prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Därför menar vi att ett sätt vore att använda sig av speciallärare som finns både i förskolan och i och som stöttar personalen, inventerar och ser till att kunskapen även finns i . Det handlar alltså om att vara ännu tidigare än vad regeringens förslag gäller och inte gå in i sortering utan i stöd. Jag menar då den sorteringsskola som vi nu ser framför oss när det gäller gymnasiet. Jag ser att min talartid långsamt börjar rinna ut, så jag kommer att återkomma till de här frågorna senare, framför allt när det gäller skolan. 4 (): Jag tänkte om möjligt ge en lite mer positiv bild av alliansens politik än den vi har fått i de tidigare inläggen här. Vi har att debattera och senare ta ställning till en del förslag om högre utbildning och forskning, som jag kommer att fokusera på i detta anförande. Bland annat kommer jag in en del på kvalitetssatsningen på högre utbildning och de nya pengar till forskning som kommer universitet och högskolor till del . Jag vill, herr talman, passa på och sätta in det här betänkandet i ett lite större sammanhang och se hur dagens pusselbitar passar in i det pussel alliansen har för avsikt att lägga under den här mandatperioden. Det övergripande målet för oss handlar om att skapa förutsättningar för en hög kvalitet i den högre utbildningen och forskningen, att garantera forskningens frihet och öka frihetsgraden för lärosätena etcetera. Till grund för detta har vi en överenskommelse de borgerliga partierna emellan, någonting vi gick till val på och fick väljarnas förtroende för att kunna genomföra. har riksdag och regering fattat ett antal beslut som är steg på vägen mot att nå de här målen. Det första nedslaget jag tänkte göra handlar om just kvaliteten. Vi går in med ingångsvärdet att värna kvaliteten i den högre utbildningen och att vi , liksom , vill skjuta till extra pengar för studieplats. Det innebär till exempel för humaniora och samhällsvetenskap en dryg tusenlapp extra per helårsplats. Vi gör det baserat på vårt vägval; vi tycker att kvalitet i det här läget är viktigare än kvantitativa ambitioner. Det är viktigt för att studenterna ska kunna få bra förutsättningar att stå rustade med kunskap och färdigheter inför jobb och vidare studier. Nog så viktigt på lite sikt tror jag också är att studenternas val av utbildning och också val av lärosäte spelar in vid en kommande resurstilldelning. avlämnade regeringens särskilde utredare sitt betänkande om högre utbildning, resursfördelning till högre utbildning, forskarutbildning och forskning. Jag tycker att de här förslagen är väldigt intressanta, inte minst att han där öppnar för drivkrafter för lärosätena att sträva efter kvalitet och mot områden där man är riktigt duktig. Men kvalitet handlar inte bara om pengar. Jag tycker att det är nog så viktigt att vi har ett högskoleverk som fortsätter göra vassa granskningar och vågar klippa till där så är befogat mot undermåliga miljöer och utbildningar. Rankningar är också något som diskuteras mycket. Det kan ju vara en signal i sammanhanget för studenterna. Kanske tycker jag att vi politiskt bör fundera på om man inte ska ställa krav på lärosätena att systematiskt följa upp sina studenter och se i vilken grad utbildningen möter de arbeten de får och vilken nytta de har haft av den för att få en extra drivkraft till verksamhetsutveckling. Med höjd kvalitet på plats tror jag att det kommer att finnas förutsättningar för att öka antalet studieplatser enligt behoven . Låt mig kort också backa tillbaka. fattade beslut om ändrade tillträdesregler till högre utbildning. En del i det handlar om att från det att man söker in 2010 kommer med automatik svenska och engelska att vara baskrav för att kunna komma in. Det är först . Det är till dess, men jag tror ändå att signalerna har kommit ut. Gymnasieelever vet att det kommer att ställas högre krav, att flit kommer att premieras och att studenterna därigenom kommer att vara bättre förberedda när de kommer in på högskolan. Med det, herr talman, går jag över till forskningen. Jag vill då inleda med att säga att jag tror att det finns åtminstone ett par viktiga tunga skäl till att nu och åren framåt ska satsa rejält på forskning. Det handlar om behovet av framsteg där forskning är en viktig bit, det handlar om att möta satsningar som industri och andra gör, och det handlar om att göra för strategiska satsningar, till exempel inom miljöområdet. Alliansen skjuter till pengar till forskning, utöver vad som antogs i förra forskningsbudgeten, pengar som kommer universitet och högskolor till del genom nya fakultetsmedel. Det är en nödvändig höjning men också en förutsättning för att kunna höja kvaliteten i grundutbildningen . Pengarna och nivån på de samlade anslagen är viktiga. Har ambitionen att möta framtidens utmaningar om kunskap så krävs det rejäla satsningar. Men jag tror inte att vi i alla lägen får fastna i procentdiskussioner och pengar i sammanhanget. Det måste bottna i någon idé om vad vi vill med . I , om vi blickar ut dithän, har man gjort stora satsningar och fortsätter göra det. De satsningarna bottnar i ett arbete som det danska globaliseringsrådet gjorde där man tittade på förutsättningarna nationellt och i omvärlden, formulerade en idé och utifrån idén formulerade strategier där forskningssatsningar var en del. Måhända kan det svenska globaliseringsrådet lägga en liknande grund för de satsningar som jag tror kommer att behövas längre fram. I lyfts också intressanta förslag fram om hur man skulle kunna göra för att fördela pengar mer baserat på kvalitet och mindre på kvantitet och historiska track records. Jag tror att den inriktningen är rätt och riktig genom att pengarna fördelas mer dit där de gör nytta och att vassa områden och spets premieras, men också att detta kan lägga en grund för att främja goda forskningsmiljöer. I sammanhanget tror jag att det är viktigt att inte bara ta tag i ett nytt resurstilldelningssystem utan fundera politiskt i övrigt. Där tror jag att vi måste bidra med långsiktighet. Vi behöver akta oss för detaljstyrning, men också lärosätena har en hemläxa att göra när det gäller att våga prioritera. Klarar vi den ömsesidiga uppgiften så har vi också goda förutsättningar för svensk forskning. Framöver tror jag också att EU:s betydelse ökar. Kanske är det så att vi, var och en och till mans, underskattar EU:s betydelse som finansiär av forskning och infrastruktur och som en typ av organ för att främja rörlighet i bland annat . Kommersialisering av forskning är ett nog så viktigt område dessutom, som jag kort vill beröra med ett litet exempel. Holdingbolagen som finns runt om i landet får inte skjuta en eventuell vinst tillbaka till lärosätena. Det är en liten fråga, men jag lyfter fram den som ett exempel bara för att peka på en drivkraft som saknas för kommersiella idéer och som borde finnas på plats. Och varför är det så att personer som kommer från länder utanför och som är här och forskar och studerar inte per automatik kan få ett tillstånd att arbeta i landet när de är färdigpluggade och färdigstuderade? Varför måste de åka till sitt hemland, söka tillstånd och sedan komma tillbaka? Knasigt och korkat är det med den typen av regler. Om beslut i nu kommer att fattas om extrapengar till universitet och högskolor för grundutbildning och forskning tas viktiga steg för att nå de mål som alliansen har formulerat. kommer ytterligare ett antal viktiga pusselbitar. avlämnade ett betänkande som snart kommer att gå ut på remiss. Vi har en utredning om befattningar inom universitet och högskolor som snart kommer. Vi har tillsatt en utredning om friheten för universitet och högskolor. Som gammal chalmerist kan jag säga att erfarenheterna därifrån, en stiftelsehögskola, ger mersmak. Det ska bli intressant att se de förslag som kommer fram om hur man kan öka frihetsgraden när det gäller det personella, ekonomiska och fysiska resurser. Vi får lyssna till expertisen, men jag tror ändå att man gott kan säga att inriktningen känns klockren och riktig. Vi har också forsknings- och innovationspolitisk proposition som kommer till . Detta är en möjlighet att formulera en idé om vad vi vill med som forskningsnation och skjuta till extra pengar men också att fatta en del viktiga beslut. Jag har gett några exempel på sådana, men det finns också en hel del andra som handlar mer om policy och drivkrafter som är nog så viktiga för enskilda forskare och för lärosäten. Sammantaget, herr talman, tycker jag att alliansen har en klar idé om vad vi vill med högre utbildning och forskning. Vi har lagt några pusselbitar, och vi tar några ytterligare . En del andra kommer framåt. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 5 () replik: Jag ska börja med att säga att jag delar uppfattningen i anförande i vissa delar, när han talar om behovet av ett nytt resursfördelningssystem som premierar kvalitet och att det krävs olika reformer för att höja kvaliteten i både högskole- och forskningssektorn. Jag hade också med detta i mitt anförande ett antal punkter om detta som jag tror är viktiga för att genomföra. Däremot blir jag lite orolig när nu inte vill tala om ökade resurser eller procenttal. Det är inte angeläget för Forsknings- och . Det där är inte riktigt det som sades före valet. Före valet var det enorma satsningar som skulle göras på högre utbildning och forskning. Därför har jag två egentliga frågor utifrån anförande. Man hör nu de reaktioner som har kommit på regeringens budget om att det inte blev några kvalitetssatsningar. Ordföranden för säger att regeringens påstådda satsningar på kvalitet inom högre utbildning och forskning bara är tomma ord. SFS säger att det inte går att fiffla med kvaliteten, utan att det är långsiktighet som krävs och inte kreativ bokföring. , rektor vid , säger att staten äter upp på ett håll och ger bidrag på ungefär detsamma för att täcka det som äts upp. vid kallar förslaget för utomordentligt snålt. säger att det är väldigt lite pengar. Vad är det de inte begriper som alliansregeringen nu genomför av kvalitetssatsningar? hänvisade till det danska globaliseringsrådet. Jag skulle vilja be dig kommentera en punkt som det danska globaliseringsrådet har satt upp som viktigt för . Man säger att man ska ha ett 50-procentsmål för att utbilda många i de unga danska generationerna i högre utbildning så att de kan gå vidare till forskning. Har tänkt rätt i denna del när man sätter upp 50-procentsmål för högre utbildning? 6 () replik: Vår utgångspunkt är att sträva mot en kvalitet i högre utbildning och forskning. Min utgångspunkt när det gäller forskningen är att det är nödvändigt med kommande satsningar. Alliansen har talat om en strävan i riktning mot enprocentsmålet. Jag tror att det är en riktig ambition. Däremot tror jag att det är farligt om vi bara stirrar oss blinda på pengar och tittar på exakt hur många miljarder som sätts av och på procent som andel av bnp, beroende på hur man räknar. Jag tycker att det viktiga är att det hela bottnar i en idé om vad vi vill med som nation. Vi måste se hur vi ska klara oss i den kommande globaliseringen och hur vi möter detta med kunskap inom forskning och på andra områden. Forskningen är en del som bidrar i de utmaningar vi står inför . Vi har en gemensam vision från alliansens sida. Vi fyra partier har talat oss samman sinsemellan om en inriktning för detta. Ni får gärna rikta kritik mot det. Det kanske finns fog från gång till annan för det. Men vi har ändå en tydlig vision och idé om vad vi vill med detta. Mot det här står ett spretigt alternativ. Ni lyfter fram vissa idéer. drar på ganska ordentligt med rena Monopolpengar som man strör över det hela. har ett tredje förslag. Hur ser ert alternativ ut? Vad är det ni vill göra? Hur vill ni göra det? Och med vem vill ni göra det? 7 () replik: Jag konstaterar att är nöjda med den forskningssatsning som man har genomfört och de så kallade kvalitetspengar som högskolor och universitet inte tycker räcker till. Det finns en jättediskrepans mellan vad man säger nu och vad man sade före valet, och det tycker jag är ganska allvarligt. Man måste fundera över en sak. Jag använde en stor del av mitt anförande till att tala om de kvalitetsreformer som måste ske inom ramen för de pengar som högskole- och forskningsvärlden får. Jag tror att det är viktigt att genomföra de reformerna. Men man kan inte hoppa över huruvida högskolorna får minus eller plus i bokslutet. Det avgör om de har råd att anställa fler disputerade lärare och om det blir mer lärartid och mindre grupper som gör att studenterna har mer tid att få handledning i sin utbildning. Det avgör om de har råd att göra de forskningssatsningar som är viktiga inte bara för svenska universitet och högskolor utan också för svenskt näringsliv. Jag tycker att den stora svekdebatten när det gäller den borgerliga regeringen är att man påstår sig inte ha pengar till de stora och viktiga satsningarna på kvalitet och forskning. Däremot har man pengar till att göra mycket annat. Jag är intresserad av att höra svara på frågan om på vilket sätt det gör starkare att införa ett avdrag för hushållsnära tjänster för som kunde ha använts till forskning och utbildning i stället. Hur kom man fram till slutsatsen att det är detta ska satsa på för att skapa fler jobb och fler Nobelpristagare i ? 8 () replik: Vår utgångspunkt är jobbpolitiken. Det är den fråga som ni fick underkänt i av väljarna i valet. Vi tar steg för steg för att återinföra den fulla sysselsättningen i . Jag är stolt men inte nöjd om man vill använda ett sådant begrepp när det gäller satsningarna. Jag tycker att det är bra och viktiga steg som tas i sammanhanget. Jag tror att vi också kommer att se en del med den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Jag kommer tillbaka till att vi har ett gemensamt alternativ i de fyra borgerliga partierna. Mot detta står ett spretigt alternativ på andra sidan som inte är samsnackat. För Socialdemokraternas del talar man om nya platser. Det må ju vara en argumentation men ni har inget genomarbetat förslag. Ni säger att vi ska ha nya platser, men ni skjuter till exempel inte till extrapengar till CSN för att kunna möta deras finansiering i sammanhanget. Det känns inte genomarbetat. Låt mig lyfta fram en symbolik. tog upp Nobelveckan. När fokus sätts på forskning och framsteg väljer med all respekt att gå på en spännande konsert. Men jag tycker att det är en symbolik i sammanhanget att man väljer framför . Jag dristar mig till att dra en slutsats i sammanhanget när det gäller att detta inte är ett genomarbetat förslag och återge vad har uttryckt: Det duger att skriva sådana här pamfletter när man är i opposition, men de duger inte att regera i på. Det är det som är ert problem. 9 () replik: Även jag är nyfiken och fortfarande förundrad över dessa satsningar som inte verkar finnas. Jag kan helt hålla med om formuleringen att det är farligt att stirra sig blind på pengar och procent. Det är kvaliteten och innehållet som är det avgörande; det är vi helt överens om. Tyvärr är det ju allianssidan och allianspartierna som har startat den här diskussionen genom att prata så ingående om sina satsningar som ska komma högskolevärlden till godo. I ska vi värna det förtroende som finns för partiernas löften, och vara noggranna och omsorgsfulla med det. läste jag en utvärdering som ett holländskt institut hade gjort. Institutet gör kontinuerliga utvärderingar om hur partierna håller sina vallöften. Den visar att gör vi faktiskt detta på ett spännande sätt. Det ni riskerar är att folk tappar förtroende för er i denna fråga. De satsningar ni gör är inga satsningar, vilket jag redogjorde för förut. När kommer satsningarna från alliansregeringen? Kvalitetssatsningen, trevlig och god i sig, innebär inte 240 miljoner utan 40 miljoner dessutom minus 1 miljard som jag redogjorde för i mitt anförande. 10 () replik: , har gjort en rejäl hemläxa inför valet . Genom skapandet av lades en god grund för regeringens politik och den politik vi driver igenom i . Ett antal större överenskommelser, en av dem inom skola och utbildning, lägger en god grund där vi har snackat ihop oss om vad det är vi vill och vilka reformer och satsningar vi vill göra. Jag skulle vilja påstå att det är väl underbyggt. Vi har en gemensam vision och idé i sammanhanget. Vi tar det steg för steg. Man hinner inte med allt, och man kan inte kosta på sig allt . Men vi tar viktiga steg med pengar ökat per studieplats. Det är en prioritering vi har gjort. Det sker ökade satsningar på forskning, och en del andra reformer kommer och åren därefter. Man kan ha den invändning som lyfter fram, men då undrar jag var det kommer in i ert budgetförslag. Det är möjligt att jag inte har läst tillräckligt, men jag har lite svårt att se var era egna kvalitetssatsningar kommer in i det sammanhanget. Var är de extrapengarna någonstans? 11 () replik: Vi anser att kvalitetssatsningen är riktig och nödvändig. Däremot hade vi inte tillgång till siffrorna på det sättet. Det är regeringens ansvar att leverera ordentliga siffror. Det är nödvändigt och rätt med kvalitetssatsningar. Däremot var det sätt man gjorde det på farligt, nämligen genom att man drog in generella bidrag för studieplatser som drabbade både eftertraktade studieplatser och sådana som inte var eftertraktade och därefter sköt till både till eftertraktade och icke eftertraktade. Det var alltså en totalt ogenomtänkt struktur i det hela. Regeringen har faktiskt utlovat något som inte har skett. ser vi tydliga tecken på hur konjunkturen vänder. Ni säger att ni ska göra det, men kommer ni att ha råd med det? Kommer ni att ha råd att göra de satsningar som ni inte hade råd med när ni hade hur mycket pengar som helst på grund av att konjunkturen snurrade på för fullt? Det är där högskolevärlden är besviken. Det är där det finns en misstro. Ni har haft ett stort förtroendekapital som ni har förbrukat. Hur ska ni kunna gottgöra detta och bygga upp förtroendet igen när ni har lovat så mycket och hållit så lite? 12 () replik: Det är rätt vägval alliansen har gjort genom att betona kvalitet framför kvantitativa ambitioner. När vi har ett läge där det finns en stor mängd tomma platser på lärosätena, en stark arbetsmarknad, ett stort behov och efterfrågan på universitet och högskolor och när det har kommit oroande signaler om lite lärare och undervisning etcetera är det ett riktigt vägval att göra som jag står stark i. Det är rätt och riktigt. Det handlar inte heller om något svek. Ser vi på många av de andra åtgärder som alliansen gör när vi talar om friheten för universitet och högskolor och på hur vi kan öka frihetsgraderna är det något som brukar vara mycket eftertraktat när man lyssnar bland personal ute på högskolorna till exempel. Jag tror att vi är helt inne på rätt linje i sammanhanget. Med den kritik du lyfter fram, , hade det varit klädsamt om jobbat igenom sitt budgetförslag och haft egna pengar som man lyft fram i sammanhanget. Det hade gett lite mer stuns i den kritik man framför. Vårt sammanvägda förslag från de fyra borgerliga partierna känns genomarbetat och tungt, och det ligger i linje med en tydlig vision för vad vi vill med universitet och högskolor framöver. Det känns betydligt mer stabilt än det spretiga alternativ som finns på vänsterkanten. 13 i (c): Kunskap och kreativitet är avgörande för både den mänskliga utvecklingen och hela samhällets utveckling. Målet för utbildningspolitiken, som hela alliansen och också stora delar av oppositionen har, är att vi ska vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Alliansregeringen var väl förberedd efter det arbete som gjordes i opposition med att se problemen som fanns i hela utbildningssystemet och att presentera förslag på lösningar. Det gav väljarna oss mandat att arbeta med. Därför har utbildningsområdet varit i fokus under detta första år och kommer att fortsätta vara i fokus. Vi såg var bristerna fanns och bestämde oss för att satsa på kvalitet genom hela systemet. På det sättet kan åter ta en plats som en av de främsta kunskapsnationerna. Vi ligger bra till, men vi ser på en rad områden att det finns en oroande trend. Att vända en utveckling som delvis befinner sig i sluttande läge är oerhört angeläget. Regeringen prioriterar därför fyra insatsområden. Jag ska nämna dem alla fyra och sedan gå in lite grann på vad som ligger bakom. Det första är självständigare lärosäten. Nästa är, precis som var inne på, en förbättrad kvalitet i högre utbildning. Vidare handlar det om utökade forskningsresurser och slutligen gäller det högskolor och universitet som attraktiva arbetsplatser. Vi har redan genomfört att universitet och högskolor själva utser sina styrelser. Det har ökat självständigheten, och det kommer betydligt mer. Den högre utbildningen ger möjlighet för varje enskild individ att förverkliga sig själv och sina mål i livet. Det är en investering man gör i sig själv med ett antal års studier på högskola eller universitet. Inom ett antal utbildningsområden har den kvantitetsökning som gjorts lett till alltför låg lärartäthet och alltför stora grupper. Vi ser också ett behov av att det anställs fler disputerade lärare. Därför satsar alliansregeringen på ökade resurser till förstärkning av kvaliteten inom utbildning på både grundnivå och avancerad nivå. I budgeten avsattes för att öka kvaliteten inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. I och med budget förstärks satsningen ytterligare med 240 miljoner på tidigare angivna områden men också på naturvetenskap och teknik. Det innebär att 360 miljoner avsätts för att öka kvaliteten på de utbildningsområden som har de lägsta resurserna per student. Tillträde till högre utbildning är viktigt ur många olika aspekter. Diskussionen har ofta berört breddad rekrytering och pedagogisk utveckling och att det är prioriterade områden. Det står regeringen för. Men vi ser det också som naturligt att högskolor och universitet själva tar ett större ansvar för denna utveckling. Därför har vi lagt fram förslaget att Myndigheten för nätverk och samarbete läggs ned. En annan satsning budget är en fortsättning på en satsning som gjordes i tidigare budgetar. Det gäller utbyggnaden av läkarutbildningen. Vi utökar med åtta nybörjarplatser vid universiteten i , , och och vid men också med 20 nybörjarplatser vid . Det innebär 330 helårsstudenter fullt utbyggt, och det är en stor ökning. Till det ska läggas den ökning som gjordes i tidigare satsningar. Från sida ser vi gärna att ytterligare något universitet kan prövas för läkarutbildning framöver. Forskningen är en annan oerhört prioriterad fråga om vi ska vara en kunskapsnation i en globaliserad värld där vi på olika sätt också stärker ställning. För att kunna ta den ledande positionen krävs ytterligare satsningar på forskning. Jag förstår inte riktigt den oro som finns över att allt inte har hänt . Det är faktiskt så att högskolor och universitet skriver på sina forskningsstrategier fram , och det är med dem som underlag vi måste arbeta fram den nya forsknings- och innovationspropositionen. Alliansregeringen satsar, förutom de som satsas enligt den tidigare propositionen, ytterligare som fördelas utifrån kvalitetskriterier till de högskolor och universitet som kvalificerar sig. Därefter beräknas resurserna öka med ytterligare . Det finns andra diskussioner på gång. Det gäller bland annat högskolemomsen som regeringen har tänkt titta på. Detta kan lösgöra ytterligare resurser för forskning. Det gäller också att se över möjligheten till avdragsrätt för donationer. Det framfördes tidigare av att resurserna till forskningen minskar. Vi kan se att det till stor del beror på en förändrad beräkningsgrund hos . Allt det jag har räknat upp är bara sagt om resurstilldelningen. Det viktigaste är ju, som flera talare har varit inne på, att det också handlar om hur man använder sina resurser.