prot · GU09112 · 2007-05-24 00:00:00 — Vi har från sida, och jag tror att det även gäller , avsatt pengar i våra alternativa budgetar där vi pekar på att vi måste se till att de lågtrafikerade banor som finns, till exempel och Västerdalsbanan, får ett underhåll så att man kan fortsätta att bedriva trafik på dem. Alternativet är att den trafiken ersätts med mer bilism eller fler bussar. Vi tror inte att det är bra om vi ska uppnå de klimatmål vi har. En nedlagd järnväg är mycket kostsam att återuppta. Om spåren är uppbrutna kostar det mycket pengar att försöka få i gång ny trafik i det området. Vi är det enda parti som varit kritiskt till att vi, med berått mod är kanske lite väl drastiskt att säga, men att vi i princip överlämnar rätten till annan nation att göra haveriutredningar även om olyckan sker på svenskt område. Det krävs tre fjärdedels majoritet i riksdag för att förslaget ska gå igenom, och eftersom vi är ensamma om det inser jag att det inte är någon idé att begära votering. Den skulle vi förlora, så den kan man alltså avstå från. Det är emellertid en principiellt viktig fråga. Vi tror att en olycka sällan inträffar exakt på gränsen, vilket innebär att det inte går att fastställa om den inträffade exempelvis i eller . Därför tycker vi att det är en onödig eftergift och ett onödigt sätt att avhända oss det demokratiska inflytande som det innebär att ha en statlig , som den vi har i , som kan granska, lämna ut handlingar och så vidare. Vi förstår inte argumentationen bakom det. Varför måste vi kunna överlämna den rätten till annan nation? Det var de viktigaste punkterna. Jag vill återigen betona att om vi håller oss till det andra järnvägspaketet det vore tacknämligt om någon från den borgerliga kanten i denna debatt kunde förklara varför man har så olika uppfattningar om hur konkurrens och marknadsekonomi ska fungera på olika marknader så att man i just det här fallet tycker att det är ett litet problem att man ger företag från andra länder fördelar i förhållande till svenska företag i deras möjlighet att konkurrera. Varför ska vi ha den ordningen? Jag vore tacksam om ni kunde svara på den frågan. 31 (): Från sida vill vi yrka bifall till reservation nr 2 och nr 4. från har sagt några ord om reservation nr 2. Jag vill understryka att man bittert fått ångra att man tidigare rivit upp vissa banor. Många kommunpolitiker och andra önskar att man hade behållit dessa banor när de insett att klimatkrisen gör att vi måste öka mängden gods och persontrafik på spår och minska motsvarande mängd på väg. Då inser man att man kanske tänkte alldeles för kortsiktigt när man tyckte att de små banorna inte var värda att underhålla utan rev upp dem. Det misstaget behöver vi inte begå en gång till, utan det är bättre att i stället försöka hålla banorna i gott skick. Det innebär inte att alla ska rustas upp till X 2000-standard. Det handlar i ett vidare perspektiv om konkurrens på järnväg. Jag vill tacka för historielektionen och erinra om motiven till att järnvägen en gång förstatligades. När det var olika privata aktörer som drog järnväg i hade vi sockerbrukspatroner som behövde få fram sina sockerbetor drogs den enbart på de platser där den som anlade banan hade ett intresse av den. Det fanns ingen som tog ett nationellt ansvar för att järnvägsnätet skulle vara sammanhängande eller att man skulle kunna få ett utbud som sträckte sig över landet till resenärernas fromma. Det motivet kvarstår än . Om man frågar tågresenärer eller presumtiva tågresenärer hur de tycker att järnvägen ska fungera visar det sig att de frågar efter ett sammanhängande system där tidtabeller och biljettsystem hänger ihop och där man underhåller materialet i stället för att kortsiktigt försöka maximera trafiken inom det egna trafikområdet för att få ned kostnaderna så mycket som möjligt. För oss i , som uppskattar att åka till och besöka fjällen, fanns ett ganska bra utbud av tågtrafik när jag slutade gymnasiet. Man måste dock inse att det finns en anledning till att tågtrafiken minskar i omfattning, nämligen att konkurrensutsättningen lett till att kostnaderna pressas. Det i sin tur leder till sänkt kvalitet för resenärerna. När vågen av avregleringar gick fram handlade de ideologiska motiven om att bryta upp statliga monopol och verk för att få högre kvalitet och minskade kostnader. Avregleringarna genomfördes under den förra borgerliga regeringen, och då protesterades det mot att de inte föregicks av någon statlig utredning som i sedvanlig ordning och enligt svenskt statsskick tog reda på vilka konsekvenser en så stor förändring skulle få. ansåg att en utredning borde ha genomförts innan regeringen lade fram en proposition. Det skedde inte. Det fanns en departementsskrivelse, och en offentlig utfrågning genomfördes i . Jag har tagit del av det protokollet och med stort intresse läst hur varnade för att bryta upp naturliga monopol. Om man försökte ha konkurrens på ett område där monopolet var naturligt skulle det leda till kostnadsstegringar och ett behov av ökade skatter för att få verksamheten att gå ihop. är inte detsamma som pizzerior eller liknande där de allra flesta av oss tycker att det är bra att det finns mångfald och konkurrerande verksamheter. är till sin natur svår att göra omkörningar på. är till sin natur sådan att helheten är beroende av att de olika delarna fungerar sammantaget. Vi hade en uppvaktning av Turistråd som klagade på de svårigheter som fanns när det gällde att få ihop paket som attraherade utländska turister. Man pekade på svårigheterna att inte veta från den ena månaden till den andra vilket utbud som fanns, om det fanns någon tågtrafik, hur tidtabellerna fungerade, vad det hela kostade. Allt detta var till men när det gällde att få utländska turister till . Många ville resa på just det sättet. tycks det som om man inom EU kommit till någon sorts insikt om detta. Erfarenheterna från två av de länder som först började med avregleringar, och , har visat att de förhoppningar som fanns när järnvägen avreglerades inte infriats. har vi facit. Vi har sett att de inte infriats. Trots ett stort antal allvarliga olyckor har man i tagit ytterligare steg i riktning mot avregleringar. försäkrade man det dåvarande trafikutskottet att man inte skulle fortsätta att avreglera eftersom det var för dyrt att köpa tillbaka. Vi såg i , som det tidigare trafikutskottet besökte, hur den privata operatören skötte verksamheten så illa att man av säkerhetsskäl var tvungen att sänka hastigheten . Det innebar självklart att järnvägens konkurrenskraft allvarligt nedsattes. Det är dags att i klimatscenariernas tecken fundera på hur vi ska få en europeisk och svensk järnväg som är tillräckligt effektiv och snabb, så att godstransporterna på spår kan konkurrera med lastbilstrafik och personresorna kan konkurrera med lågprisflyget. Det kräver stora förändringar. Beträffande tredje järnvägspaketet har det stått och stampat , vilket i och för sig inte är ovanligt när det gäller EU-maskineriet. Ett viktigt steg framåt togs när avvisade marknadsöppningen för persontrafik. Det innebär, om jag förstått processen i EU rätt, att man kan koncentrera sig på det som är särskilt viktigt för att få snabbare och effektivare tågresor över gränserna. Man kommer alltså att koncentrera sig på de tekniska skillnader som finns mellan länderna, skillnader i krav på lokförare och i elsystem, och försöka lösa dem så att de länder som vill slå vakt om en nationellt fungerande tågoperatör inte ska tvingas släppa in konkurrenter som undergräver verksamheten för den tågtrafik som faktiskt fungerar. Det gör att jag har vissa förhoppningar om att det här kommer att bli någonting klokt ganska snabbt. Särskilt då den mycket duktige chef för som vi har kommer att övergå till att hantera verksamheten inom EU har jag förhoppningar om att det här kommer att bli någonting på riktigt. Tittar man på det andra järnvägspaket som vi ska införliva i svensk lagstiftning vill jag också nämna reservation 4. Detta innebär att den ömsesidighet som framför allt tog upp här inte finns med. Jag instämmer med dem som undrar om någon från den borgerliga sidan kan förklara vad det är för mening med att vissa länder öppnar upp och inte andra. Detta har inneburit att det har varit otakt mellan de olika länderna i . Framför allt den tyska statliga järnvägsoperatören har lagt godstrafik på spår under sig i ett stort antal länder där man har öppnat upp för konkurrens. Det järnvägsföretag som är ägt av franska staten har tagit över persontrafik i en lång rad andra länder. Men båda de här stora medlemsstaterna i EU vägrar själva att släppa in andra länders järnvägstrafik i sina länder. Man förstår att det här inte kan bli effektivt. Det rimliga vore att en modell för fullständig avreglering skulle gälla lika för alla, om man mot förmodan skulle hitta en sådan. Det vore konsekvent, tycker jag. Den som inte tycker så är nog skyldig någon sorts redovisning, vilket jag hoppas kommer från denna talarstol. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 8 § Statsministerns frågestund Vi börjar statsministerns frågestund. Vi hälsar statsminister välkommen. Statsministerns fokus på miljön vid besöket i 33 (): Jag har en fråga till statsminister om hans beryktade resa till . Som vi alla känner till valde att lyfta fram endast en fråga under sin resa dit. Jag tyckte egentligen att det var ett ganska taskigt resonemang. Antingen menar man att har svag fattningsförmåga och bara klarar av att hantera en fråga i taget eller så är det statsminister som bara klarar av att hålla en boll i luften och inte klarar av att hantera flera bollar i luften. Jag var lite fundersam över hur det kom sig. Men när statsministern kom hem och uttalade sig för TT förstod jag hur det hängde ihop. Han sade: har vi behandlat miljöfrågorna som inhemska frågor. ser vi tydliga internationella signaler på en vilja för internationellt samarbete, för att lösa miljö- och klimatfrågorna. Där bryter jag jungfrulig mark. Menar statsministern att han är den förste politiker som hävdar att det behövs ett internationellt samarbete för att lösa miljöfrågorna? 34 Statsminister (): Det är klart att finns Kyotoöverenskommelser som ligger till grund för ansträngningar som man gränsöverskridande har kommit överens om. I den svenska inhemska diskussionen har det dock väldigt ofta hetat att det perspektiv vi har är det nationella. Utgångspunkten har väldigt mycket varit regleringar och att skuldbelägga människor för att göra felaktiga val. Det har synts väldigt lite i den svenska debatten av vad vi gör som också görs på annat ställe och hur man möter globala hot med globala svar. I den delen tycker jag nog att mitt initiativ, och för övrigt också det sätt som jag tyckte ifrågasattes hemifrån när jag var i , visar på att vi nu gör någonting som inte har gjorts i tillräcklig utsträckning. 35 (): Låt mig få påminna om att hade en internationell miljökonferens här i . Det är någonting som har diskuterats att just ha ett internationellt grepp för att lösa miljöfrågorna. Statsministern är inte inne på jungfrulig mark. Men som moderat partiledare är det möjligt att är ute på jungfrulig mark. kommer president på besök. Han är hitbjuden av den . Kommer den gången att klara av att hålla två bollar i luften? Kommer vi att ha en diskussion om kommunistdiktaturen i , förtrycket i och massavrättningarna? Eller kommer vi att göra som gjorde i , att underlåta att påtala uppenbara kränkningar av mänskliga rättigheter? Klarar att hålla två frågor i luften när president är här på besök? 36 Statsminister (): Jag ifrågasätter att man visste det vi nu vet om klimathotet som har tornat upp till följd av människans sätt att leva. Jag tror att vår ökade kunskap om hur vårt sätt att leva påverkar vår jord har bidragit till att förändra synsättet på ett sätt som kanske ännu inte har fått fullt genomslag i och kanske inte heller i övriga delar av världen. Här är det viktigt att tidigt gå före och säga att globala hot måste mötas av globala lösningar. Vi påminns om att vi inte alltid har de politiska strukturerna för att möta detta. Vi kanske har det i . Men det ser svagare ut i övriga världen. Det är därför viktigt att föra samtalen med president men även med president när han kommer hit till . Det kommer att även då vara mitt huvudsakliga ingångsvärde att diskutera miljö- och klimatfrågor för att förstå deras utgångspunkter och de ansträngningar som görs i . Det kan förhoppningsvis också möjliggöra någon resa till innan vi anträder det svenska ordförandeskapet. Det kan säkert finnas utrymme även för andra frågor. Regeringens politik för jämställdhet 37 (): Jag har en viktig demokratifråga att ta upp med statsministern. Den handlar om kvinnors underordning i samhället och bristen på makt och inflytande. I regeringsförklaringen sade statsminister : Kvinnor och män ska ha lika möjlighet att utvecklas. Regeringen kommer att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser ur ett könsperspektiv. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Det måste man instämma i. Det har visat sig att en av dina ministrar, , som dessutom har ansvaret för ett av de viktigaste områdena för jämställdheten där det finns stora brister, det vill säga arbetsmarknaden, är medlem i en sluten maktklubb för samhällets elittoppar. Det är en klubb där kvinnor är förbjudna. Hur rimmar det med det som står i regeringsförklaringen, statsministern, att regeringen kommer att motverka och förändra system som konserverar de förhållanden som finns ? 38 Statsminister (): Jag tycker att det får vara upp till olika personer att svara för sig när det gäller vad de väljer att vara medlemmar i eller inte. Jag kan inte säga att det har påverkat övertygelse om att vi som regering måste göra fortsatta ansträngningar för att få den typ av rapportering som vi bland annat fick . Den visar att löneskillnaderna mellan män och kvinnor nu ser ut att minska. Det leder till ytterligare ansträngningar när det gäller att få kvinnor att kunna byta arbetsplats. Det är väldigt svårt på de arbetsplatser där kvinnor dominerar, nämligen i den offentliga sektorn. Det gäller att uppmuntra kvinnor som har goda idéer att kunna bli företagare. Det är en grund för att själv äga och utveckla företag. Det är en viktig förklaring till förmögenhetsskillnader mellan män och kvinnor i . Vi är som regering övertygade om att vi har mer kvar att göra och att det är väldigt viktigt att detta kommer på plats. 39 (): Det handlar inte om föreningsfriheten eller enskilda personers fria val. Det handlar om att man aktivt väljer att understödja och delta i detta system som konserverar. JämO säger till exempel att det är vad som stoppar kvinnor från toppjobb. Det konserverar de mönster som näringslivet i ord säger att man vill bli av med. Vi vet att skälen till att kvinnor har svårt att få ledande befattningar är att de inte har samma nätverk som män. I det här fallet utestängs de också från det. Är det då verkligen rimligt att en minister, som har ett sådant stort ansvar i dessa frågor, deltar i detta system? Det motverkar direkt det som själv säger i regeringsförklaringen. Vilken trovärdighet har då regeringsförklaringen och regeringens arbete med att motverka och förändra system som konserverar fördelning av makt och resurser ur ett könsperspektiv? 40 Statsminister (): Återigen tycker jag att människor är fria att välja vilka föreningar eller sammanslutningar de själva vill ingå i. Jag vill påpeka att jag känner till en del sammanslutningar där idén är att det bara är kvinnor som träffas. Det tror jag i grunden är bra. Det är inte samma sak som att säga att det därför skulle vara bra att det finns manliga strukturer som bygger på att bara män ska närvara. Jag vill bara konstatera att det trots allt finns olika sammanslutningar. Jag tror till och med att det är vanligare att vi har sammanslutningar i samhället där utgångspunkten är att det är kvinnor som samlas. Det kan just bero på att de upplever att de behöver samlas i ett samhälle där kvinnor får mindre möjligheter att komma fram. Jag tycker att den betydelse som denna sammanslutning skulle ha kraftigt överdrivs. Det lät på som att nära nog hela samhällsutvecklingen var beroende av just detta organ. Det tror jag helt enkelt är en grymt felaktig beskrivning. Vi ska naturligtvis dömas utifrån de åtgärder som vi sätter in för att se till att minska skillnader i lön, ägande, möjligheter att driva företag och att utvecklas i arbetslivet så att jämställdheten mellan män och kvinnor förbättras. 41 (): presenterade nyheten att antagligen klarar målen att minska växthusgaserna . Det är ett blygsamt mål men ändå en början. Skälet är radikal minskning av användning av villaolja. Enbart minskade användningen i småhus. Människor satsar på pellets, fjärrvärme och värmepumpar. Bakgrunden är höjda oljepriser och grön skatteväxling. Miljöskatter har visat sig vara det effektivaste medlet för att minska utsläppen. Det här är dock en politik som har varit högljudda motståndare till. I valrörelsen drev tesen att det är farligt att rösta på eftersom det kan leda till ökade energiskatter. torgför han i stället under sitt studiebesök i de gröna resultaten och får applåder för det. vill fortsatt använda ökade miljöskatter för att minska utsläppen av växthusgaser. Vad vill ni i ? Vad vill regeringen? 42 Statsminister (): Det är inget som hindrar från att själv åka till och berätta vilka utgångspunkter som ser som viktiga. Jag nämnde särskilt den CO2-skatt som infördes . Den har av många nämnts som en viktig utgångspunkt. Vi har ofta varit kritiska mot att beskriver varje skattehöjning och reglering av vilken marknad det än må vara som en framgång för miljön. Vi har ifrågasatt om detta stämmer. Ofta har det i stället hotat jobb och möjligheterna för olika orter att överleva, men ibland har det varit en riktig åtgärd. Det som baseras på ett marknadsekonomiskt tänkande fortsätter vi att tro på. Det får den typen av externa effekter att det driver en klimatförändring och har negativ påverkan på miljön om man inte tar detta i beaktande. Vi ser gärna att man jobbar med utsläppsrättssystem. De system som vi har i vidgas. Vi ser också gärna att man jobbar med punktbeskattning, som har använt framgångsrikt och som bland annat leder till att mycket av det förnybara nu kommer fram. 43 (): Det är ett intressant resonemang. Man säger att det ibland kan vara bra och ibland dåligt. Vad regeringen har sagt är att man tar bort den flygskatt som man har beslutat om. Det finns heller inte något enda förslag om att använda ekonomiska styrmedel genom ökade miljöskatter. Jag tror att nästan alla experter på det här området skulle säga att just höjda miljöskatter är det effektivaste marknadsekonomiska styrmedel som finns för att få ned klimatutsläppen. Jag undrar igen: Finns det något konkret, eller är det bara prat? 44 Statsminister (): Detta illustrerar skillnaderna i synsätt. utgångspunkt är att allting ska göras här i , och det ska gärna göra så ont i skinnet och i människors plånböcker som det bara kan. Jag uppfattar att miljöhotet är globalt. Vid sidan av beskedet att förmodligen klarar sina utsläppsreduktionsmål har vi fått nyheten att nästan ingen annan kommer att göra det. I de flesta länder ökar CO2-utsläppen kraftigt. Tror att detta gör att klimathotet upphör? Vi måste gå fram med åtgärder som också får bindande verkan för andra. Exemplet med flygskatterna är ett typexempel. I samma stund som det blir tillräckligt billigt för vanligt folk att flyga vill ni lägga skatt på det så att färre ska ha råd men bara här i . Låt oss i stället bredda utsläppsrättssystemet så att det också omfattar flyget, som har stor betydelse för utsläppen. Detta tittar man på . Men det måste ske på ett sätt som gör att det inte blir olika villkor för olika länder. Det får inte bara straffa svensk befolkning och möjliggöra ökade utsläpp i andra delar av världen. Där finns en skillnad i synsätt mellan oss två. 45 (): Om alla skulle ha den strategi som har, nämligen att det i huvudsak är någon annan någon annanstans som ska lösa problemet, så kommer inget att göras någonstans. 46 HANS (): Jag tycker att vi ska glädjas åt att vi har en regeringschef som så snabbt och tydligt har lyckats sätta de viktiga klimatfrågorna på den internationella dagordningen. besökte administrationen i Vita huset samt företrädare för kongressen och dess majoritet. Nog så betydelsefulla är de goda exempel som finns i ett antal amerikanska delstater. Centrum är inte alltid det viktiga, vare sig i eller andra länder. Två guvernörer besöktes också. Jag undrar därför om statsministern själv är lika nöjd med USA-vistelsen och om uppgiften i medierna är riktig, nämligen att det eventuella besöket i av guvernören i en av världens viktigaste ekonomier, den miljöintresserade , är fastställt med datum . 47 Statsminister (): Guvernör hann bjuda in sig till innan jag ens hade sagt det till honom, vilket visar att han är en handlingens man. Vi hoppas att kunna möjliggöra för honom att komma hit så snart det är möjligt, förhoppningsvis . Hans politik är ett spännande exempel på hur miljöarbetet i tar fart. I har man med egen lagstiftning sagt att man tar på sig 25-procentiga utsläppsreduktioner detta i, som påpekades, världens sjätte största ekonomi med en befolkning på 37 miljoner. nöjer sig inte med detta. Han knackar på dörren hos övriga guvernörskolleger och säger att också de måste ingå i system med utsläppsrättshandel och uppmuntra användning av förnybar energi. Detta gör att det nu underifrån växer fram en opinion i som det är viktigt att vi i ser och försöker länka vårt arbete till. Vi kan inte ha attityden att vi här hemma i alltid vet bäst och att ingen annan anstränger sig eller förstår. Det är väldigt många människor runt om på vår jord som är bekymrade, och politiker är beredda att nu göra skillnad. Då måste vi se till att vi går i takt när vi gör det. 48 (): Miljöfrågorna är på dagordningen, och de är otroligt viktiga. Det gäller både den yttre och den inre miljön. Jag tänkte tala mer om sådant som har med det inre att göra hur människor mår och så vidare. gick vi till val på att vi skulle få fler i jobb och fler jobb. Med regeringsskiftet har vi verkligen sett kraftfulla åtgärder och att det händer mycket på det här området. Vi har också bestämt oss för att vi ska bryta utanförskapet och göra stora satsningar. Det känns att detta också börjar ge resultat. Det vi ser är att vi har en stor grupp som under den förra regeringsperioden flyttades över i kolumnen förtidspensionärer. Över en halv miljon människor står utanför arbetsmarknaden. Det kommer att krävas stora rehabiliteringssatsningar för att de ska komma tillbaka i arbete. Det gjordes inte under den förra regeringen. Här har vi ett stort ansvar. Jag skulle vilja höra lite om tankarna och idéerna framöver. Hur ska vi göra för att satsa på rehabilitering och få människor tillbaka i arbete? 49 Statsminister (): Vi har en mycket kraftig sysselsättningsökning i . Den når nu också fram till grupper som tidigare hade det svårt, nämligen yngre, där det finns mycket glädjande rapporter som precis har kommit in. Våra nystartsjobb närmar sig nu 8 000, och det är framför allt riktat mot grupper med långtidsarbetslöshet. Det vi ser är att det är fortsatt svårt att få in dem som lever i sjukpension och aktivitetsersättning. Det är förmodligen de som är allra längst från arbetsmarknaden . Där görs nu en genomgång där man ställer frågan vilken typ av arbetsförmåga som egentligen finns. Precis som frågeställaren tror jag att det måste till ytterligare insatser här. Det vi gör ökar arbetsutbudet och gör att trösklarna sänks för stora grupper som inte mötte den typen av politik. I stället fördes de till kolumner där det såg ut som om de inte var arbetslösa, och med detta var den förra majoriteten nöjd.