prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — I debatten frågade jag också om det inte fanns några tillfälliga åtgärder som man skulle kunna vidta för att i alla fall inte tredje man skulle blir drabbad av denna konflikt som ju faktiskt i sak står mellan berörda kommuner och det företag som har koncessionen. På den frågan fick jag inget svar då, men den frågan kanske det finns något svar på . Näringsministerns slutkommentar var ju också att hon hoppades att snabbt kunna återkomma med lagstiftningsförslag. Frågan blir igen: När kommer förslaget? 11 Näringsminister (): Jag är glad att jag fick ett erkännande för att det spelade roll att jag tog mig tid och träffade ansvarig företagsledare för att ha en dialog. Jag tror att den dialogen var väldigt betydelsefull för det som händer uppe i . Vi har ingen avstängning av elström på skolor och på äldreboenden och så vidare. Det är jag mycket glad och tacksam över! Sedan kan man säga att man skulle vilja ingripa. Bekymret är att det inte finns lagliga möjligheter. Vi har en rättsordning i vårt land där enskilda människor, företagare och andra kan ta saker och ting till domstol. Som minister kan jag inte påverka den domstolsordning som råder just . Det finns rätt att överklaga, och man kan driva de här processerna ganska långt. Man kan också göra det just därför att det saknas lagstiftning. Jag sade vid den förra interpellationsdebatten att jag bara kan beklaga att Socialdemokraterna inte gjorde någonting, för detta var ingen ny fråga. Jag vet att det fanns förslag till lagstiftning i den förra regeringens korridorer och lådor, men man gjorde ingenting på detta område. När man ska ta fram en lagstiftning på detta område måste man pröva den noga, man måste gå igenom den noga och den måste ut på remiss. Det vi gör nu är vare sig något försinkande eller någonting annat, utan vi har bara en vanlig beredningsprocess för att komma till ett slutgiltigt lagförslag. Det gäller både ellagen och lagen om tvångsförvaltning. Jag tror att det är viktigt att vi skiljer på de här delarna, för den ena handlar om ifall ellagen ska omfatta samtliga elanvändare när det handlar om skyddsregler eller om vi ska ha den begränsning som finns . Den andra delen handlar om möjligheten att tvångsförvalta. I båda de här sammanhangen har vi brister i lagstiftningen därför att lagstiftarna inte har förutsett att den här saken ska kunna hända. Jag har en väldigt bra dialog med dem som är drabbade, och jag förstår fuller väl hur det ser ut annars skulle jag inte ha åkt upp till och satt mig ned med ansvarig för . Jag förstår fuller väl vilket bekymmer som råder där uppe! Jag har pratat med många av konsumenterna som är upprörda över både prissättningar och annat. Jag har träffat många som är upprörda över vad som händer när man inte har gatubelysningen på och så vidare. Jag försöker också parallellt med lagstiftningen att ha en dialog med inblandade parter kommunerna, länsstyrelserna, och konsumenterna för att se om vi förhandlingsvägen kan hitta en bra lösning. För i slutändan är det inte är någon lycklig lösning om vi avgör detta i domstol. Min fråga tillbaka till er är: Ni är två riksdagsledamöter från . Det skulle vara intressant att höra vad ni har gjort hemma i ert län för att hitta konstruktiva lösningar när det gäller denna konflikt. På vilka sätt har ni ansträngt er för att hjälpa till med att hitta den sortens lösningar? 12 (): Det är självklart att ministern inte kan gå in och agera i de tvister som just nu pågår på olika håll särskilt inte i men självklart kan ministern göra någonting för att få fram ett lagförslag och för att få fram ett sådant ganska snabbt! Detta gör mig jättebekymrad. Regeringens långsamma och sega hantering är faktiskt anmärkningsvärd. Den borgerliga regeringen är ju inte känd för att, i alla fall vid regeringsmakten, ha varit senfärdig snarare tvärtom. Den borgerliga regeringen är ju känd för att inte bereda ärenden särskilt väl, utan man kör igenom beslut helt utan konsekvensanalyser etcetera, exempelvis alla försämringar för sjukskrivna och för arbetslösa. Varför är man så sent ute i detta ärende, och varför görs så lite, ministern? och kommuner har redan genomlidit en kolsvart vinter utan belysning på vägar och gator. Att inte ha gatubelysning nu när mörkret kommer medför en ökad säkerhetsrisk för befolkningen. närmar vi oss vintern igen, och den ser ut att bli lika mörk som . Den segslitna konflikten fortsätter, och bolaget har alltså höjt nätavgiften igen med . Nätavgifterna ligger alltså högre än vad debiterar sina kunder! Enligt de uppgifter som jag har fått handlar det om 10 700 abonnenter som drabbas inte enbart av mörkret utan också ekonomiskt. Elbolaget hotade också som tidigare nämnts med att stänga av kommunala funktioner. Det måste ju i allra högsta grad vara en aktion som är direkt samhällsfarlig och där regeringen borde ha ett stort ansvar att agera. Tycker ministern att ett elbolag kan få fortsätta att missbruka sin monopolställning på detta katastrofala sätt som drabbar pensionärer, handikappade och familjer och som dessutom kan få samhällsfarliga konsekvenser? Till och med har höjt sin krisberedskap i det fall bolaget skulle stänga av elen till samhällsviktiga kommunala funktioner! Låter inte detta märkligt? Är det inte ganska allvarligt? Tycker ministern verkligen att detta kan få fortsätta? Det här handlar ju faktiskt om missbruk av ett elbolags monopolställning där lagen inte ger ett fullgott skydd och trygghet i elförsörjningen ut till kunden. Så fru talman, varför är regeringen så senfärdig i detta ärende, och varför görs så lite? När får och ljuset åter, och när får vi i lagförslaget så att vi kan fatta de riktiga besluten om lagförändringen? 13 (): Nej, vi begär inte ministerstyre, men vi begär faktiskt att regeringen ska agera. Vi begär att dialogen ska föras med dem som är berörda. säger ministern att hon på olika sätt har pratat med de berörda konsumenterna. Det vi har kunnat se i medier, i alla fall i , är att de som ville att ministen skulle komma till inte blev bönhörda i den frågan. Det kan jag förstå det är naturligtvis så att en ministers dagsschema är ganska ansträngt. Men regeringen sitter med taktpinnen, och då kan inte näringsministern fråga: Vad har ni som sitter i gjort? Det är fortfarande så att vi naturligtvis har vårt ansvar att försöka ta reda på vad som sker och föra en dialog med väljare och medborgare, men sedan är det ju faktiskt så att det är regeringen som sitter med taktpinnen. Det är regeringen som måste lägga fram förslag om förändrade lagar. Vi kan naturligtvis på olika sätt försöka ta utskottsinitiativ i frågan, men det tror jag inte att vi ska behöva göra. Jag uppfattade att vi var ganska överens om beskrivningen av situationen och också om huruvida vi hade behövt ändra i de lagar som är berörda om vi inte hade haft regeringsskifte. Vi var ganska överens då om att den uppkomna situationen faktiskt visar att vi hade behövt göra det under alla förhållanden. Sedan säger ministern att hotet är avvärjt i . Ja, så beskrivs det i alla fall inte av företaget självt. Man kan i stället säga att företaget vilar på hanen. Det skulle inte förvåna mig om hotet faktiskt sätts i verket inom en inte alltför avlägsen framtid. och min fråga från tidigare är ännu inte besvarad. När kommer regeringen med sitt lagförslag? 14 Näringsminister (): Jag tror inte att det är svårt att beskriva hur eländigt det är. Det tror jag att vi alla klarar av. Det är inte svårt att förstå hur besvärligt det är att inte ha gatubelysning och inte ha elström på skolan. Den visan kan vi nog alla stämma in i. Jag har en otroligt bra dialog med norrbottningarna, både med konsumenterna, med kommunalråden i berörda kommuner, med och med representanter, och mitt intryck är att man är väldigt nöjd med den dialogen. Den dialog som jag har haft med har dessutom lett till att vi tills vidare har elström i till de nödvändiga anläggningarna. Jag vet inte om det gäller för evigt, men som jag har sagt: Jag vädjar till att ta ansvar för att medborgare ska ha en god situation när det gäller nödvändig elförsörjning, både beträffande gatubelysning och allmänna anläggningar. Jag hoppas verkligen att han tar det samhällsansvaret, för det är medborgare värda. Sedan är det så det kan man inte heller komma ifrån att det faktiskt är den senfärdighet som Socialdemokraterna visade under förra mandatperioden som gör att vi inte har någon lagstiftning på plats. Man kan tycka att man är tandlös som minister. Ja, i den meningen kan det vara så. Om det inte finns en lagstiftning när det gäller ellagen och när det gäller möjligheterna till tvångsinlösen är det inte så hemskt mycket jag kan göra som energiminister. Det kan jag först när den lagstiftningen är på plats och det har fattats beslut om den. För att den lagstiftningen ska komma på plats måste den också förberedas, och det är precis det arbetet vi håller på med i . Vi kommer att återkomma till när det är färdigt. Men det är ett omfattande lagstiftningsarbete, och jag tror att det är det som är förklaringen till att Socialdemokraterna aldrig lade fram någon lagstiftning på det här området. Det låter så när jag lyssnar till de källor jag har. När jag ställer frågan Vad har ni gjort? menar jag inte att ni har den möjligheten att gå in och lagstifta, mer än när ni ska fatta beslut här i . Men visst har ni väl en möjlighet att delta i diskussion och dialog för att minska konfliktnivån? Ni är två aktiva socialdemokratiska riksdagsledamöter som känner både medborgarna, kommunalråden, representanter för , representanter för och andra mycket väl. Likaväl som jag kan föra den dialogen kan ni göra det. Ni kan bidra till att hitta en konstruktiv lösning och möjligen också dämpa konfliktnivån. Det är med det höga tonläge som har varit som vi har sett en eskalering av denna konflikt. Jag försöker att i ett bra tonläge, i en god samtalston, komma fram till en vettig lösning så länge vi inte har en lagstiftning på plats. Så här långt har jag ändå lyckats åstadkomma det som väldigt många frågar efter, nämligen att man inte stänger av elströmmen i . Sedan återstår att se hur vi ska klara gatubelysning och annat. Men jag fortsätter den dialogen, och jag hoppas att inblandade parter agerar konstruktivt för att nå en lösning. Alla förstår att detta är ett bekymmer. säger att om detta hade hänt i så hade det förmodligen varit en stor sak. Ja, men varför gjorde ni ingenting då, när ni hade makten att göra någonting? agerar vi, både i dialogen med de inblandade och i lagstiftningen. 15 (): Jag måste bara kommentera detta. Den här konflikten har eskalerat något otroligt höst, och ansvaret vilar nu på regeringen att ta initiativ. Jag kan bara konstatera att ministern inte vill ge något besked om när vi kan förvänta oss ett lagförslag i och inte vill ge ett besked till de 10 700 elabonnenter som lever i stor ovisshet om hur de ska klara sig ytterligare en vinter i mörker och framför allt ekonomiskt. Ministern kanske också, precis som vi har gjort, behöver sätta sig in i kundernas situation, liksom ministern har satt sig in i elbolagets situation. Många har det väldigt knapert och vågar inte säga något i den här situationen. Jag kan inte nog understryka hur viktiga elnäten är för vår infrastruktur och för all verksamhet som bedrivs i . Ett av målen för energipolitiken är ju att elförsörjningen är tryggad och att kunderna ska kunna känna förtroende för de aktörer som verkar på elmarknaden. Avslutningsvis skulle jag hoppas att ministern förstår innebörden i energipolitikens målsättning och att hon inte håller på och processar det här lagförslaget . Här behövs faktiskt handlingskraft från regeringen. och 10 700 elabonnenter behöver få ljus och framför allt en tryggad långsiktig elförsörjning. Jag och många fler med mig vill ha besked: När kommer lagförslaget? 16 Näringsminister (): Jag tycker det är rätt anmärkningsvärt att säga att vi inte förstår kundernas situation. Vad tror var anledningen till att jag åkte upp till ? Vad tror är anledningen till att jag sitter med alla dem som är inblandade i den här konflikten, om det inte är just för att jag förstår tornedalingarnas situation? Jag tror att det är rätt ovanligt att en energiminister, en ansvarig minister, åker upp och sätter sig ned i ett konkret ärende för att göra någonting. Det är väldigt enkelt att stå här och beskriva hur eländigt det är. Det skulle jag också kunna göra. Det är mycket svårare att komma med lösningar. Jag har sett bristen på lösningar från den socialdemokratiska tidigare regeringen. Det är därför vi inte har någon lagstiftning. Det är därför jag inte kan agera med tvångsinlösen. Det är därför jag inte kan använda lagstiftningen för att få eldistributionen att fungera. Det är anledningen, och det tycker jag är viktigt för medborgarna i att veta. Det är bristen på handlingskraft hos Socialdemokraterna som gör att vi sitter där vi sitter . Vi kommer att förbereda den här lagstiftningen, och vi kommer att göra det noggrant. Jag är glad att tycker att alliansen är otroligt effektiv. Det vill vi vara, och vi kommer att vara det i det här sammanhanget också. Vi kommer att återkomma till när vi har gått igenom de förslag på förändringar som kommit fram i den remissomgång som har varit, och sedan kommer vi att komma med en proposition så fort det bara går. Men jag kommer inte att göra det på något slarvigt sätt. Det här visar med mer tydlighet än önskvärt att vi behöver ha lagstiftning som täcker in alla de här delarna. Det förutsåg man inte i den tidigare lagstiftningen, och det är därför vi har det hål som gör att tornedalingar drabbas på det sätt som de gör. Jag känner mycket varmt för tornedalingar. Jag har bott i . Jag vet vad det innebär att leva i kyla och strängt klimat. Det är också en av anledningarna till att jag agerar så hårt som jag gör; jag förstår de villkor som dessa människor lever under. Jag tror dock att om vi kan få ned konfliktnivån en aning, om vi kan försöka lösa detta på ett mer konstruktivt sätt, är det till gagn för alla de inblandade i denna konflikt. Det är det jag försöker göra parallellt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:11 om trygghet för företagare vid sjukdom och föräldraledighet 17 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att förbättra småföretagarnas trygghet. har också frågat mig om jag avser att vidta konkreta åtgärder för att stärka småföretagarnas trygghet vid till exempel sjukdom och föräldraledighet. Jag vill börja med att påminna om att det var alliansen som tillsammans med såg till att den här utredningen kom till stånd. Vi såg de problem som småföretagare hade och ville åstadkomma förändringar. Ett problem med dagens offentliga trygghetssystem är att dessa har utformats för anställda och är därför sämre anpassade för företagare. Nuvarande utredningsuppdrag syftar till att göra regelverket tydligare och bättre för företagare i arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringen. Om vi ska lyckas med att få fler människor att gå från anställning till företagande måste försäkringsvillkoren för företagare ses över. Tittar man exempelvis på dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen kan man konstatera att företagare i allmänhet får en lägre dagpenning jämfört med anställda. Det kan naturligtvis finnas flera orsaker till detta, och det är därför viktigt att frågan utreds. Frågan är dock inte så enkel som att göra villkoren för företagare och anställda så jämbördiga som möjligt. Det är svårt att skapa ett enhetligt socialförsäkringssystem som även passar och omfattar företagare eftersom varken deras inkomster eller arbetsliv är att jämföra med anställdas. Inkomsterna kan variera mycket kraftigare över året beroende av säsonger och konjunkturer och vid frånvaro behöver andra kostnader än den egna lönen betalas för att verksamheten ska kunna överleva. Det gäller exempelvis fasta kostnader som lokalhyror, leasingavtal och telefoni. Många företagare har därför ingen möjlighet att vara frånvarande vid sjukdom eller föräldraledighet. Detta förhållande styrks av en undersökning som organisationen har gjort och som visar att företagare har lägre sjukfrånvaro än anställda. Många företagare uppfattar att de betalar till ett system som de i begränsad utsträckning har möjlighet att dra fördel av. Regeringen vill skapa ett trygghetssystem som i så stor utsträckning som möjligt är anpassat till företagares villkor och verklighet. Vi kommer därför att besluta om ett tilläggsdirektiv till nuvarande utredningsuppdrag. 18 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på interpellationen. Vi är överens om att det behövs en utredning om ett trygghetssystem även för företagare. Det är inte det som är problemet. Det är inte oenighet i den frågan som är anledningen till min interpellation, utan anledningen är att den dröjer så . Enligt de ursprungliga direktiven till utredningen, som tillsattes 2006, skulle uppdraget redovisas . I senare tilläggsdirektiv angavs två rapporteringstillfällen, . En delrapport har kommit, och vad jag vet entledigades utredaren . har åtminstone inte vi hört eller sett något från denna utredning. Det, , är anledningen till min interpellation. Det är långt fler än jag som är otåliga. För nästan exakt fick regeringen ett brev från Företagarna där de gav sitt förslag till hur det skulle kunna se ut. I kunde vi för någon vecka sedan läsa om , en ung kvinna som valt att starta eget företag i måleribranschen. Hon är emellertid gravid och konstaterar att hon varken har rätt till sjukpenning eller havandeskapspenning. Personligen tycker jag inte att det är så konstigt att Företagarna kommer fram till att företagare använder sjukersättningen i mindre utsträckning eftersom det finns stora grupper i företagarkretsar som praktiskt taget är exkluderade . Dit hör unga kvinnor i fertil ålder. Jag är övertygad om att både jag och statsrådet är intresserade av att vi får fler unga kvinnor som företagare, och därför är detta en angelägen fråga. Det är också därför jag blir fundersam över varför det tar sådan tid. Utredningen hade ju kunnat fortsätta att arbeta, lägga fram förslag och snart hade vi haft förslagen på bordet. I stället verkar det som om den upplösts . Det är det som gör att jag blir förvånad över svaret. Av en slump läste jag i en tidning en intervju med , ny vd för . Hon fick frågan: Om du måste välja en enda fråga att jobba vidare med för Företagarna, vilken fråga skulle det vara? Hon svarade: Det skulle vara trygghetssystem för den lilla företagaren. Mina frågor till statsrådet blir: Vad gör statsrådet nu? Pågår det en utredning eller är den lagd på hyllan? 19 Näringsminister (): Jag är mycket imponerad över att är så intresserad av företagarnas trygghetssystem, för det är verkligen inte den inställning Socialdemokraterna haft i regeringsställning. Det var ju alliansen som tillsammans med tvingade fram en utredning på det här området. Socialdemokraterna brydde sig inte alls om dessa frågor. Om det från Socialdemokraternas sida skett en ändring i inställningen är det spännande. Eller är det bara egen personliga åsikt? Det mest spännande vore om Socialdemokraterna som parti också ändrade inställning till detta. Utgångspunkten för regeringens diskussion kring denna fråga är att vi i mångt och mycket har diskriminerat företagare, inte minst unga kvinnor, när det gällt att starta och driva företag just för att försäkringssystemen är utformade som de är. Men om vi ska hitta anpassade system, sådana som passar företagare, måste vi, som jag sade, också ta hänsyn till att företagaren inte kan vara borta från sitt företag med mer än att någon annan går in i stället. Och måste vi hitta system som passar för dessa olika situationer. Jag kan konstatera att Företagarna nu sätter den här frågan högt på sin dagordning. Det är inte så konstigt om Företagarna lyfter upp den och ger den högsta prioritet. De dagordningspunkter som de tidigare hade har regeringen nämligen redan genomfört. Det är klart att det då kommer upp nya frågor från Företagarna som de vill ha genomförda. För sedan presenterade regeringen de 55 åtgärder som vi vidtagit för att stärka näringslivets situation i landet. Det är en omfattande lista där vi fått inspiration från Företagarna, , , och många andra organisationer och intresserade som kommit med konkreta och goda förslag. Vi är mycket stolta över att ha kommit så långt när det gäller näringslivsutvecklingen. Det ger också resultat i form av goda sysselsättningssiffror, inte minst på de områden som tidigare haft det mycket besvärligt. Jag tror att om vi ska få fler företagare framöver måste vi ha ett annat trygghetssystem. Jag har haft många diskussioner med löntagarorganisationen , som ser att många av deras medlemmar går mellan att vara anställd och att vara företagare. Jag tror och hoppas att det finns en mindre konflikt mellan den fackliga organisationen och företagarorganisationerna i den här frågan, för i grunden har just trygghetssystemen utifrån företagarsynpunkt varit en diskussionsfråga. ser vi att fler människor väljer att gå mellan att vara anställd och att vara företagare. Då måste våra trygghetssystem också anpassas därefter. Det regeringen gör är att vi naturligtvis i diskuterar och förbereder olika förslag som ska lösa den här problematiken och göra det hela enklare. Vi kommer att återkomma till när vi är färdiga med beredningen av både a-kassan, socialförsäkringssystemet och det totala trygghetssystemet. Det känns som en viktig åtgärd, inte minst, som jag sade, för att få fler kvinnor att starta och driva företag. Då behöver man den tryggheten. 20 (): Jag tror inte att statsrådet behöver vara särskilt bekymrad över socialdemokratin. Jag tror att statsrådet har större anledning att vara bekymrad över de småföretagare som i stor utsträckning uttrycker besvikelse över regeringens politik eftersom de hade så stora förhoppningar på den. Jag tror också att företagare är betjänta av trygga anställda. Det är därför många företagare vänder sig mot den jakt på löntagare som regeringen har ägnat sig åt. Om man hade ägnat åtminstone hälften av den kraften åt att skapa trygghet också hos företagare tror jag att mycket hade varit vunnet både för dem och för regeringen i opinionsbildningen. Regeringen har i stället valt att göra flera försämringar för småföretagen. Arbetsgivaravgiften har höjts för de allra minsta företagen. Stödet till exportrådgivningen har minskat. Och ska småföretagen vara med och betala arbetsgivaravgiftssänkningar för stora företag exempelvis inom restaurangbranschen. Jag har tid och möjlighet att resa en hel del och besöka arbetsplatser och små och medelstora företag, inte minst inom verkstadsindustrin. Jag måste säga att det inte är idel lovord över regeringens politik som jag hör. Det är i stället bekymmer över exempelvis arbetskraftsförsörjningen. Det beror på att arbetsmarknadsutbildningen i det här landet praktiskt taget är utrotad sedan vi fick en ny regering. Är det så, , att regeringen har ett genuint intresse av att förbättra för de små företagen? Då borde regeringen först och främst avstå från den arbetsgivaravgiftshöjning man nu avser att göra från . Man borde gå med på vårt förslag om stöd till exportrådgivning och annat när det gäller att stötta de små företagen och företag i ett tidigt skede. Man borde verkligen snabba upp utredandet kring ett trygghetssystem, inte minst med tanke på den gemensamma ambition vi har om fler kvinnliga företagare. Jag upprepar min fråga: Pågår detta arbete, och är en ny utredare utsedd? 21 Näringsminister (): Ja, nog kan jag säga att jag är lite bekymrad över Socialdemokraterna. Jag får inte klart för mig om det är en socialdemokratisk uppfattning att vi ska ha ett trygghetssystem som är likvärdigt för anställda och företagare eller om det är åsikt. kanske kan ge besked om det i debatten framöver. Vi har ägnat hela det här året åt att göra det bättre för företagen. Det ska vara enklare, roligare och lönsammare att vara företagare.