prot · GV0916 · 2007-10-25 00:00:00 — En sådan handlar om en fri etableringsrätt inom primärvården. Där förbereder regeringen förslag. Det handlar om de så kallade ersättningsetableringarna, alltså om läkare och andra vårdgrupper som går på ett gammalt avtal och som varit förhindrade att överlåta sin praktik till andra. Där avser regeringen att lägga fram ett förslag som är sådant att det blir möjligt för andra att ta över den verksamheten och som i regel leder till stor kontinuitet i verksamheten och en god tillgänglighet för patienterna. Jag tror också att det handlar om att vi förstärker läkarutbildningen. I jämförelse med 2006 innebär budget att vi ökar antalet platser i läkarutbildningen med i storleksordningen , vilket jag tror är betydelsefullt. Vi måste också bli bättre på att ta i anspråk personer med en utbildning från andra länder. Satsningar på kollektivtrafiken i 30 (): Jag tänker ställa en fråga till infrastrukturminister . Effekterna av trängselskatten märks inte lika tydligt i den här regionen när man bor och lever här som det gjorde när vi socialdemokrater tillsammans med och genomförde försöket. Det kan bero på att det inte görs så stora satsningar på kollektivtrafiken som tidigare och på att många av de infartsparkeringar som då fanns inte längre finns. Dessutom hämmar de skatter som regeringen lägger på den vägburna kollektivtrafiken också en utökad trafik. Jag vill därför fråga infrastrukturministern på vilket sätt den moderatledda regeringen är beredd att se till att kostnadsspiralen för kollektivtrafiken bryts så att vi får fler resenärer som åker klimatsmart det vill säga tillsammans, kollektivt. 31 Statsrådet (): Det är en intressant fråga som har ställt till mig. Jag tror att det är viktigt för stockholmarna att förstå att det är alliansregeringen som satsar på den spårbundna trafiken i . Det är vi som lägger nya resurser på underhåll av järnvägsspåren i just för att underlätta för pendlarna när det gäller möjligheterna att veta när tågen avgår och när tågen kommer tillbaka. Vi fortsätter med den satsningen , medan Socialdemokraterna över huvud taget inte har lagt någon energi på att sköta underhållet av den järnväg och de spår som stockholmarna möter. Det är ju förseningar just på grund av att underhållet inte har skötts. 32 (): Jag pratade om den vägburna kollektivtrafiken där man inför flera skatter. Men vad gäller spårtrafiken var det ju den här regeringen som satte stopp för byggandet av . Det ska vi väl också komma ihåg när vi pratar om satsningar på spårtrafiken. Det är en sorgens dag för kollektivtrafiken sade när årets budgetproposition lades fram. Eftersom den moderatledda regeringen har beslutat att kompensera jord- och skogsbruket för de ökningar av koldioxidskatten som blir och eftersom privatbilisterna får höjda reseavdrag och dieselbilarna får sänkt fordonsskatt frågar jag igen: På vilket sätt ämnar infrastrukturministern stimulera till att fler åker klimatsmart tillsammans, kollektivt? 33 Statsrådet (): Den här regeringens största ambition och mycket tydliga politiska inriktning är att prioritera just klimatfrågan, något som den tidigare regeringen samt och Vänstern inte mäktat med. Vi höjer alltså skatten på det som är miljönegativa utsläpp, och vi förstärker när det gäller att byta ut den gamla bilparken i . Vidare tror jag att det är viktigt att se att man när det gäller våra bussar också väljer att satsa på bättre bränslen och på effektiva motorer. Jag tror att det för kollektivtrafiken som bransch är viktigt att ta sig an den stora utmaningen, för utsläpp av miljöfarliga partiklar kommer att kosta. Jag tror att den här regeringen med sina miljö- och klimatinitiativ mycket tydligt har visat på effekterna av en effektiv skattepolitik. Utredningarna om hamnar och kombiterminaler 34 HANS (): Också jag har en fråga till infrastrukturminister . presentade sina utredningar om kombiterminaler och om prioriterade hamnar. Innehållet i de två utredningarna är centralt för möjligheterna att använda vårt transportsystem så effektivt som möjligt. Men krävs det både politiska beslut och ekonomiska resurser för att förslagen ska få genomslag i verkligheten. Därför är det oroande att varken eller har de ekonomiska resurser som krävs för att genomföra nödvändiga investeringar i anslutning till hamnarna och kombiterminalerna. Ännu mer oroande är att det cirkulerar uppgifter om att hamn- och kombiterminalutredningarna inte kommer att finnas med i den planerade infrastrukturpropositionen. Jag vill därför fråga vad kommer att göra dels för att se till att de här utredningarna kommer med när en sammanhållen infrastrukturpolitik presenteras, dels för att ekonomiska resurser avsätts också till genomförandet. 35 Statsrådet (): Tack för frågan, ! är en av många utredningar som den här regeringen har valt att ta med och att ha som underlag för den kommande infrastrukturplaneringen gällande tiden . Den här regeringen har nämligen som ambition att hitta mycket tydliga och smarta transportlösningar i det här landet lösningar som innebär att man just tar sig an klimatutmaningen. Då hör till exempel , liksom andra utredningar som sammanhänger med detta exempelvis och vilka väg- och järnvägsinvesteringar vi gör väldigt tydligt ihop. Med en miljö- och klimatinriktning i den kommande infrastrukturpropositionen kommer min ambition också att vara att mycket tydligt ska finnas med i den inriktningen. 36 HANS (): Jag fick svar på första delen av det jag frågade om men inte på den andra delen, den om de ekonomiska resurserna. Vi ser ju hur det ser på både väg- och järnvägssidan. En lång rad planerade projekt skjuts . I min hemregion ser jag till exempel att planerade triangelspår, som är nödvändiga för att få till stånd en väl fungerande trafik till den prioriterade hamnen där jag bor, inte kommer till stånd därför att pengarna saknas. Jag anar att kommer att säga att det beror på att den socialdemokratiska regeringen har angett för små ramar, men det är i så fall ett blindspår. Det handlar faktiskt om att bygga med pengar avsatta i budgeten. Både budget och nästa års budget har den här regeringen ansvaret för. I ingen av de budgetarna finns det pengar till att genomföra nödvändiga åtgärder. 37 Statsrådet (): Det var intressant att höra erkänna att den socialdemokratiska regeringens löften mer har varit löften än ekonomiska resurser. Inte desto mindre har den här regeringen en stor ambition att hitta klimatsmarta transportflöden i det här landet. Då handlar det som den ursprungliga frågan gällde om kombiterminaler som en del i detta med att lägga inriktningen mot 2019. Men har naturligtvis liksom en nod eller som ett nätverk ett samband med väginvesteringar, järnvägsinvesteringar och också den hamnstrategiutredning som ska ligga parallellt med detta. I infrastrukturpropositionen kommer det naturligtvis att finnas en budgetering i harmoni med de inriktningsmål som läggs fast. Effekterna av centraliseringen av statliga myndigheter 38 (): Min fråga går till statsrådet . Jag bor i inland och är mycket bekymrad över den centralisering som sker när många statliga myndigheter omorganiserar sin verksamhet, inte för att jag inte ser nyttan med att man effektiviserar sin verksamhet utan för att det alltid tycks innebära att gles- och landsbygdsbor förlorar sina jobb. I första skedet flyttar jobben från inlandet ned till kusten, men flyttvågen brukar inte sluta förrän den stannar i någon storstadsregion. Det konstiga för mig blir att många av de här jobben sker via telefon, dator och Internet. Det borde passa alldeles utmärkt för jobb i inland. Där är kostnaden för lokaler betydligt lägre än i städerna, och pengar finns att tjäna på att personalomsättningen är låg. Därför vill jag fråga näringsministern vad hon tänker göra åt den här centraliseringsvågen bland statliga myndigheter, som innebär en utarmning av statliga jobb i gles- och landsbygd. 39 Näringsminister (): Tack för frågan! Jag vill påminna frågeställaren om att under den socialdemokratiska regeringsperioden försvann 3 200 statliga jobb från inland. Det som har aviserats och som jag känner till rör sig om ett femtiotal. Dock är jag lika upprörd och besviken över att staten på det här sättet drar undan en del av servicen i de här områdena. Vi har en strategi för detta. Det handlar väldigt mycket om att samordna statlig service och samordna offentlig service. För medborgare är det viktigt att det finns en närvarande service som fungerar. Då kan jag tycka att man har struntat i från statens sida att hitta samverkanslösningar som både ger bra service och är kostnadseffektiva. Vi ska se till att värna skattebetalarnas pengar och se till att vi har en effektiv service. Då kan vi samordna med verksamhet, med landstingskommunal verksamhet och med annan verksamhet, en bra service som finns nära människorna. Det arbetet pågår för fullt. 40 (): Tack för svaret! Jag vill påminna näringsministern om att den förra regeringen, den socialdemokratiska, tog ett mycket stort ansvar i bland annat försvarsbeslutet där man såg till att gles- och landsbygd var kompenserade för de jobb som försvann. Du är mycket välkommen till mina hemtrakter, till exempel , att se effekterna av socialdemokratisk politik. Jag hör vad du säger, men jag tror inte att gles- och landsbygdsbor nöjer sig med att få höra att det är bra med en samordning. Jag tror att vi som bor i inland verkligen är intresserade av vilken politisk vilja och näringsministern har när det gäller att se till att det finns statliga jobb även i gles- och landsbygd. 41 Näringsminister (): Den politiska vilja som vi har och som vi ger uttryck för är att det ska finnas jobb och tillväxt i hela landet. Arbetslöshetssiffrorna är fantastiska, inte minst i inland. Så låga arbetslöshetssiffror som det är nu har det inte varit . I min egen hembygd i ser jag glädjande nog hur den privata sektorn växer. Det ger skatteintäkter till kommunerna på ett helt annat sätt . Det är grunden för att vi också ska ha råd med offentlig service. Vi ställer krav på den offentliga servicen att den ska vara effektiv och att den ska finnas runt om i hela . Men vi ställer också krav på att man samordnar servicen så att den finns tillgänglig. När det gäller försvarsbeslutet vill jag påminna om att Socialdemokraterna inte med ett finger hade lyft upp frågan om kompensation för de här orterna. Det var som drev igenom det i försvarsbeslutet, och det vet jag därför att jag själv var med i den diskussionen. Det är glädjande att det resultatet uppskattas också av socialdemokrater. Upprustning av befintlig infrastruktur 42 (): Min fråga riktar sig till infrastrukturminister . Vi diskuterar i alla sammanhang klimat, vi diskuterar miljö och infrastruktur. Senast har vi suttit i en lång hearing i trafikutskottet och lyssnat på hur vi ska få ihop helhetsbilden. Då är min fråga till infrastrukturministern: Hur kommer regeringen att kunna prioritera upprustningen av befintlig infrastruktur? kunde vi läsa att SJ och säger att det nu är transportinfarkt. Kan man göra både kärlsprängningar och bypassoperationer för att klara av det här för att nu fortsätta på det spår vi har haft av medicintermer här ? Hur ska vi kunna effektivisera användningen av de resurser som vi har till vårt förfogande för att rusta befintlig infrastruktur, inte minst järnvägsnätet, för att klara av de transporter vi måste klara av framöver? 43 Statsrådet (): Tack för frågan! Mycket riktigt är det en av de prioriterade inriktningarna i den kommande infrastrukturpropositionen. Det är stora utmaningar. Frågan som ställer mig är hur vi kan förbättra det befintliga nätet. Den här regeringen har valt att inför just göra investeringar i underhåll i befintliga vägar och järnvägar, av den anledningen att det är det som är snabbast och smartast att göra för att underlätta för människors pendlande så att man känner sig trygg i pendlandet. Det är också det som är smartast och snabbast att göra för att vi ska kunna möta näringslivets nya intresse att överföra gods från väg till järnväg. Då måste också järnvägen kännas trygg så att man vet var godset är någonstans. Den här regeringen har klimatfrågan högst på dagordningen, och därför har vi gjort den här prioriteringen. Vi vidtar åtgärder här och , även om vi har en historia med ett stort behov av underhåll. 44 (): Tack för svaret! Jag skulle vilja utveckla detta lite och säga att ska vi kunna klara av både transporter av gods och transporter av människor måste vi hitta system som är hållbara, och de måste fungera över hela landet. Även om vi har hjärtan som pumpar, det kanske vi har några stycken i det här landet, måste det fungera även i de mindre artärerna och venerna om vi nu fortsätter med den bilden, för jag tycker att den är bra för att hela ska kunna leva. Då är min fråga till infrastrukturministern: Hur kommer de här prioriteringarna att vägas? Vad är det som kommer att vara avgörande för investeringarna? 45 Statsrådet (): Inför den kommande infrastrukturpropositionen har man just framför sig arbetet med att göra prioriteringar mellan väg och järnväg, att hitta de prioriteringar där det är smartast att vidta åtgärder för att få godset på järnväg och att göra långsiktigt analyser av vilka insatser som behöver göras. Vi måste vara medvetna om att vi har problem i de tre största städerna. Löser vi inte den problematik som människor i det dagliga livet möter med pendlingen bemöter vi heller inte det behov som människor utanför dessa stora regioner har, för det blockerar väldigt mycket av det andra flödet, persontransportflödena och godsflödena. EU:s nya konstitutionella fördrag 46 (): avslutades det informella toppmötet inom Europeiska unionen mellan stats- och regeringscheferna som innebar att ett nytt konstitutionellt fördrag är på väg fram. Det var ett styrkeprov att kunna samlas efter en del kriser längs vägen. Det var också en högtidsstund för oss alla som tror på Europatanken, på att behöver mer och inte mindre samarbete. Jag skulle vilja fråga Europaministern vad det här nya konstitutionella fördraget innebär för möjligheter att ta sig an vår tids stora utmaningar kampen mot miljöförstöringen, klimathotet och också kampen mot den organiserade brottsligheten. 47 Statsrådet (): Jag var lite inne på den frågan när jag resonerade med alldeles . Jag delar förstås glädje över att vi kom överens i . En viktig förändring gentemot är att man skriver in som ett mål för EU-samarbetet klimat- och miljöarbetet. Det behöver kanske inte göras med tanke på att vi jobbar så mycket med dem ändå, men det är en viktig signal att det står i några av portalparagraferna för vårt samarbete. Den största förändringen handlar om att man kan fatta beslut med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet, vilket främst får konsekvenser på det som tidigare låg inom den tredje pelaren, det vill säga polissamarbete och migrationssamarbete. Det är där vi ser de riktigt stora utmaningarna med den allt grövre gränsöverskridande brottsligheten. Polisen i räknar med 1 0001 500 stora ligor som handlar med barn, vapen, narkotika och andra saker. Där får vi nu nya möjligheter att fatta beslut. 48 (): Jag tackar för svaret. Mycket tyder nu på att fördraget kommer att kunna träda i kraft . Det är ju flera trådar i det europeiska samarbetet som löper , åtminstone från svensk horisont. Vi har valet till , och har ordförandeskapet senare under . Det är just den senare frågan som är viktig och spännande för oss att diskutera här i kammaren. Jag skulle vilja ställa frågan till statsrådet och Europaministern: Hur ser regeringens strategi ut inför det kommande ordförandeskapet? Vilka prioriteringar gör regeringen inför ledning av Europeiska unionens arbete ? 49 Statsrådet (): Jag skulle gärna vilja återkomma till för en längre diskussion om detta. Men kort, , tar vi detta på mycket stort allvar. Några av de prioriteringar som vi nu lyfter fram i förhandlingarna med och , som vi ska formulera ett 18-månadersprogram med, handlar framför allt om klimatarbetet, klimat- och miljöfrågan, både när det gäller det globala arbetet med en post-Kyotoregim och vårt europeiska ansvar, som näringsministern var inne på lite grann tidigare. Det handlar också om brottsbekämpningen, om ett säkrare och tryggare , rättssäkerhetsfrågorna, där vi också får bättre möjlighet att fatta beslut, och om migrationsfrågorna. Det handlar om den inre marknaden, hur vi kan utveckla den, hur vi kan undanröja hinder, hur vi kan stärka konkurrenskraften, hur vi ska jobba vidare med de här frågorna efter Lissabonprocessen. Det handlar om utvidgningen och roll i världen. Det handlar också om en fråga som vi särskilt vill lyfta fram rörande . Vår ambition är att formulera en heltäckande strategi för Östersjösamarbetet både när det gäller miljö-, klimat- och fiskeutmaningarna och att ta vara på de möjligheter som finns att göra detta till ett tillväxtcentrum för hela regionen. Rättvisa konkurrensvillkor för småföretagen 50 (): Min fråga går till näringsminister . I ett tidigare inlägg till sade ministern att vi nu vet vad vi kan investera för framtiden och att det är så företagarna ser på . Jag är inte säker på att alla småföretagare i riktigt känner så med tanke på det ökade regelkrångel som vi nu ser sakta håller på att växa fram efter beslut från regeringen. Vi ser det inom restaurangbranschen. Vi ser det inom besöksnäringen. Vi ser också hur många underleverantörer nu får en förändrad konkurrens mellan företagen. Restaurangbranschen får nedsättning av arbetsgivaravgiften medan hotell inte får det. Min fråga till ministern blir: Vad avser ministern att göra för att skapa rättvis konkurrens mellan småföretagen? 51 Näringsminister (): Den viktigaste politiska åtgärden är, precis om sade här tidigare, att skapa bra villkor för småföretagen. Det är så vi skapar nya jobb, och det är så vi skapar jobb och tillväxt i hela landet. När det gäller tjänstebeskattningen, som är föremål för diskussion tillsammans med kommissionen, har vi haft en diskussion om var gränserna ska gå. Kommissionen säger att man tycker att hotellsidan inte behöver vara med därför att den verkar på en större marknad och riskerar att förhindra bra konkurrensvillkor, medan man däremot tycker att restaurangbranschen är en sektor som kan finnas med. Jag har lyssnat till restaurangbranschen själv och de branschorganisationer som uttalat sig, och de är väldigt nöjda med den tjänsteföretagsbeskattning som kommer. Och om man minskar kostnaden för den här branschen tror jag att mycket av det svartarbete som finns i den här sektorn kommer att bli vitt, vilket också är syftet med många av de regler och skatter som vi har. 52 (): Att villkoren för företagen ska vara bra tror jag att vi kan vara överens om. Men på vilket sätt kan rättvisan öka och konkurrensneutraliteten bibehållas när man höjer arbetsgivaravgifterna? Många av de småföretag som finns hemma i där jag bor, underleverantörer som jobbar med miljöteknik bland annat, får ju en höjd arbetsgivaravgift. På vilket sätt blir det bättre för företagen? Detta går inte ihop. Vi upplever att det har blivit ett ökat krångel för företagen. Det är också så att näringslivets egen regelnämnd har påpekat att har reglerna för småföretagarna ökat. Med tanke på att alliansregeringen säger att man gör det bra för småföretagen och att det handlar om att jobben ska öka går det inte ihop. Det vore bra om vi kunde få en förklaring av ministern. 53 Näringsminister (): Att saker och ting inte går ihop håller jag med om. Det som är så svårt för er socialdemokrater är att ni säger att ni vill ha bra villkor för företagen, men när vi föreslår alla de 55 åtgärderna för småföretagen säger ni nej till de allra flesta. Det är ju på totalen som den enskilde företagaren ser hur villkoren ser ut. Regeringens ambition är att minska regelkrånglet . Jag säger inte att det är en enkel uppgift, därför att det finns väldigt mycket regelkrångel på många områden. Låt mig nämna ett område där gör ett ambitiöst arbete när det gäller miljölagstiftningen för att göra det enklare, för att snabba på tillståndsprocesser och ta bort en del av det krångel som finns. Skatteområdet är ett jätteviktigt område för många småföretagare, och där är förlängd momsinbetalningsperiod ett sätt att förenkla för småföretagen. På område efter område kommer vi att gå igenom de här sakerna. Alla statsråd som sitter här och andra statsråd är ansvariga för att det blir enklare regler. Det här gör vi tillsammans med EU, och jag hoppas verkligen att också småföretagen kommer att se den tydliga effekten av detta. 54 (): Den här regeringen är bland annat känd för att ha sagt en sak före valet och gjort en helt annan sak efter valet. Mindre krångel för småföretagen, fastighetsskatten, pengar till vägar och järnvägar samt pensioner är exempel på brutna löften. har också sagt en sak när hon var EU-parlamentariker och en annan sedan hon blivit EU-minister. Det handlar om flytten mellan och . engagerade sig mycket i frågan före valet och har även skrivit debattartiklar i svenska tidningar om hur viktigt det är att vi jobbar för att få bort EU:s byråkratiska process och onödiga hantering, nämligen flytten mellan och . Men när det kommer till kritan och har möjlighet att påverka använder hon inte den möjligheten. 55 Statsrådet (): och jag har samtalat om den här frågan . Jag värjer mig absolut mot anklagelsen att jag skulle ha ändrat åsikt i frågan. Jag har som Europaparlamentariker engagerat mig mycket i frågan, inte med det stöd från Socialdemokraterna och som jag hade hoppats på då. Men det är bra att det har kommit nu i stället. Det är en jätteviktig fråga. Vi är helt överens om det. Det är också mycket svårt att få till stånd en ändring, därför att det kräver en fördragsändring och därför att det är en fråga som uppfattas som mycket, mycket viktig för ett av länderna i , nämligen . En ändring kräver, tyvärr, att alla eller i alla fall väldigt många länder är överens om att driva frågan så att vi kan få upp den på bordet. Det stödet finns inte . Jag fortsätter att tala om frågan, man fortsätter att driva opinion i och vi för en hel del informella samtal kring den, men det finns inte stöd för att driva frågan så att en fördragsändring kan komma till stånd. Jag tror att det kommer att lösa sig. 56 (): Det är just det att ministern engagerar sig på hemmaplan och säger att detta är viktigt och så vidare men att hon när det kommer till kritan, när högnivåmötena pågår och det verkligen finns möjlighet att försöka förändra, inte använder sig av den möjligheten. Det är bara läpparnas bekännelse på hemmaplan. Det tycker jag är tråkigt, för jag hade, och har, höga tankar om EU-ministern och tycker också att hon gör ett bra jobb på många områden men inte på detta. Det är ändå som det handlar om. Det finns ett engagemang i många länder, och det har gjorts namninsamlingar i många länder det vet bland annat i . Mitt tips var att man skulle försöka skapa nätverk och kontakter med många av dessa länder. har valt att inte ta upp frågan. Jag är förvånad över det. 57 Statsrådet (): Det kostar väldigt mycket pengar, men rätt ska ändå vara rätt. Det kostar , inte 20 miljarder. Men det är mycket pengar i sig. Det har dessutom en miljönota, har man kommit underfund med. Jag samtalar med många människor om den här frågan. Det finns ett nätverksbyggande och det finns många människor som tycker som vi, men det finns inga andra länder som är beredda att driva frågan. kan inte på eget bevåg driva frågan. Det sker samtal och nätverksbyggande på många olika håll, i och här. Och de samtal och det arbete som jag bedriver presenterar jag kanske på presskonferenser, för det är inte alltid det mest effektiva när man vill påverka. De samtalen förs alltså, men har vi inte fått tillräckligt många allierade för att kunna driva frågan med emfas. Det krävs som sagt ett enhälligt beslut om fördragsförändring för att det ska kunna gå igenom. 58 (): Jag ställer min fråga till socialminister . Sicko har inget med oss att göra.