prot · GV0938 · 2007-12-06 00:00:00 — Här går det ju en röd tråd. Det handlar om det engagemang som har haft det är också brett. Det är bistånd, handel, folkligt utbyte och annat. Och det är konsulärt i den mån det behövs emellanåt. Där drar vi nu oss ur vad gäller biståndet. Då kan man också se helheten här. Eftersom just den här delen inte kommer att behandlas i nästa betänkande är det intressant att se kopplingen till att vi nu också ganska snabbt lägger ned vår ambassad i . Då kan man, precis i den anda som diskuterar här, fråga sig: Hur tar vi till vara svenska intressen i internationell samverkan? Vi har haft en biståndsnärvaro. Vi har haft ett handelssamarbete. Och vi drar oss ur biståndet för att vi kanske tycker att det gör bättre nytta någon annanstans. I det sammanhanget är ju en ambassad så oerhört viktig när det gäller att vara ett slags vägledare för svenska intressen som vill in i . Men även för de nicaraguaner som söker sig till är det en referenspunkt. Jag förstår inte riktigt hur saker och ting hänger ihop. kan jag tycka att de 4050 miljoner vi diskuterar vad gäller ambassadnedläggelser egentligen är en väldigt liten budgetpost i statens stora budget. Men det kan få väldigt stora konsekvenser. är nog ett sådant exempel. Jag skulle vilja höra kommentar till detta. 126 () replik: Tack för instämmandet! vet både och jag att det finns gamla försyndelser från tidigare regeringar. Vi kan inte leva med ett evigt underskott, och förväntar sig inte att jag skulle gå emot majoriteten i utskottet i det här ärendet. Men jag tycker att vi skulle kunna vara överens om att försöka få upp det här ärendet på bordet och få ett reellt resonemang om det. För här är det faktiskt så att jag kan avslöja en oerhörd hemlighet, en förskräcklig hemlighet: Jag är inte alltid överens med regeringen. Jag är inte ens en gång alltid överens med mig själv. Men i det här avseendet är jag absolut överens med mig själv. Det har intresserat mig hela livet att se verksamheter internationellt, inte enbart ur statens perspektiv. Jag begriper inte varför vi alltid säger: stänger vi därför att nu är vi inte där som svenskar längre. Det är kanske i stället så att svenskt styre är starkare än när vi byggde ambassaden. Ändå lägger vi ned den. Men, som sagt, det vore väl om det här inte slutar med bara en debatt mellan och mig utan att vi i stället försöker få upp frågan på bordet. Sedan kan jag bli väldigt trött på de här Dacreglerna som man alltid får i halsen. Jag säger som jag sade i mitt lilla anförande: Vi är väl inte till för dem, utan de är väl till för oss. Sedan vet jag att det finns risker när man börjar hantera Dacregler. Men vad är bistånd om inte att finnas kvar i till exempel ett afrikanskt land där aids skördar offer i en omfattning som ingen av oss kan föreställa sig? 127 () replik: Vi är också överens om att vi inte alltid är överens med regeringen. Det är helt klart. Jag tackar naturligtvis ja till att diskutera det här för framtiden. Det kan vi självklart göra. Jag tycker också att det är oroväckande när man ser vilka konsekvenser det här har. Jag tror att alla vi riksdagsledamöter har fått ett brev från ambassadör. Jag vet också att har haft samtal med utrikesminister i . Det är ett land med 90 miljoner invånare. Många svenskar har filippinsk bakgrund. Jag tror att det är 17 00020 000 som bor i med filippinsk bakgrund. Men det är också allt fler svenskar som söker sig dit. Det är tre svenskar anställda på ambassaden i . Den lägger vi ned, i ett land som går i en rasande takt ekonomiskt. Jag ska inte säga att det är en regional stormakt, men det är ett land med snart 90100 miljoner invånare. Där ska vi släcka ned. Vi ska hala ned den svenska flaggan och kanske hissa upp den på något honorärkonsulat eller något sådant. Jag saknar ett helhetsperspektiv kring de här frågorna, och det är jag gärna med och diskuterar. håller jag framför allt i biståndsfrågor. Men jag tror att det är viktigt att vi framöver ser över de här sakerna. Det är klart att det släpar efter, 4050 miljoner i underskott. Men nog skulle det kunna hanteras i en budget som har ett sådant överskott som regeringens budget har . Jag måste säga att jag inte riktigt förstår hur man inte kan utverka svenska intressen står på spel. Då måste det kanske vara motsatsen i stället, att man inte tycker att det här är så pass viktigt. Det brukar ju vara så i statens budget att tycker man att någonting är tillräckligt viktigt kan man ta fram resurserna. 128 () replik: Detta skulle naturligtvis ha kunnat hanteras tidigare av en tidigare regering. När säger att han inte alltid är överens med regeringen menar jag att det måste vara en retroaktiv bekännelse i det här avseendet för vidkommande. Men jag är alltså helt överens med om detta. halar flaggan och finns kvar. och ska tävla om order i landet. Vem tror vi vinner? Men det är kanske inte det som är det primära i den här debatten. Vi har alltså en tsunamikatastrof. Jag har nämligen varit på en jättekonferens i om hiv/aids. Jag har med mig detta hem, precis som nu har med sig hem. Det är fruktansvärda katastrofer som drar över med hiv/aids. 33 miljoner är smittade. Och så säger vi: Vi har ingen verksamhet. Det tycker jag är lite upprörande. Jag tycker att vi ska se till att vi har verksamhet och inte stänga ambassader utan finnas där när vi talar om internationell samverkan. Jag menar, precis som , att vi i det långa loppet måste inse att vi i en globaliserad värld har råd. 129 HANS (): Vi har diskuterat betänkande UU1 om utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Det är ett betänkande där det i stort har rått enighet i utskottet. Det enda område där det har funnits oenigheter har varit finansieringen av , där regeringen ursprungligen föreslagit en minskning av anslaget med 5 miljoner. anser att , som erkänt oberoende freds- och forskningsinstitut, bedriver ett arbete som är av avgörande vikt. Genom sin årsbok, sin hemsida, sina konferenser med mera bedriver man ett aktivt arbete runt freds- och nedrustningsfrågorna som inte kan underskattas, i synnerhet inte i då världen går mot upprustning och fredsfrågorna fått en alltmer undanskymd roll. Det är oroväckande i sammanhanget att fem av sju partier i denna riksdag ställer sig bakom den nya EU-konstitutionen där man skrivit in att medlemsländerna ska rusta upp, stärka sin militära kapacitet. vill i stället se att tar på sig ledartröjan när det gäller global nedrustning. Behovet är stort av länder som vågar gå före och lyfta fram nedrustningsfrågorna. Det är dock positivt att regeringen har börjat ge signaler om att man har ändrat sitt förslag, men oron kvarstår över att regeringen sjabblar med anslagen till en viktig institution. Verksamheten gynnas inte på något sätt av att det finns frågetecken runt den framtida finansieringen, och det är avgörande att dessa frågetecken klargörs på ett långsiktigt och förutsägbart sätt. Utgiftsområde 5 är kanske inte det område i budgeten där det råder störst kontroverser. fick vi knappt någon debatt i kammaren på området. råder det enighet om fördelningen och omfattningen av anslagen, och det saknas reservationer. Trots detta har nu ägnat åt att debattera detta kortfattade betänkande i denna kammare. Jag tycker att det är relevant i sammanhanget att fråga sig hur utskottets majoritet prioriterar. För som man lägger ned tid och kraft på detta betänkande, där vi i realiteten är eniga, har man aktivt valt att inte behandla frågor och motioner som rör avgörande frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. På utrikesutskottets kansli samlar nu ett stort antal motioner damm efter att en bred majoritet i utskottet har kört över och beslutat att skjuta diskussioner om mänskliga rättigheter . Jag tycker att det är ett demokratiproblem att de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna aktivt valt att inte behandla motioner som man inte uppskattar för deras innehåll. Men ett än större problem är att på områden som förtrycket av de etniska minoriteterna i , de tusentals politiska morden i , hoten mot demokratin i och övergrepp på de ockuperade områdena väljer den breda utskottsmajoriteten tystnaden framför att vara en aktiv och klar röst för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag vill därför utnyttja detta tillfälle att lyfta fram starka kritik mot utskottsmajoritetens prioriteringar och beslut. För jag tycker ärligt talat att det är ganska pinsamt att de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna hellre tar en debatt om det här betänkandet än en debatt om avgörande frågor som mänskliga rättigheter och demokrati. 130 (): hade jag möjlighet att besöka tillsammans med ett antal andra riksdagsledamöter, bland annat som sitter med här i kammaren . Vi kom från skilda politiska kulörer. Det var mycket intressant att på plats se hur bland annat med hjälp av de medel som vi fördelar genom utgiftsområde 7 har skaffat sig en mycket god position i världen och ett gott rykte. Därmed har vi också en god förhandlingsposition i olika frågor som kan vara känsliga för vissa länder att diskutera, som korruption, mänskliga rättigheter, etcetera. Men det här goda ryktet är förstås inte något nytt, utan det bygger på det har byggt upp . Det är viktigt att vi anstränger oss för att behålla det, i synnerhet nu när vi ingår i EU och är mer anonyma i FN-sammanhang. Under årets generalförsamling var det som framförde de synpunkter som EU-länderna gemensamt kommit fram till. hade därför egentligen ingen anledning att förlänga de redan långa inlägg som kom i diskussionerna där. Men varför poppade då , , med flera upp som gubben i lådan och inte vi? Vi måste inte vara tysta bara för att EU:s ordförandeland redan talat. Den svenska rösten i världen kan rymmas även inom gällande regelverk. kommer att samordna EU:s gemensamma insatser i generalförsamlingen. Det kommer att innebära ett betydande merarbete för den svenska representationen. Jag hoppas att regeringen har det i åtanke inför nästa års budget, det vill säga budget 2009 så att vi ger representationen reella förutsättningar att göra ett bra arbete. Det var många tankar som väcktes i samband med besöket, eller man kanske ska säga att de återuppväcktes. Hur ska man få FN-systemet smidigare? Hur ska man nå en större parlamentarisk delaktighet? Hur ska man få generalförsamlingen att ta upp aktuella frågor på dagordningen? Hur ska man få bort vetorätten? Och vilka ska egentligen sitta i säkerhetsrådet? FN har sina fel och brister, men det mycket goda med FN är att FN är det enda forum där världens länder möts och diskuterar. FN spelar därför en helt avgörande roll för att nå samsyn i olika frågor av global karaktär, konflikter, klimat, fattigdom, etcetera. I årets budget för utgiftsområde 5 har ingen annan uppfattning än regeringen när det gäller själva anslagen. Anslagsminskningen till på 5 miljoner fick oss naturligtvis att resa ragg i början, men efter samtal med har vi förstått att de kommer att klara finansieringen trots denna minskning. Jag vill dock betona att anser att inte ska vara hänvisat till att söka extern finansiering på alla finansieringsområden som det står i förslaget. Det är av stor vikt att den mycket viktiga forskning som genomför kan drivas långsiktigt under trygga förutsättningar. De ska inte behöva vara utlämnade till att söka bidrag för att kunna genomföra olika projekt. Att lösa världens konflikter och bygga stabil fred är en av förutsättningarna för att kunna lösa de väldigt stora utmaningar som världen står inför. En värld i fred är en förutsättning för fattigdomsbekämpning men också minskad klimatpåverkan. Om världens stater ägnade sig mer åt att bygga upp än att rasera skulle mindre pengar gå till vapen och mer till mat och uppbyggnad av stabila och långsiktigt hållbara samhällen. Den internationella samverkan är viktig. Den är viktig för att rädda den här planeten. Ju mer vi talar med varandra, ju mer vi förstår varandras system, problem och lösningar på olika nivåer i samhället desto lättare blir det att hitta samverkansformer och en förståelse så att vi alla kan dra åt samma håll. Den internationella samverkan är så mycket mer än den statliga som vi har i EU-medlemskap, deltagande i olika internationella organisationer, utvecklingssamarbete, etcetera. fastnar frågor på vägen i oändliga och byråkratiska förhandlingar mellan länder i EU eller FN. Eftersom länderna inte kommer överens händer ingenting. Olja, gas och jakten på så mycket pengar som möjligt sätter dagordningen, trots att vi vet att det är den kombinationen som driver klimatpåverkan framåt. De som drabbas är de nu fattigaste, barn, ungdomar och kommande generationer. Vi är skyldiga att se till att det finns en planet att leva på också för dem. Den internationella dialogen måste därför ske på alla nivåer: mellan medborgare, mellan kommuner, regioner och stater. På så sätt kan medborgarna, kommunerna och regionerna ta täten och driva staterna framför sig. Vänortssamarbeten är en möjlighet men är ofta fast i gamla strukturer. Även de ligger väldigt långt från medborgarna. Partnerskap inom biståndet ger bättre och fördjupade kontakter. Jag tycker att det är något som bör uppmuntras. EU-ländernas kommuner brukar ta initiativ till olika samverkansprojekt, där också ibland ingår. Det fungerar hyfsat så länge det handlar om EU-finansierade projekt. Om det däremot handlar om att skriva på en deklaration om att uppmana till exempel EU-ländernas statschefer att ta krafttag mot trafficking det hade vi uppe i vårt kommunfullmäktige för kan sådana initiativ avslås eller i vårt fall överklagas i domstol med hänvisning till att det enligt svensk lag endast är staten som har rätt att driva utrikespolitik. För att råda bot på oklarheten om vad kommuner får eller inte får göra har motionerat om ökade möjligheter att driva utrikespolitik. Men motionsyrkandena ligger inte under det här utgiftsområdet, så jag kan inte yrka på något här. Jag vill ändå nämna det eftersom de strukturer för internationell samverkan som vi har hindrar goda initiativ underifrån och kan stoppas på grund av vår egen lagstiftning. Vi i den rika världen har en enorm miljöskuld att betala tillbaka. Vår del av den skulden borde kanske egentligen finnas med som en utgiftspost under utgiftsområdet Internationell samverkan. är klimatpåverkan och klimatanpassning prioriterade i biståndsbudgeten. Det är ett bra första steg, men det mest korrekta vore att det låg utanför biståndet så att inte klimatanpassningen tar resurser från fattigdomsbekämpningen. Miljöskulden borde vi ta ansvar för på annat sätt, och det är också vad utvecklingsländerna kräver av oss. 131 (): behandlar vi regeringens framställning under utgiftsområdet Internationell samverkan. I en alltmer globalt internationell samverkan är vi mer än någonsin beroende av upparbetade kommunikationskanaler med omvärlden. är ett litet land, men vi har och vi ska ha höga ambitioner vad avser svensk utrikespolitiks olika missioner. Därför måste vi utveckla våra relationer med våra viktiga partner. anser att utrikespolitikens olika beståndsdelar, som till exempel miljö- och klimatpolitiken, handels-, utvecklings-, bistånds- och säkerhetspolitiken, ska främjas och ta sin utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna. Inte minst i det bilaterala arbetet med enskilda länder ska rättighetsperspektivet vara styrande. Det kräver långsiktiga och stabila relationer från svensk sida. De internationella samarbetskanalerna är helt avgörande för att ska lyckas med sina utrikespolitiska mål, det vill säga att främja tillväxt och välstånd, att minska fattigdom och konflikter och att bekämpa miljöförstöring. Detta kräver ökat internationellt samarbete, vilket främst sker via FN, Nato, EU, , och även det nordiska samarbetet. För att behålla goda internationella kontaktytor i tider av ökad globalisering och för att kunna följa politiken på nära håll i andra länder krävs en stark och bred utrikesförvaltning. behöver fler kontaktpunkter i utrikesrepresentationen, inte färre. Det har sagts tidigare här , och det är angeläget. Jag vill i detta sammanhang framhålla att vi kristdemokrater är kritiska till att minska antalet representationer i länder som är viktiga för svenskt samarbete, både politiskt och ekonomiskt. Vi ser hellre en personalmässigt begränsad representation än förestående nedläggningar. fördrivs människor från . Buddistiska munkar förföljs i . Kristna minoriteter flyr . Diktaturer förtrycker sina medborgare i , och i . Ofta står världssamfundet passivt och blockerat trots att man är väl medveten om vad som sker. Inom folkrätten sker en utveckling. har principen om statssuveräniteten fått ge vika för principer om mänskliga rättigheter. som beskyddare av demokrati och mänskliga rättigheter bör då finnas på plats för att noga kunna följa denna utveckling. Då MR-brott sker inom ett lands gränser och staten systematiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna bör statens rätt att hävda icke-inblandning anses vara förbrukad. Då måste omvärlden förpliktas att agera för att rädda liv. Det bör vi följa på plats. Denna utveckling av folkrätten är bra, eftersom den sätter människans värde i centrum och inte tillåter diktatorer att ta skydd bakom folkrättsparagrafer. välkomnar det nya synsättet där FN:s rätt till ingripande förskjutits mot en skyldighet att ingripa också med militär om så är nödvändigt. bör finnas på plats. Detta är ett enigt betänkande. Det finns inga reservationer. Jag är glad för det. Med dessa synpunkter yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande, UU1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 1 (Pris- och löneomräkning inom kultursektorn) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 266 för utskottet 20 för res. 1 1 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 81 m, 25 c, 21 fp, 20 kd, 1 v, 16 mp För res. 1: 1 s, 19 v Avstod: 1 mp Frånvarande: 27 s, 16 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Hyreskompensationen för statliga kulturlokaler) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 270 för utskottet 20 för res. 2 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 81 m, 25 c, 21 fp, 20 kd, 17 mp För res. 2: 20 v Frånvarande: 24 s, 16 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 10 (Svenska Spels stöd till idrotten m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 272 för utskottet 20 för res. 3 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 82 m, 25 c, 21 fp, 20 kd, 17 mp För res. 3: 20 v Frånvarande: 23 s, 15 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 17 (Mål för den nationella ungdomspolitiken) 1. utskottet 2. res. 4 (v, s) Votering: 167 för utskottet 126 för res. 4 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd, 16 mp För res. 4: 106 s, 20 v Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 21 (Läsfrämjande åtgärder) 1. utskottet 2. res. 6 (v, s, mp) Votering: 149 för utskottet 144 för res. 6 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 22 fp, 20 kd För res. 6: 107 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 23 s, 14 m, 5 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 23 (Fri entré på statliga museer) 1. utskottet 2. res. 8 (v, s, mp) Votering: 150 för utskottet 144 för res. 8 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För res. 8: 107 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 32 (Avtal om utbyte av tv-sändningar mellan och ) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 271 för utskottet 21 för res. 13 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 83 m, 24 c, 22 fp, 20 kd, 16 mp För res. 13: 1 s, 20 v Frånvarande: 23 s, 14 m, 5 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU9 Sänkt kapitalvinstbeskattning för fåmansföretagare åren 20072009 1. utskottet 2. res. (mp) Votering: 276 för utskottet 16 för res. 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd, 20 v För res. : 16 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp SkU11 Ett förstärkt jobbskatteavdrag 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 23 för res. 2 18 för res. 3 250 avstod 58 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 111 för res. 1 21 för res. 2 158 avstod 59 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 151 för utskottet 105 för res. 1 37 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För res. 1: 105 s Avstod: 20 v, 17 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp SkU12 Vissa personbeskattningsfrågor Punkt 1 (Dubbel bosättning m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 272 för utskottet 20 för res. 1 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 82 m, 25 c, 22 fp, 20 kd, 16 mp För res. 1: 20 v Frånvarande: 23 s, 15 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 2 (Särskild löneskatt för personer födda och tidigare) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 257 för utskottet 37 för res. 2 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För res. 2:20 v, 17 mp Frånvarande: 23 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp SkU13 Ändrade regler för CFC-beskattning, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Internationellt bistånd Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2007/08:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2007/08:1 delvis). 132 (): går mot sitt slut och vi kan summera med moderat biståndspolitik. Det är just så det ser ut, att det är som styr biståndspolitiken. I den mån de andra partierna i alliansen har något att säga till om handlar det ofta om att hålla emot eller att undvika att bli frånsprungna i utvecklingen genom en snabbt manövrerande biståndsminister. Det är ju de nya som presenterat den nya biståndspolitiken. Men biståndspolitiken är långt ifrån enbart ny. Om man ska säga något så är det väl att den är nygammal. Mycket av det som skett under detta dryga år är inget nytt utan i stor utsträckning en fortsättning på det arbete som vår tidigare regering påbörjade. Så var fallet till exempel vad gäller landfokuseringsprocessen. Biståndsminister har med kraft fullföljt denna process. I hastigheten lämnades dock mycket att önska såväl vad gäller förankringen som vad gäller åtminstone delar av resultatet. Vi ifrågasätter att biståndsmedel används i exempelvis eller , länder som gör anspråk på att bli EU-medlemmar. Är det verkligen så fattigdomsbekämpande bistånd ska användas? Det saknas förvisso inte behov i i länder som och , där en hel del människor fortfarande lever i svår fattigdom. Det finns också företeelser som trafficking, hiv/aids, kriminalitet och andra företeelser i andra länder i som vi självklart ska vara med och bekämpa. Men att göra länder EU-fähiga är kanske inte det man först tänker på när det gäller fattigdomsbekämpande bistånd.