsnation och ordförandeland skulle verka för att EU kan enas kring en definition av begreppet miljösäkerhet och ta fram en gemensam europeisk miljösäkerhetsstrategi. Självklart ska vi diskutera och kommunicera prioriteringarna inför ordförandeskapet med och utskottet. Det gäller inte bara den här delfrågan, utan naturligtvis ska den prioriteringar över huvud taget tas fram i en nära dialog med och partier. På det nordiska försvarsministermötet i stod inte miljöfrågorna på föredragningslistan . Men det utesluter på intet sätt att de kan komma att hamna där vid kommande möten, därför att vi har en fortlöpande och kontinuerlig samarbetsprocess dels i den nordiska kretsen av försvarsministrar, dels i den nordisk-baltiska kretsen. En hel del av det mer handfasta och praktiska miljöarbetet är knutet till de insatser vi gör. Det har skett en hel del i anslutning till förberedelsearbetet för den nordiska stridsgruppen. Också på operationshögkvarteret i kommer vi att ha en environmental advisor, en miljörådgivare, i staben till chefen för det operativa högkvarteret som ska kunna stödja honom. På motsvarande sätt står miljöfrågorna i fokus när man tar fram en camper, baseringsplatser, ska etableras, drivas, underhållas och avvecklas. Vi ser ett fortlöpande samarbete i den nordiska länderkretsen i olika insatsområden. Om vi operativt samverkar i Kosovo eller i är det naturligt att vidga samarbetet till att också gälla miljöaspekterna på den här verksamheten. Jag tror inte att det egentligen föreligger någon meningsskiljaktighet mellan mig och interpellanten. Jag delar för övrigt uppfattningen att det inte bara i miljöarbetet utan i all politisk verksamhet är angeläget att ställa så tydliga och uppföljningsbara krav som möjligt gentemot de statliga myndigheterna. Det är först då som den uppföljning som måste göras blir meningsfull. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:673 om ersättning till hemvärnsmän 25 Försvarsminister (): har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till att ändra reglerna för dagpenningen till hemvärnsmän och frivilliga så att den enskilde får full täckning för förlorad arbetsförtjänst. Mitt svar är att dagpenningen till hemvärns- och frivilligpersonal är nära kopplad till förmånssystemet för totalförsvarspliktiga. Både förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän och förordningen (1994:523) om förmåner till frivilliga hänvisar i sin tur till en annan förordning, nämligen till (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga när det gäller dagpenningens storlek. Förändringar i ersättningssystemet för hemvärns- och frivilligpersonal av den art som föreslår skulle kräva att man separerar dessa ersättningssystem från det ersättningssystem som gäller för de totalförsvarspliktiga. En sådan åtgärd är inte alldeles okomplicerad, eftersom det skulle kunna medföra helt andra skattemässiga konsekvenser än vad som gäller för ersättningarna . Viss ersättning som med dagens system är helt skattefri skulle kunna komma att bli beskattningsbar för den enskilde. Det är också så att uppdragsgivare som slipper betala arbetsgivaravgifter skulle kunna komma att få en sådan skyldighet. Ett nytt system för ersättning till hemvärns- och frivilligpersonal kräver mot denna bakgrund en ganska grundlig utredning. Jag har inga planer på att ta initiativ till en sådan. Svaret på interpellantens fråga är därför nej. 26 (): Tack för svaret som jag förstås inte är nöjd med, men det kanske ministern inte blir så förvånad över. Jag har fått göra många resor ute i landet till våra regementen. Jag har också varit ute i världen och sett våra killar och tjejer i internationella tjänster, och det tror jag också att ministern har gjort. Vi är nog många som delar uppfattningen att de gör ett väldigt bra jobb därute. Orsaken till att de gör det här väldigt bra jobbet är trots allt att de har tränat, och det har de till stor del gjort här hemma i . De har tagit med sig erfarenheter ut och tagit med sig andra erfarenheter från andra länder tillbaka hit. Därför är de eftertraktade ute i världen. Hemvärnet ska ju tjäna oss här hemma. De ska bevaka, skydda, ytövervaka och stödja det civila samhället, något som är jätteviktigt för oss. De lönas på ett annat sätt, precis som ministern har nämnt här. Det ena är dagersättning, och den delen är skattefri. Den är också låg, tycker jag. Men det är inte den jag menar, utan det är alltså dagpenningen, den ersättning som man får vid tjänst i . Den är knuten till SGI, inkomstgarantin vid sjukdom. Det maximala beloppet per dag är . Så långt kan det låta bra. Men det här systemet bygger mycket på att man jobbar och att övningarna är förlagda till lördagsöndag, men det gör inte alla. Hemvärnet har folk från alla samhällsklasser och kategorier, och några jobbar också . Jag känner en tjej som jobbar inom vården vi är ju tacksamma för att många ställer upp och gör det. Om hon deltar i en övning en helg förlorar hon , och hon får . Det är alltså , nästan , som hon förlorar på att ställa upp och träna för att sedan kunna göra något för oss i landet. Självklart kan hon inte vara med. Detta är bara en liten del i det här. Jag har också träffat en man som säger att han förlorar mellan . Han jobbar skift i tillverkningsindustrin med skiftgång även . Han kan aldrig vara med på övningarna. Hans tjänstgöring sammanfaller alltid med hemvärnets övningar, och då måste han välja att arbeta. Det kan jag förstå. är det så att vi behöver de här killarna och tjejerna vid översvämningar, stormar, skogsbränder, andra naturkatastrofer, pandemier, kemikalie- och strålningsspridning, för eftersök förstås det känner vi kanske bäst till och för avspärrning. Det här behöver man träna. Min fråga blir då: När hemvärnet bara kostar av försvarskostnaderna, ska då de som vill delta i övningarna förlora på att öva i samhällets tjänst? 27 Försvarsminister (): Jag kan inledningsvis säga att jag inte är förvånad över att interpellanten inte är helt nöjd med svaret, eftersom det var ett nekande svar på den fråga som ställdes. Jag utesluter inte heller att det kan finnas enskilda individer som med gällande ersättningssystem kommer i kläm. Det är problem av samma natur som vi har inbyggda i till exempel sjukkassesystemet. Om jag jobbar halvtid och arbetar måndag, tisdag, onsdag och är ledig torsdag, fredag, och är inne på en övning torsdag, fredag, då tjänar jag på systemet. Om jag däremot tjänstgör under den första delen av veckan, då förlorar jag på systemet. Visst, det finns enskilda trubbigheter. Givetvis ska huvudprincipen vara att man inte ska förlora på att vara frivilligt engagerad i försvaret av sitt land. Motsatt gäller förstås också att vi heller inte ska ha en ordning där man tjänar på att vara det. Det får liksom inte bli ett alternativt försörjningssätt för den enskilde att gå på kurs och att delta i övning. Ett sätt att närma sig problemet är att ställa sig frågan: Är den ersättning vi ger sådan att vi kan rekrytera tillräckligt många hemvärnsmän till det frivilliga? Svaret är ja. Det finns inga rekryteringsproblem. Jag inser att det finns en del som med dagens system inte kommer att få full täckning för förlorad arbetsförtjänst. Det gäller framför allt höginkomsttagare som engagerar sig, eftersom det finns ett tak med koppling till den sjukpenninggrundande inkomsten i det nuvarande systemet. Slutligen måste man också ställa sig frågan om det är detta vi ska prioritera . Är en höjning av dagpenningen motiverad i relation till den fördyring det skulle innebära för försvarsbudgeten? Ser jag till de befarade skattekonsekvenser som inträder om man frikopplar ersättningssystemet från ersättningsreglerna för totalförsvarspliktiga och de fördyringar som en förändring skulle innebära för försvarsmakten så att man fick full täckning för allt inkomstbortfall och rekryteringssituationen när det gäller hemvärnsmän och frivilliga leder de tre aspekterna sammantaget mig till slutsatsen att inte initiera någon förändring av den nuvarande ordningen. 28 (): Dessa människor som tjänar oss är friska, men de är knutna till ett sjukt system. Jag kan inte se att någon tjänar på detta system hur man än räknar. Ministern nämnde att det inte fanns några rekryteringsproblem. Vi har ett jättetapp i hemvärnet, och siffrorna är på väg nedåt. Det finns stora områden som har svårt att få folk till att göra dessa saker. Tittar vi lite närmare på siffrorna ser vi att vi har ett stort rekryteringsproblem. Det är oerhört lite pengar för Försvarsmakten. Det gäller inte alla hemvärnsmän och frivilligorganisationer utan bara de som arbetar och bara övningen. Det är jättelite pengar vi talar om. Den skattefria delen som ministern nämner är något helt annat. Där får man en liten summa pengar när man gör de timmar som man har skrivit på för. Man kan skriva på för 20, 30, och så vidare. Då får man en gång om man skriver på att man ska träna . De är skattefria. Det andra betalar vi skatt för. Dessa killar och tjejer kan stå klara på ifall det händer något i . har vi 38 000 personer som kan vara på plats väldigt snabbt om vi så önskar. Dessutom ingår 1 500 frivilliga musiker som finns i våra hemvärnsmusikkårer. Jag tycker att vi ska ta hand om dem också. Dessa 38 000 är från alla samhällsklasser. Precis som ministern säger är det de som har höga löner som förlorar mycket. Men jag tror att det är värre för dem som har låga löner att förlora lite grann. Då betyder pengarna kanske ännu mer. Ser man på allt det som kan hända, som jag nämnde tidigare, med höga vattenflöden, stormen eller Per, stödet som bad om vid fågelinfluensan, oljesaneringen och eftersök som ska göras är det oerhört många skilda saker. För att klara detta behöver man träna. För att kunna träna tillsammans måste folk vara på plats. Det är bekymret med detta; alla kommer inte. Familjen där hemma tycker inte heller om hål i plånboken. Och det blir ett hål i plånboken den dag man åker i väg på detta när man förlorar och bara får i stället för att arbeta. Med en liten insats skulle man kunna vända trenden och visa att vi faktiskt är stolta över hemvärnet, det vill säga de som frivilligt ställer upp och hjälper till, som kanske är det mest kostnadseffektiva vi har. Vi får jättemycket för våra skattepengar när vi satsar på hemvärnet, och jag vet att vi behöver det. Jag vill fortfarande höra ministern säga: Vi gör en utredning om detta. Det behöver inte vara en stor utredning, för detta är inte svårt. När man är politiker eller fackligt aktiv kan visa ett papper från sin arbetsgivare på hur mycket man förlorar, och då får man en ersättning. Det behöver inte vara krångligare än så för dessa killar och tjejer. Vi skulle tjäna mycket på det. 29 Försvarsminister (): Bara så att det inte råder några oklarheter på den punkten vill jag säga att jag sätter stort värde på de frivilliginsatser som görs av engagerade människor i hemvärnet. Men jag vill också för balansens skull påpeka att flertalet av de frivilliga krafterna får en full kostnadstäckning. Det jag har talat om är den skattefria dagpenningen. Den är kopplad till den sjukpenninggrundade inkomsten. Ersättningsnivån är av SGI. Det är sant att man tappar , men man har också fri mat som man är inne. När detta system en gång riggades ansåg man att fri mat och andra förmåner som man har under tjänstgöring motsvarar det 10-procentiga bortfallet. Det finns en grupp frivilliga som förlorar på tjänstgöring. Det är de som har inkomster över taket på 7,5 basbelopp och tjänar mer än 25 000 . Det är sant att de gör en viss förlust på sin tjänstgöring. Jag har dock inte ansett att det för att förbättra situationen för de relativa höginkomsttagarna är motiverat att riva upp hela ersättningssystemet och försöka tillskapa ett annat och dyrare system. Däremot hoppas jag att vi ska kunna rätta till en annan anomali i systemet. Den är att den skattepliktiga dagpenning man får inte omfattas av det av regeringen införda jobbavdraget. Det beror på att dagpenningen inte omfattas av begreppet arbetsinkomst i inkomstskattelagen. har tagit fram ett pm om detta i syfte att ändra dessa regler så att den skattepliktiga dagpenningen kommer att omfattas av jobbskatteavdraget. Den har varit remitterad .