prot · GV0939 · 2007-12-07 00:00:00 — 1 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle arbetsplenum börja . Voteringen kl. 9.00 skulle utgå. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:208 Till Interpellation 2007/08:208 Regelförenkling i företag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditionschef 2007/08:211 Till Interpellation 2007/08:211 Gömda kvinnor utsatta för våld av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang som inte går att flytta på och att det inte finns tid i kammaren. Integrations- och jämställdhetsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:212 Till Interpellation 2007/08:212 Könsmaktsperspektiv i kampen mot mäns våld mot kvinnor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang som inte går att flytta på och att det inte finns tid i kammaren. Integrations- och jämställdhetsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:215 Till Interpellation 2007/08:215 Jämställdhet i folkrörelsepolitiken av LiseLotte () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang som inte går att flytta på och att det inte finns tid i kammaren. Integrations- och jämställdhetsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:218 Till Interpellation 2007/08:218 Anställdas meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Till Interpellation 2007/08:226 Nedskärningar i exportfrämjandet och konsekvenser för småföretagen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. Till Interpellation 2007/08:228 Arbetslivsforskningen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden. Interpellation 2007/08:230 Till Interpellation 2007/08:230 Äldreomsorgen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. 3 § Svar på interpellation 2007/08:232 om utnämningspolitiken i praktiken 1 Statsrådet (): har frågat statsministern om denne avser att verka för att arbetar med uppföljning av utnämningspolitiken vad avser regeringens målsättningar om annonsering. Hon har vidare frågat om statsministern avser att se till att det i Statsrådsberedningen byggs upp kompetens för att undvika att konsulter behöver anlitas för rekryteringsförfarandet. Slutligen frågar hon hur, enligt statsministerns avsikter, rekryteringen av styrelse till de myndigheter som lyder under Statsrådsberedningen, Sieps och , kommer att gå till i den reformerade utnämningspolitiken. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I mitt ansvarsområde ingår frågor om chefsförsörjningen i statsförvaltningen. Det ankommer således på mig att följa upp regeringens målsättning om annonsering. Regeringen har inga planer på att i Statsrådsberedningen bygga upp kompetens i syfte att undvika att externa konsulter anlitas i rekryteringsförfarandet. Regeringen kommer ibland att välja att i sin helhet genomföra en rekryteringsprocess med stöd av tjänstemän i , ibland att därutöver även samarbeta med externa konsulter. Av budgetpropositionen , utgiftsområde 2, Statliga arbetsgivarfrågor, framgår att regeringen genomför en upphandling av externa leverantörer såvitt avser stöd vid chefsrekryteringar. Regeringen har inte för avsikt att avbryta den pågående upphandlingen. Myndighetschefer är anställda av regeringen. Det betyder att de är arbetstagare och därmed omfattas av arbetsrättsliga villkor. Styrelseledamöter i statliga myndigheter och ledamöter i nämnder är arvoderade uppdragstagare. Regeringen har inte för avsikt att annonsera efter ledamöter till statliga styrelser eller nämnder. 2 (): Ja, det är ändå lite överraskande, , att inte statsministern själv besvarar interpellationen eftersom den rör de myndigheter som sorterar under Statsrådsberedningen. Mot bakgrund av tidigare besked från om att det är varje departement som själv bestämmer hur och om statliga chefstjänster ska annonseras ut eller inte anser jag att det hade varit på sin plats om statsministern hade besvarat de frågor som jag har ställt om myndigheterna under Statsrådsberedningen. Jag vill också påminna oss alla om det som de borgerliga partierna gick till val på, när man skulle bryta den socialdemokratiska makthegemonin. Man ställde ut klara och tydliga vallöften om att den statliga utnämningspolitiken skulle reformeras i grunden. Mycket stora reformer utlovades. Det togs fram en särskild rapport. Den skulle ligga till grund för reformerna. Kravprofiler skulle upprättas. Det är i och för sig inget nytt, det har gjorts tidigare men ändå. Annonsering skulle genomföras när det gäller alla chefstjänster. Intressenter vilka nu de skulle vara skulle få nominera kandidater. Ett särskilt rekryteringsråd skulle inrättas. Fackutskotten skulle i öppna utfrågningar pröva kandidaterna. I rapporten, som i sig är en stark förvanskning av den verklighet vi har, sägs det att det långvariga socialdemokratiska maktinnehavet har lett till att har antagit många av enpartistatens klassiska kännetecken. Återigen : Denna rapport är en fantastisk läsning observera ironin. Det finns anledning, och jag kommer att fortsätta att tycka att det finns anledning, att lyfta fram denna rapport. Den retorik som fördes med de klara vallöftena har det inte blivit så mycket av i hanteringen därav rubriken på denna interpellation om hur det ser ut i praktiken när det gäller utnämningspolitiken. Resultatet har blivit att i budgetpropositionen står det att annonseringar ska bli mer regel än undantag när det gäller de högsta tjänsterna i den statliga förvaltningen. I tidigare debatter har sagt att det är varje departement som bestämmer hur man ska göra med annonseringen. Man ska anmäla till en särskild statssekreterargrupp vilka högre tjänster man vill annonsera ut. Men ska flertalet annonseras ut. Det står i budgetpropositionen. Hur ska man då följa upp målsättningen? Där kommer frågan om Statsrådsberedningens roll in i sammanhanget. Redan i starten blir det problem. När varje departement gör ett urval, vem håller då ordning på de tjänster som inte tillsätts? Ska de räknas av vid varje regeringssammanträde? Hur ska göra om kvoten är negativ ? Ska man tvinga departementen att annonsera mot deras vilja? Hur är statusen på den statssekreterargrupp som ska vara styrgruppen? den verkligen under ? Många frågor reses som vanligt när man har med att göra i de debatter vi har haft ett antal gånger. Det vore intressant att veta om det är som hanterar frågorna, . I detta anförande instämde (). 3 Statsrådet (): Det är trevligt att se att partigruppen är samlad i denna fråga och närvarande. Många frågor reses, säger . Ja, jag kan se tre frågor som reses i interpellationen. Kommer statsministern att verka för att arbetar med uppföljning av utnämningspolitiken vad avser regeringens målsättningar om annonsering? Det kommer vi att göra. Svaret är ja. Kommer statsministern att se till att det i Statsrådsberedningen byggs upp kompetens för att undvika att konsulter behöver anlitas för rekryteringsförfarandet? Där är svaret nej. Vi håller på med en upphandling runt detta. Den tredje frågan är: Hur kommer, enligt statsministerns avsikter, rekryteringen av styrelse till de myndigheter som lyder under Statsrådsberedningen, Sieps och , att gå till i den reformerade utnämningspolitiken? Där är svaret att när det gäller styrelser och nämnder har tanken aldrig någonsin varit att man ska annonsera efter dem, utan det är för myndighetschefer som har ett anställningsförhållande som annonsering är aktuell. Jag tror att ganska snabbt kan sluta sig till det om hon läser de dokument som finns i det här ärendet. är lite förvånad över att det inte är statsministern som dyker upp här i den här frågan. Det beror på att de frågor som ställer gäller övergripande frågor runt den här politiken, och där är det jag som har ansvaret. Den övergripande frågan här är huruvida vi ska annonsera efter ledamöter i styrelser och nämnder. Det är inte en fråga för statsministern, utan det är mitt ansvarsområde. Där har jag svarat nej. Det kommer vi inte att göra, och det har vi heller aldrig föreslagit. Sedan ger inte mycket för den rapport som alliansen tog fram. Det må så vara, men om studerar den lite noggrant ska hon finna att den bygger på rapporter från Statskontoret, rapporter från samt ett arbete från och ett antal internationella forskare. 4 (): Ja, det må vara hur det vill med underlaget för den där rapporten. Jag säger som jag brukar göra: Läs denna rapport! Den är mycket intressant att ta del av. Den visar att det mycket höga tonläge som fanns före valet har förbytts i någonting helt annat efter valet. Det är just det här som vi debatterar, . Vad var det för vallöften som ställdes ut från de borgerliga partierna inför valet? Det skulle göras rent hus. Man skulle reformera utnämningspolitiken i grunden. Det vi har sett efter valet är någonting helt annat. Det som har blivit resultatet i alla fall vi får väl se är att man helt har lämnat tanken på utskottsförhör av kandidater till chefspositioner i staten. Varför var det en sak som gällde före valet och en annan efter valet? För att återgå till exakt denna fråga, som också finns i min interpellation, kan vi konstatera att ett refererat från statsministerns pm presenterades det är grunden för många av de frågor jag ställer där just reformering av utnämningsmakten var det centrala. Där står det under punkten 7 att det behövs en förstärkning av personalresurserna inom . Det kommer dessutom, står det här, att behöva tillföras rekryteringskompetens till . Det är något som till stora delar saknas, säger statsministern. Själva syftet bakom detta skulle då vara att undvika att konsulter behöver anlitas för att sköta betydande delar av rekryteringsförfarandet. Man skulle också göra en inventering av vilken personal som fanns inom och vilken som skulle behöva tillföras för att möjliggöra ett professionellt rekryteringsförfarande. Uppenbarligen ansåg statsministern att denna kompetens inte fanns i . Han säger det dessutom väldigt tydligt. får vi höra att detta motsägs av i det svar som lämnas. Det finns inga planer på att bygga upp kompetens i i syfte att undvika att externa konsulter ska anlitas. Tvärtom, får vi höra . Just nu genomförs en upphandling av externa konsulter. Jag kan bara konstatera att statsministern alltså hade fel i det han sade om att det skulle byggas upp kompetens något som då enligt statsministern saknades i . Ska jag då tolka detta på det sättet att rekrytering i fortsättningen ska ske via externa konsulter? Vi återkommer till den frågan i nästa interpellation, om hur det där ska gå till i praktiken. Det finns fortfarande mycket stora oklarheter kring hur den statliga utnämningspolitiken ska genomföras i praktiken. Låt mig återigen konstatera att det är stora skillnader mellan vad som sades före valet och vad som sägs efter valet. har jag inte fått svar på min fråga, . Hade statsministern så fel i det han sade ? Är det verkligen som är helt och fullt ansvarigt för att se till att de här processerna fungerar på det sätt som nu säger? 5 Statsrådet (): Om jag börjar med den rapport som vi tog fram har vi genomfört eller håller på att genomföra samtliga förslag som fanns utom just när det gäller utskottsförhör runt rekryteringarna. Där finns det också det är det som vår utvärdering och vår fördjupade diskussion har visat en del konstitutionella utmaningar. Jag tycker att som ordförande i borde ha en viss förståelse för det. Vi är inte färdiga med den analysen. I övrigt kan jag säga att den utvärdering som vi har gjort visar att det finns kompetens på arbetsgivarpolitik och att det finns kompetens i Statsrådsberedningen som används som en resurs för de olika departementen. Dessutom har vi kommit fram till att det är mest kostnadseffektivt att köpa in de tjänster av mer speciell karaktär som kan behövas i vissa sammanhang från konsulter. Det trodde jag inte var någonting som skulle vara särskilt uppseendeväckande för , som själv har varit statsråd och, antar jag, svarat för ganska mycket upphandling av olika konsulter som departementschef. 6 (): är det ju inte fråga om vad jag gjorde som minister, utan det är fråga om vad och den borgerliga regeringen gör, nu när man har ansvar för att leda landet och ansvar för den statliga utnämningspolitiken. Låt mig då konstatera att det är mycket stora oklarheter i hur den borgerliga regeringen ska leva upp till det man lovade väljarna inför valet. Det har gjorts diverse pm, uttalanden och artiklar, som ju är en specialitet för denna regering, där man säger än det ena och än det andra. Men vad händer i praktiken? Vad resulterar alla dessa uttalanden och pm i? Vad blir resultatet? Det är ju det som är det väsentliga. Det är ju det vi måste värdera utifrån. Vad händer i praktiken? Annonsering av myndighetschefer kommer att bli mer regel än undantag. Det är ju det som har varit resultatet av vad den borgerliga regeringen har orkat prestera . Det står att läsa i budgetpropositionen. Det saknas mycket stora delar. Låt mig när det gäller annonsering konstatera att det inte sker som regel. Dessutom har man upptäckt att man behöver komplettera detta just med rekryteringsföretag. Det är svårigheter att hantera chefstillsättningar på det sätt som de borgerliga partierna sade sig vilja göra före valet. När verkligheten tränger sig på och man ska genomföra det man satt och fantiserade om blir det problem. Låt mig bara säga att man på s. 31 i denna skrift om att bryta den socialdemokratiska makthegemonin kan läsa vad det var ni föreslog. Låt mig säga att mycket lite av det som står där är gjort, . Det är vad ni gör i praktiken som ska värderas, inte vad ni säger. 7 Statsrådet (): har varit medlem i en regering vars utnämningspolitik präglades av slutenhet och väldigt dålig insyn i vad som hände. Det är en historia som jag förstår att inte gärna vill tala om. Det vi har gjort är att vi har gått igenom det här före valet. Vi har talat om vad vi ville göra. Vi har lagt om utnämningspolitiken. Vi har lagt om den mot ökad öppenhet, mot ökad transparens och spårbarhet. Vi upprättar kravprofiler på varje tjänst som blir ledig, som läggs i akten, som är möjlig att se efteråt. Man kan se om den person som fått tjänsten uppfyller de krav som ställdes från början. Vi har startat annonsering. Vi har, , uppfyllt de löften som vi gick ut med före valet. Det enda undantaget är och där pågår det fortfarande en fördjupad diskussion det här med öppna utskottsförhör. Det är nämligen inte helt trivialt att ska medverka till att tillsätta regeringens myndighetschefer när det är som ska granska regeringens arbete. Där finns en utmaning. Vi är förvånade över att det har gått så bra att genomföra de här förändringarna utan att göra det som vi sade före valet det handlar om möjligheten att också förändra sekretesslagen. Vi har faktiskt upprättat ett pm där vi går igenom punkt för punkt vad vi lovade och vad vi har gjort, där vi har bockat av detta. Jag ska se till att får detta pm, så kan vi återkomma och se vad tycker om de resultat som faktiskt har uppnåtts så här långt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:234 om allmänna handlingar hos rekryteringskonsulter 8 Statsrådet (): Då var det nästa interpellation, om utnämningsfrågor, från . Hon har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att försäkra mig om att alla rekryteringsfirmor följer det av mig utlovade kring de handlingar som lämnas in där. Jag vill inledningsvis göra ett förtydligande. Jag kan, som statsråd, naturligtvis inte lägga mig i myndighetsutövning mot enskild. Jag kan således inte heller utlova något i ett enskilt ärende. Däremot kan jag i generell bemärkelse uttala mig, vilket jag också gjorde i den av åberopade interpellationsdebatten. Det jag stöder min generella uppfattning på är ett avgörande i Regeringsrätten , målnummer 240-1995. Av detta framgår att intresseanmälningar i ett kommunalt tjänstetillsättningsärende ansågs som inkomna till kommunen och förvarade där även när de faktiskt funnits hos enskilt företag som haft i uppdrag att medverka i rekryteringen. Jag har ingen anledning att ifrågasätta den beskrivning av egna erfarenheter redovisar i sin interpellation. Uppdragsgivaren, i det här fallet genom departementen i fråga, har naturligtvis ett ansvar att klargöra rättsläget för uppdragstagaren i samband med ett uppdrag. Jag utgår från att varje departement vidtar de åtgärder som krävs för att korrekt information lämnas till uppdragstagare i ärenden av detta slag. Jag är för min del ändå beredd, herr talman, att ta initiativ till att klarläggande information om rättsläget avseende handlingars offentlighet sprids i . 9 (): Jag kan konstatera att statsrådet ger mig rätt i att rekryteringsföretag som agerar på statens uppdrag ska följa offentlighetsprincipen. Jag vill bara få ett klart och tydligt svar från om att min tolkning av detta är riktig. Bakgrunden till den här frågan och interpellationen är ju tidigare påstående i en debatt som vi har haft om utnämningsmakten och hur den borgerliga regeringen försöker sköta det här området. Då sade att de rekryteringsföretag som anlitas ska lämna ut ansökningshandlingar precis på samma sätt som myndigheterna. Efter den debatten tänkte jag: Det är väl bäst att kontrollera hur det här är. Är det verkligen på det sättet? Det visade sig att det inte stämde. Jag begärde handlingarna i två ärenden. Det ena gällde sökande till , och det andra gällde sökande till generaldirektörstjänsten på . I det ena fallet, när det gällde , fick jag ut handlingarna. I det andra fick jag det inte. säger statsrådet att han för sin del är beredd att ta initiativ till att klarläggande information om rättsläget avseende handlingars offentlighet sprids i . Det borde egentligen vara en självklarhet att kunskapen om offentlighetsprincipen finns i . Men det är väl bra att försöker se till att man är uppdaterad och vet vad som gäller enligt svenska grundlagar. Men hur blir det med informationen till de här anlitade rekryteringsföretagen? När ska de få veta vad det är som gäller? Är det i samband med upphandling av tjänsterna? Eller ska det ske på annat sätt? Detta är naturligtvis en väldigt aktuell fråga, särskilt mot bakgrund av, som vi fick höra säga tidigare, att man i just nu upphandlar den här typen av tjänster, nämligen tjänster från rekryteringsföretag. Uppenbarligen anser man jag kan inte tolka det som händer just nu på något annat sätt att egen personal, som sysslar med de här frågorna, enligt vad statsministern tidigare uttalat saknar den kompetens som krävs. Då är min fråga till : Vilket ansvar tar för att även rekryteringsföretagen ska få den här informationen om hur handlingar som gäller ansökningar till högre statliga tjänster ska betraktas? Vilket ansvar är beredd att ta för att även rekryteringsföretagen ska få denna kunskap? De här interpellationerna rör naturligtvis varandra. säger att han kan bocka av alla punkterna i det program som de borgerliga partierna gick till val på. Låt mig ändå säga att jag har väldigt svårt att se att det är fallet. När det gäller de så kallade öppna utskottsförhören som skulle genomföras tycker jag att det var en idé som inte var särskilt klartänkt, genomtänkt och analyserad. Detta borde ha stått klart även för och det tror jag också att det gjorde. är nämligen en mycket erfaren politiker. Han har suttit i denna kammare tidigare och har dessutom en erfarenhet som minister. Han har självklart en kunskap om att utskottsförhör på det sätt som då föreslogs naturligtvis inte skulle kunna komma att genomföras. 10 Statsrådet (): Jag tycker att det är väldigt bra att och andra riksdagsledamöter fullföljer granskande funktion och följer upp och ser att saker och ting fungerar också ute i verkligheten när riksdag och regering har beslutat olika saker. Det är, tycker jag, väldigt bra. Ett seriöst arbete belönas, och i det här fallet är det bra att det här uppmärksammas. Låt mig bara säga att informationen utåt nu går till så, i första hand, att rättschefen på tar upp det här med rättscheferna på samtliga departement. Den ansvariga statssekreteraren tar upp det med samtliga statssekreterare. Det är så det här fungerar i . Frågan var huruvida det här kommer att finnas med tydligt vid upphandling och i samband med uppdrag. Svaret är självklart att upphandlingen inkluderar den här förutsättningen. Det är en självklarhet. Det är samma sak som att den lagstiftning som gäller på det här området kommer att framgå vid varje enskilt uppdrag. Det tycker jag är en fullständig självklarhet. 11 (): Om nu tycker att det är en självklarhet att den här kunskapen och de här kraven ska finnas med i samband med upphandlingen av rekryteringsföretagen är frågan: Varför har detta i så fall inte tillämpats tidigare när man gjorde upphandlingarna i de aktuella ärenden som jag tidigare refererade till? Vad var det som gjorde att man inte ställde de kraven då? Bakgrunden till den diskussion som vi har, och jag, är att regeringen ville annonsera chefstjänster inom den statliga förvaltningen. Man upptäckte något efter att ha försökt ägna sig åt det som har betecknat som någon form av försöksverksamhet. Det stod nämligen ganska tidigt klart att man behövde komplettera detta med en rekrytering vid sidan om. Det var då rekryteringsföretagen dök upp. Varför ville man göra så, då? Jo, det var helt enkelt för att det, som har sagt och som har sagts i artiklar från de borgerliga partiernas företrädare, kanske fanns personer som skulle kunna vara aktuella för dessa tjänster och som inte ville söka eftersom det var offentligt. Det är det som är bakgrunden till att rekryteringsföretagen kom in i bilden. Man insåg och det är ingen nyhet för någon av oss att på den typ av topptjänster som detta handlar om kan det vara svårt att få de tillräckligt kvalificerade krafterna genom ett öppet annonseringsförfarande. Det var då rekryteringskonsulterna och företagen kom in i bilden. Min fråga har varit: Hur ska detta kunna hållas ihop så att det blir en hel process? Hur ska man kunna garantera öppenhet och spårbarhet om man kör två parallella processer på det sätt som den borgerliga regeringen nu har gjort? Man har uppenbara problem att få sin retorik från före valet att gå ihop med den verklighet som man nu möter. Ett av de företag som har anlitats och som inte heller lät mig få ut handlingarna säger på sin hemsida att en av fördelarna med att anlita just dem är att det är en konfidentiell sökprocess. När det gäller intresseanmälningar från personer ger man en tydlig försäkran om att personuppgifter hanteras konfidentiellt och inte ska lämnas ut utan den sökandes medgivande. På företagets hemsida finns också en intervju med en av de anställda som säger: Det vi sysslar med är konfidentiellt. De flesta av våra uppdragsgivare vill inte skylta med att de söker nya chefer, och kandidaterna vill inte avslöja att de funderar på nya jobb. Så gick det med öppenheten, spårbarheten och transparensen, ! Sedan har fått ansvar för den statliga utnämningspolitiken är tydligen devisen: Största möjliga sekretess ska ge bästa möjliga kandidater. Sedan står han här och anklagar mig och den tidigare socialdemokratiska regeringen för att ha ägnat oss åt att inte ha någon öppenhet. Det är mycket märkligt mot bakgrund av vad och den borgerliga regeringen just nu genomför. Men det räcker inte med detta. Det finns också en utredning det säger i alla fall om att man ska förändra sekretesslagen, så att man verkligen kan mörka vad man egentligen håller på med. 12 Statsrådet (): Jag ska svara på en annan fråga som ställde tidigare.