prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Alla i den grupp som har diskuterat de här frågorna säger sig vilja värna och vårda pensionsuppgörelsen. Med det sagt vill jag också säga att i det fall det är någon som är arbetsskadad har vi också arbetsskadeförsäkringar. Vi har tillsammans med parti kommit överens om att sätta oss ned och tala om fortsättningen på att trygga, värna och vårda pensionsuppgörelsen. De samtalen upplever jag som mycket bra. Min ambition är att vi ska fortsätta på det som Genomförandegruppen har inlett och det som ligger bakom pensionsuppgörelsen. Vi ska fortsätta med en kontrollgrupp där vi ska diskutera de frågor som rör pensionerna. 68 (): Det är bra att man värnar pensionsuppgörelsen och att den ligger fast. Det är också viktigt att de människor som har gått in i vårt pensionssystem med förtidspensioner och garantipensioner vet att det som man har slagit fast gäller den dagen de behöver det. Det är klart att vi har arbetsskadeförsäkringar. Men det ligger inte till underlag för förtidspensionen och sedan till ålderspensionen. Jag tackar så mycket för svaret. Det är bra att vårdar pensionsuppgörelsen. Den vårdar också vi. 69 Statsrådet (): När det gäller unga som går in i en förtidspension utan inkomst, eller med en mycket låg inkomst, finns det möjlighet att med till exempel bostadstillägget hjälpa dessa att få en bättre situation. I budgetpropositionen skriver regeringen att när ekonomin så tillåter kommer vi också att se över den möjligheten. 70 (): Regeringen leker med oss plusjobbare, säger , som blir av med sitt arbete när regeringen nu slopar merkostnadsersättningen till kommunerna. Efter en lång arbetslöshet fick han åter göra nytta i samhället, och framför allt kunde han leva på en egen lön. Chanserna att i en glesbygdskommun hitta ett nytt arbete är inte lysande. Förtidspension eller socialbidrag är vad som verkar återstå för en person som vill fortsätta att arbeta, och därför är hans besvikelse stor. Ekonomin i de svenska kommunerna är stark tack vare ekonomiska politik, men situationen är inte densamma i hela landet. Många mindre kommuner i glesbygden har fortfarande bekymmer med att få ekonomin att gå ihop. När statsbidragen minskar kommer de inte att kunna behålla plusjobben. Min fråga till finansministern är därför: Varför vill regeringen genom indragning av detta bidrag försätta många äldre i en hopplös situation? 71 Finansminister (): Det är bra att ställer den här frågan. Låt mig vara tydlig: Vi anser inte att plusjobb är en bra åtgärd. Vi är övertygade om att när den utvärderas kommer det att visa sig att den precis som andra liknande åtgärder inte har haft någon större effekt på sysselsättningen. De personer som deltar i programmen får ofta inte möjlighet att skaffa sig någon kompetens eller någon erfarenhet som gör dem mer attraktiva på arbetsmarknaden. Vi vet från tidigare erfarenheter att kommunerna ofta har använt den här typen av åtgärder för att balansera sina egna vikarieprogram. Detta är orsaken till att vi är skeptiska till plusjobben, och det var därför vi gick till val på att vi ville plocka bort dem. har vi fått en kostnadsutveckling som gjort det nödvändigt att vidta åtgärder. Det är ju inte så att vi tar bort plusjobben; vi ger 100 procents ersättning till de kommuner som har plusjobb. Om kommunerna har hanterat det här på ett rimligt sätt bör de kunna behålla de plusjobbare de har. Det är ju bara merkostnadsersättningen som försvinner. Jag anser alltså att vi har gjort en väl avvägd bedömning här. Alternativet hade varit att ta bort det särskilda anställningsstödet, som ju riktar sig till dem som står väldigt långt ifrån arbetsmarknaden. Det hade inte varit motiverat. 72 (): Bland plusjobbarna finns många långtidssjukskrivna med viss arbetsförmåga kvar. De vill och kan göra en insats i samhället, men de konkurrerar inte om de nya jobben med yngre personer. När regeringen dessutom kraftigt minskar bidraget till komvux kan de heller inte skaffa sig bättre kompetens den vägen. För regeringen handlar det här inte om speciellt stora pengar, men för små kommuner, som och hemma i mitt eget län, handlar det om väldigt mycket. Merkostnadsersättningen handlade om vägledning och kompetensutveckling av plusjobbarna för att ge dem en möjlighet att hitta varaktiga jobb. har regeringen tagit bort den här möjligheten för många, och min fråga blir därför: Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att de äldre som tvingas gå från plusjobb inte ska hamna i öppen arbetslöshet? 73 Finansminister (): Det är ju i princip detta vartenda statsråd i den här regeringen ägnar praktiskt taget varje minut av sin tjänstetid åt: att arbeta med hur vi ska få upp sysselsättningen. Det handlar inte minst om de äldre. Vi inför ett jobbavdrag som gör det väsentligt mer lönsamt att arbeta. Vi gör riktade sänkningar av arbetsgivaravgifter, till exempel för äldre. Vi har lagt fram ett förslag om hushållstjänster. Vi gör en mycket stor satsning på offentlig välfärd. Det handlar om nästan 10 miljarder de kommande tre åren. Sammantaget innebär dessa åtgärder att vi får mer trygghet och fler jobb. De flesta bedömare räknar nu med att vi har en mycket stark utveckling, där våra åtgärder bidrar med en sysselsättningsökning på mellan . Det är klart att vi då tycker det är rimligt att balansera ned arbetsmarknadspolitiken. Det är inte på toppen av en högkonjunktur när tillväxten i svensk ekonomi är som vi ska bygga ut arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken är viktig, men det är när det blir svårare på arbetsmarknaden och människor behöver stöd som vi ska använda oss av den. Jag har svårt att se att man kan behöva mer än 100 procents ersättning. Vill man i kommunerna ta sitt ansvar för de här människorna kan man göra det, och det tror jag också att man gör i de flesta kommuner. 74 HANS (): Vi har ju hört talas om skånska resa. Till den kan vi nu lägga skånska resa. Socialminister var i i går, och vi hade också en interpellationsdebatt här för någon tid sedan när vi pratade om Bjäresystrarna. Socialministern har besökt Bjäresystrarna i och Skånekirurgin i . Min fråga är: Vilka erfarenheter drar socialministern av mötena med Bjäresystrarna och Skånekirurgin i med anledning av avskaffandet av stopplagen och det glädjande inrättandet av en startlag? 75 Socialminister (): Tack, , för den frågan! Mycket riktigt var jag i går i valkrets och träffade Bjäresystrarna, som är enda exempel på en privat driven distriktssköterskemottagning. Det är två erfarna systrar som har arbetat länge inom den offentliga vården och har rik erfarenhet från den verksamheten och som har övergått till att driva det här i privat form med avtal med . Det som de angav som den allra största skillnaden var korta beslutsvägar, en möjlighet att bättre anpassa sig till den efterfrågan som finns på patienter, att kanske träffa patienterna efter kontorstid och att finnas där om en person behöver komma i kontakt med distriktssköterskan . De upplevde själva ett betydligt större mått av arbetsglädje än de gjorde inom ramen för den offentliga vården. 76 HANS (): Socialminister är även fortsättningsvis välkommen till . I det pressmeddelande som har gått ut sägs det bland annat att privata vårdföretag ökar mångfalden i vården. Bjäresystrarna är ett konkret och tydligt exempel på det. Min ödmjuka följdfråga till socialministern är: Hur kan vi ännu bättre och ännu mer sprida den typ av berättelser som Bjäresystrarna och Skånekirurgin i utgör i relief mot att den rätt dåliga stopplagen avskaffas och vi är på väg mot ett inrättande av en startlag? 77 Socialminister (): Jag tror att den tid måste vara över när vi för en diskussion där vi ställer offentligt mot privat. Vi måste i stället få en diskussion om hur vi förbättrar kvaliteten och tillgängligheten inom den svenska hälso- och sjukvården. Det är dit startlagen syftar att vi ska kunna få en koncentration på kvalitetsfrågorna. Det finns ett stort intresse för Bjäresystrarna, och Skånekirurgin också för den delen. Det är många som kommer och tittar och många som intresserar sig för detta. Jag tror att en av de positiva effekterna på startlagens tillkomst är att vi signalerar från regeringens sida dels att besluten hamnar där de hör hemma inte på nationell nivå utan nere på regioner och landsting dels att vår uppgift inte är att sätta käppar i hjulet för väl fungerande verksamhet. Vår uppgift är i stället att uppmuntra fler initiativ där huvudmannaskapet spelar mindre roll men där ideella idéburna verksamheter och privat verksamhet och offentlig verksamhet tillsammans kan utveckla svensk hälso- och sjukvård. 78 (): Min fråga går till miljöminister . Jag hoppas att miljöministern delar min uppfattning att vår tids största miljöutmaning handlar om människans påverkan på klimatet. Jag kan konstatera att trafiken är en stor bov i dramat med sina stora växthusgasutsläpp. Vi måste därför få fler att resa smartare, det vill säga resa tillsammans och kollektivt. Jag vill därför fråga ministern om han verkligen delar den borgerliga regeringens uppfattning att de eventuella medel som man får in om man inför trängselskatter igen i bara kommer att kunna användas för vägar. Är det så smart? 79 Miljöminister (): och jag är helt överens om att klimatfrågan är i särklass den största miljöfrågan, och dessutom en av de största frågorna över huvud taget. Trafiksektorn är mycket riktigt den stora frågan för svensk del. Det är där vi har den stora delen utsläpp av växthusgaser. Det är där vi måste åstadkomma den stora förändringen. Det kommer att behövas mycket stora trafikinvesteringar, både i och i andra delar av landet. Det kommer inte bara att handla om de pengar som kommer från trängselskatten. Det kommer också att behövas andra investeringar. Det är självklart att alliansen och jag står för de besked vi har gett. Det är bra om pengar som kommer in, från till exempel trängselskatten, används för nödvändiga väginvesteringar som behövs för att klara framkomligheten i . Men därtill kommer det att göras andra stora investeringar som också kommer att gälla kollektivtrafik. Det är ett helt system som byggs. 80 (): Tack för det luddiga svaret. Jag måste få ställa en fråga till ministern, som är centerpartist: det inte där särskilt viktigt att vi, i en storstad som , gör investeringar i kollektivtrafiken för att den verkligen ska bli tillgänglig för fler, för att den ska gå tätt och rätt och för att den ska vara snygg och trygg så att fler vill åka? Då krävs det också mer pengar. Kan man då säga att de trängselpengar som vi kommer att få in ska gå till att bygga nya vägar och Förbifart ? Kommer inte det att generera ännu mer växthusgaser i vår region? Jag vill avsluta med att ställa frågan igen: Är det så särskilt smart? 81 Miljöminister (): Om världsbilden är luddig, i det här fallet i föreställning om hur investeringarna går till, verkar alla svar som är klara och tydliga luddiga. Sanningen är helt enkelt den att det inte bara är pengarna från trängselskatten som kommer att investeras i trafiksystem. Det är mer pengar. Det är ett paket som förhandlas fram där det också kommer att göras satsningar i kollektivtrafiken. En del som vi diskuterar mycket just nu är hur vi ska få fram ytterligare spårkapacitet från och söderut. Det kommer att krävas stora investeringar för att öka kollektivtrafiken. Det kommer att behövas stora investeringar inom , och det förbereds. Det är en rad olika parter som bidrar. Försök inte låtsas att det bara är en enda källa, trängselskatten, till en enda investering, det vill säga vägar. Det är en helhet där vägar ingår men också kollektivtrafiken, och det handlar om en stor utbyggnad av kollektivtrafiken. 82 (): Europeiska unionen fyller , och de forna fiendeländerna på kontinenten, som började väva ihop ett samarbete för fred och frihet, handel och utveckling, har kunnat se omvälvande resultat. Vi krigar inte i längre. Vi gräver inte ned oss i skyttegravar eller bakom järnridåer, utan vi samarbetar för gemensam säkerhet, en bättre miljö, mot grov brottslighet och terror och så vidare. EU är på något vis humlan som flyger och stångar sig märkvärdigt ofta fram till vettiga och kloka beslut trots att alla måste vara med, vilket jag tycker känns som en EU-devis. För att kunna välkomna fler länder och få ett effektivare beslutsfattande är det nödvändigt med ett nytt fördrag som för ihop de tidigare fördragen. Det är nödvändigt för att vi ska kunna utvidga EU och ta in fler länder i den här gemenskapen. Några länder sade nej, och funderar vi på hur vi ska lösa detta. Hur bedömer Europaministern läget? Var kommer kompromissen att hamna? Blir det ingenting? Kommer vi att köra som vi gör nu? Eller blir det ett fördrag som ansluter till det härad där man velat komma fram? 83 Statsrådet (): Tack för frågan. Jag tycker att det var en vacker inledning. Frågan ligger väldigt öppen. Det har inte påbörjats några förhandlingar om det konstitutionella fördraget . Men det har lyfts från frysen till frysfacket. Förhoppningsvis kommer det ut i värmen igen också. Den diskussionen har precis påbörjats. Det tyska ordförandeskapet har frågat alla länderna hur de ser på frågan väldigt övergripande. Tycker man att man ska utgå från det fördrag som ändå alla länder kom överens om? Två länder har förkastat det i folkomröstningar men 18 har bekräftat det, och flera andra länder stöder det. Eller vill man börja om från början? Vi i har meddelat att vi tycker att det var en bra kompromiss. Vi ser gärna att så mycket som möjligt av den är kvar. Sedan kommer steg 2, och där är vi inte riktigt . Hur ska vi gå vidare när vi har kartlagt vad länderna tycker? Det är en öppen fråga om man kommer att klara av att gå vidare. Det finns problem kring den här frågan i många av medlemsländerna. Det kommer att göra det svårt att gå vidare. Det är svårt att bedöma. Jag delar helt uppfattning att vi behöver ett fördrag för att kunna gå vidare med ett effektivt, demokratiskt och utvidgat EU. 84 (): Vi kommer ju att diskutera den här frågan djupare i det svenska parlamentet, i våra utskott och i andra länders parlament. Jag tycker att det är väldigt bra med det goda samarbetsklimat som vi hade med den förra regeringen och som vi har med den nya regeringen när det gäller hur vi diskuterar våra frågor i . Det finns en del förslag i debatten som vi nu börjar närma oss. Ordet för långt. Det kanske är bättre att kalla det för vad det är, ett fördrag. Ska vi verkligen ha en gemensam EU-hymn? Ska vi minska några avsnitt? Jag tror att det kan vara en lämplig väg att gå. Vad säger ministern? 85 Statsrådet (): Precis som säger, finns det lite olika förslag som förts fram i debatten. I huvudsak kommer de från individer, inte så mycket från regeringar. nämnde några av de här förslagen. Det finns några andra. Vi i regeringen har inte riktigt landat där . Vi har precis inlett en diskussion för att ta fram några synpunkter som vi har. Sedan kommer vi naturligtvis att stämma av dem enligt alla konstens regler med för att om möjligt få fram en så bred samsyn om detta som möjligt. Jag hoppas att det kan ske så att vi kan få ett brett mandat för att ska kunna agera här. Men än så länge har vi i regeringen inte landat riktigt i de här frågorna. Vi tar till oss de diskussioner som finns. Vi tänker och funderar och har precis påbörjat en diskussion. skolverksamhet i privat regi 86 (): Jag vill ställa en fråga till socialminister som svarar på allmänpolitiska frågor. diskuterar nu en svensk kommun att lägga ut hela sin kommunala skolverksamhet, det vill säga från förskola till gymnasium, på ett privat företag. Den diskussionen pågår i kommun. Den ligger i , län som är socialministerns och mitt hemlän. är jag intresserad av att höra hur socialministern, i ett regeringsperspektiv, svarar på den fråga som jag vill ställa. Hur ser regeringen på den diskussion som pågår i kommun? Välkomnar regeringen en utveckling där man kan föra över hela den kommunala skolverksamheten till en enda privat huvudman? 87 Socialminister (): tar upp en fråga som vi har att behandla . Jag har aldrig hört någon liknande propå eller diskussion i någon annan kommun. Det här ställer saker och ting på sin spets. Vi kan konstatera att det som kommun vill göra, eller säger sig vilja göra jag vet inte om de har fattat några beslut än så länge inte är i enlighet med dagens skollagstiftning. Kommer de in med en sådan förfrågan ska den naturligtvis prövas. Jag ställer mig själv skeptisk till det här eftersom jag tror att det är bra med mångfald inom . Lägger man ut skolverksamheten på entreprenad på en och samma huvudman kommer den mångfalden inte att existera för de barn som växer upp i . 88 (): Jag vill tacka för det svaret. Jag noterar att socialministern å regeringens vägnar är tveksam till just den diskussion som förs i kommun. Jag tror att skolminister har sagt nej till den här tanken. Jag hoppas att det är en linje som regeringen kan ställa sig bakom, för det krävs en lagändring för detta. Ska jag tolka detta som ett löfte från socialministern å regeringens vägnar att det inte blir någon lagändring i den här frågan? 89 Socialminister (): Det här är en fråga som får prövas när en ansökan eventuellt kommer in. Jag konstaterar att det här inte är i enlighet med dagens lagstiftning, och jag tror att det skulle vara väldigt svårt att få det här genomfört. Kommer det att bli ett ärende ska det beredas som andra ärenden, men jag tillåter mig alltså att ställa mig skeptisk till detta. Det pågår stora förändringar inom svenskt skolväsende. Stora förbättringar har presenterats av regeringen, och jag tror att de ligger i linje med vad skolungdomar och skolbarn i efterfrågar och vad föräldrar önskar se för det uppväxande släktet. Skolan är väldigt viktig, och därför måste vi alla se till att vi får den att fungera så bra som vi någonsin kan. 90 (): Jag har en fråga till socialminister . Det är en liten fråga, men ack så viktig för den grupp den berör, nämligen de ungdomar som går i den skolform vi benämner gymnasiesärskolan. När våra ungdomar slutar årskurs 9 och tar steget in på gymnasiet får de det så kallade studiebidraget, medan den här andra gruppen, som går på särskolan, får ett så kallat förlängt barnbidrag. Att befinna sig i fasen , alltså vara i de övre tonåren, och få så kallat förlängt barnbidrag känns ju inte riktigt rätt. Jag undrar om socialministern har för avsikt att ändra den här benämningen. 91 Socialminister (): Det här ärendet ligger som bekant inte inom mitt ansvarsområde, och tyvärr räcker inte min kunskap till för att förklara varför situationen ser ut som den gör. Utifrån det sätt som detta beskrivs kan jag hålla med om att det låter konstigt, men kanske finns det en förklaring till detta som är god. Jag får nog ändå avstå från att här ge ett svar, men jag lovar att återkomma med ett besked via så att de får förklara hur det ligger till och om eventuella planer på förändringar föreligger. 92 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi tackar socialministern för det sista svaret. Vi tackar också övriga statsråd för närvaron och er ledamöter som har bidragit till frågestunden. Frågestunden är därmed slut för . 4 § (forts. från 2 §) Debatt om aktuella frågor i EU-samarbetet 93 (): är medlem av Europeiska unionen . I mer än har vi varit med och utvecklat vår del av världen, , i fortsatt riktning mot fred och frihet, en gemensam marknad, ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling och så vidare. Jag är som människa och centerpartist mycket glad över att som EU-medlem deltar i detta stora fredsprojekt. Folkomröstningen var rätt jämn, men utslaget var tydligt, och allt fler i vårt land bejakar det svenska medlemskapet, vilket är glädjande. hade vi i många sekel ständiga, blodiga krig mellan länder, där även flitigt deltog för länge sedan, med det lidanden och människoutrotningar som en dyster final. Jag säger final, och jag hoppas verkligen att vi är mitt uppe i en ny tid med fred i stället för krig och med dialog och utveckling i stället för låsta skyttegravar och stängda gränser. Jag tror att det är så! Visst har det förekommit konflikter, inbördeskrig och tragedier i också, men det har skett ett oerhört starkt trendbrott jämfört med tidigare, och den i särklass viktigaste orsaken är det samarbete som sker genom det EU som omfattar allt fler av länder. är 27 länder med närmare 500 miljoner människor med i EU, och ett antal länder köar för att få vara med. De statsmän som bildade mellan de forna fiendeländerna i mitt gjorde ett storverk som lade grunden till det alltmer samarbetande som vi är mitt uppe i. Vår generation har ansvaret för att bygga vidare på den grund som lades då, och vår diskussion handlar om hur vi ska göra detta eller ej, utan i stället börja om från början igen, som några av oss vill. har utifrån sitt bejakande av EU lanserat begreppet smalare men vassare, vilket är en mycket bra formulering. Vi ska utveckla och EU tillsammans med övriga medlemsländer, men vi ska koncentrera samarbetet till sådana områden som verkligen kräver ett gränsöverskridande arbete. Det är glädjande och en framgång att devisen smalare men vassare nu är hela regeringens och har stark förankring även i andra partier. De olika fördrag som reglerar EU:s arbete är mycket viktiga. Det är uppenbart att de befintliga fördragen behöver sammanföras till ett nytt fördrag och utvecklas en del, och detta har också gjorts i det förslag till konstitutionellt fördrag som har utarbetats och godkänts av 27 regeringar och ratificerats, godkänts, av 18 länder. Eftersom fördragsändringar kräver att alla länder bejakar detta, och några i folkomröstningar sagt nej, pågår nu inom EU en process för att hitta en lösning. EU påminner ju ibland om humlan som flyger, och med de enhällighetskrav som råder borde det inte gå så pass bra som det har gjort att komma fram till beslut, men det har faktiskt fungerat . Det är uppenbart att ett EU med 27 länder som välkomnar många fler måste förenkla sitt beslutsfattande, och liksom en mycket bred majoritet i har accepterat det nya fördraget, även om det naturligtvis inte är precis så som det skulle ha varit om vi fått bestämma själva. I ett samarbete behöver man ge och ta och kunna kompromissa. ska nu försöka hitta en väg framåt för att få i gång fördragsprocessen. Det finns en del olika tankar om detta. Det är självklart viktigt att utifrån sin grundposition kan aktivt bidra både till att processen kommer i gång och även till hur innehållet kan förändras. Säger några nej får man ta till sig det och inte förkasta det utan justera och diskutera så att man kan komma samman. är för ett öppet och ett EU som välkomnar människor och länder. Vi tror på en allt friare handel, på ekonomier som kommer alltmer i takt med varandra och på en i ordets verkliga mening alltmer gemensam arbetsmarknad. Det finns dock fortfarande stora obalanser inom EU:s länder, och bland annat därför motsatte sig liksom en folkmajoritet en svensk anslutning till valutaunionens tredje steg, det vill säga att euron skulle ersätta kronan. Vartefter som den ekonomiska utvecklingen blir allt jämnare fördelad inom EU, med ömsesidig nytta för alla medlemsländer, får vi kanske ta upp denna fråga till diskussion igen. Den är dock inte aktuell under innevarande mandatperiod. En del av de här debatterna brukar handla om att några partier fortfarande har stämmobeslut på att ska lämna det EU-samarbete som omfattar huvuddelen av och som ständigt växer, något som inte ens bejakas av en rätt samlad vänsterrörelse i och en miljörörelse. Det vore tragiskt, tycker jag, för både , och om så skulle ske, och den diskussionen känns rätt trist. Vi har ett under mödosamt uppbyggt fungerande och växande gemensamt samarbete för fred och konfliktbekämpning i , för ekonomisk utveckling, för krafttag för en bättre miljö och för bekämpning av grova brott och terror. Låt oss inte spela rysk roulett med framtiden genom att vilja upplösa EU och börja om på ruta ett igen. Låt oss slå vakt om och vår europeiska union, och låt oss tillsammans utveckla och förbättra den. 94 () replik: