prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Åtgärder som utvidgad riskutbildning, nya metoder för att minska olyckor som beror på sömn, alkolåsstrategi, kompetensutveckling för yrkesförare, ny lagstiftning om mopederna, ökad samverkan mellan och motorcyklistorganisationer, nya hastighetsgränser är alla förslag i syfte att möta ökade krav på trafiksäkerhet. Men vi vet alla att det enklaste sättet att minska antalet dödsolyckor är att använda bilbälte, köra nykter och hålla hastighetsgränserna. Med utgångspunkt i Balimötet och med inriktningen att stärka de svenska jobbens konkurrenskraft bereds en proposition för att möta dessa stora krav och utmaningar på infrastrukturen. Tyvärr finns det så stora brister i de infrastrukturplaner som finns för perioden 20042015 att det inte räcker med en enkel revidering enligt de analyser som görs på departementet. Det krävs ett grundläggande arbete. Det förstår alla ni som tillsammans ställt 100 interpellationer och frågor enbart inom väg- och järnvägsområdet . Ni vet att de planer som ni efterfrågar inte håller och att ramarna inte har varit realistiska. Det visar sig att det inte går att fortsätta lappa och laga, utan här krävs en tydlig närtidssatsning för att den framtida inriktningen och den framtida planen ska vara genomförbar och kunna möta just de krav och behov som finns runt omkring i kommuner och näringsliv både på väg- och järnvägssidan. Staten anses inte vara en pålitlig partner. Det är naturligtvis ohållbart eftersom kommunernas egna planeringar redan har börjat. Företagens snabba förändring är beroende av att alla parter som ingår i ett samhällsbyggande, som väg och järnväg är, håller det som är överenskommet. Därför är det avgörande för mig att åtgärda de stora brister som Socialdemokraterna och övriga i oppositionen lämnat efter sig och att därmed lägga en inriktning och en realistisk investeringsplan som är hållbar och förutsägbar . 173 () replik: Det gläder mig att ministern har sett En obekväm sanning av . Jag undrar därför hur den transportpolitik ni har bedrivit går ihop med dessa insikter om klimathotet som vår generations ödesfråga. Det skriver ni så vackert om i den första regeringsdeklarationen. Jag har ett antal frågor som handlar om vad ni har gjort . Hur går förslaget om Förbifart för 25 miljarder ihop med att minska klimathotet? Förklara hur det minskar klimathotet! Förklara också varför intäkterna från trängselavgifterna ska gå till väg i stället för till kollektivtrafik i strid med folkomröstningsresultatet! Förklara hur klimathotet minskar genom att man flyttar investeringsmedel till väg från järnväg! Förklara hur man minskar klimatpåverkan genom att ha längre lastbilar och ta konkurrenskraft från järnvägen i ! Hur reagerar klimatet om man tar bort flygskatten? Det var nästan det första ni gjorde. I stället stoppar ni in flyget i industrins utsläppshandel, vilket såvitt jag förstår bara leder till att man flyttar ut svensk basindustri och inte sätter någon press på klimatåtgärder inom flyget. Alla dessa järnvägssträckningar som ni har stoppat, hur påverkar det klimatet? Det Open-Skies-avtal som du har medverkat till, som gör det enklare att flyga och beräknas öka flygtrafiken mellan och , hur påverkar det klimatet? Att ta bort SJ:s möjligheter att konkurrera med inrikesflyget, är det bra eller dåligt för klimatet? Jag vet att du har begränsad tid, men jag är tacksam om jag får svar på någon av dessa frågor. 174 Statsrådet () replik: Förbifart är väl en väg som kanske borde svara för utifrån den plan som ligger. Vad gäller införandet av trängselskatten i är det naturligtvis så att den här regeringen ser att det behövs vägar i och runt . Vi har en kollektivtrafik som också är starkt beroende av bra vägar i och runt . När vi tydligt engagerar oss i att längre lastbilar också får genomslag i övriga är det utifrån syftet att just minska transporterna på vägarna, att få en effektivare godstransport med de långa lastbilarna. Därför har valt att göra just en prövoperiod. Det är också därför som vi har valt att tillsätta en utredning som har till syfte att utvärdera långa lastbilar i förhållande till det gods som går på vägar. Vad gäller , efter revideringen, mycket tydliga svar att det inte finns tillräckligt med pengar och inte har funnits tillräckligt med pengar i de här planerna, faller ansvaret väldigt mycket på . När vi dessutom ser ett hårt tryck och förseningar på den spårbundna trafiken faller det också väldigt hårt tillbaka på , eftersom ni inte har prioriterat underhållssidan. Det är det mest akuta man har i och runt om i våra storstäder. Det är därför den här regeringen väljer att också lägga resurser på underhåll på järnvägssidan, just för att det är det smarta och det snabbaste sättet att göra kollektivtrafiken konkurrenskraftig i och kring . 175 () replik: Jag förstår inte på vilket sätt jag skulle göras ansvarig för Förbifart . Jag har aldrig någonsin representerat något parti som tillskyndat det. När det gäller intäkterna från trängselskatten undrar jag om det inte är en poäng att respektera folkomröstningsresultat. Folk här i vill att intäkterna ska gå till kollektivtrafik, som de till dels skulle göra. Jag förstår inte hur ni kan flytta dem till vägar och säga att det är en klimatåtgärd. Längre lastbilar säger och nej till med hänvisning till att det strider mot deras klimatpolitik, därför att de skulle ta marknadsandelar från järnvägen. Den utredning som regeringen har tillsatt blev färdig . Den visar att om skulle EU-harmonisera regelverket till det som gäller i , det vill säga mindre lastbilar, skulle klimatpåverkan bli mindre. Studera gärna den och ta intryck av det! Det är i det här fallet bättre att anpassar sig till EU i stället för tvärtom. Sedan gäller det att satsa på kollektivtrafiken framöver. Det gäller såväl järnvägsinvestering som att trafiken ska fungera. Jag vill återkomma till frågan om SJ. Vi hade ett seminarium dagen innan ni fattade beslut i regeringen. De tre som talade visade att det finns en garanterad vinnare om SJ:s möjligheter att köra X 2000-trafik minskar. Det är inrikesflyget. Jag kan väl förstå att man i hellre vill att ett statligt subventionerat järnvägsföretag, , ska köra, för det blir mer trafik till lägre kostnad. Men varför ska man av klimatskäl flytta över transporter från interregional tågtrafik till flyget? 176 Statsrådet () replik: Vad gäller långa lastbilar utifrån ett EU-perspektiv är det så att har valt att starta ett analysarbete just med anledning av vårt arbete kring långa lastbilar. Det ska bli intressant att följa det arbetet. Åter tillbaka till trafikeringsrätten i och upp mot och . Det är en region där det är ett oerhört tryck på kollektivtrafiken. Och när det mitt i den här regionen finns ett antal trafikhuvudmän som är intresserade av att skapa bättre förutsättningar för att fler människor ska välja att åka med kollektivtrafiken börjar att ifrågasätta detta. Det rimmar väldigt illa. blir jag också lite förvånad när jag i andra sammanhang kan läsa att representanter från SJ mycket tydligt visar på att konkurrensen om nattrafiken till exempel från till har stimulerat SJ till att skapa ännu bättre förutsättningar för att resenärerna ska ha fler valmöjligheter och fler avgångar att välja mellan. Det har trissat SJ så till den grad, och det är naturligtvis också till gagn för resenärerna. Jag ser med tillförsikt fram mot det här försöket. Det ska bli mycket spännande att skapa förutsättningar för ökat kollektivtrafikåkande i och dess närområde. 177 () replik: Det brukar sägas att oppositionen är så splittrad. Men jag konstaterar att jag och i varje fall med häpnadsväckande precision ställt likartade frågor. Eftersom vi inte fick svar på samtliga ska jag också ställa några så kanske ministern kan välja dem hon inte hann beröra. På vilket sätt gynnas klimatet och klimatpolitiken av att regeringen väljer att säga att trängselavgifter ska gå till vägar, inte till kollektivtrafik? En ökad andel av investeringen ska ske inom vägsektorn. Ni har inte någon som helst politik för att öka det kollektiva resandets andel av alla resor. Man säger att man vill det, men vad har ni för konkreta förslag? Nya hastighetsgränser, när vi tog det beslutet var det väldigt svårt för ministern att precisera vad som skulle gälla för koldioxidutsläpp. Skulle man kunna säga att det skulle leda till oförändrade eller minskade mängder? Om man höjer hastigheten ökar också koldioxidutsläppen. Det fick vi inget svar på. Avreglering och konkurrensutsättning, av ideologiska skäl, skulle jag vilja säga, snarare än av omtanke om klimatet. Var det inte så i stället att SJ ska trafikera, de har liksom monopol där de vill köra. har vi avreglerat hela och man säger att det ska vara försöksverksamhet. Varför inte avvakta den verksamheten innan man går vidare och kör samma linje i ? Om man inte vill lyssna på miljöpartister och vänsterpartister, varför inte ta intryck av och lyssna på vad ledande personer inom säger? De röstar definitivt inte på vårt parti. De avråder från den här typen av marknadslek som kan få förödande konsekvenser för den samlade järnvägstrafiken. Att ta in flyget i handeln med utsläppsrätter hörde vi en föredragning om på en utfrågning vi hade. Svensk industri är mycket orolig för det. Avslutningsvis: Är det inte bättre att , och andra satsar på att ta fram mer effektiva fordon som drar mindre bränsle än att lägga sina resurser på att bygga vägar och järnvägar fram till sina produktionsanläggningar? Är inte det en dålig användning av det kapital som byggs upp i de stora svenska företagen? 178 Statsrådet () replik: Det blir ganska likartade frågor. Men återigen då: Trängselavgiften i går till bra vägar i och kring till gagn också för kollektivtrafiken, eftersom ni har bekräftat att kollektivtrafiken också behöver väg. Vi skapar förutsättningar för minskade förseningar och förbättringar för kollektivtrafiken, för resenärerna i , genom att redan i årets budget lägga resurser på att stärka järnvägen i och kring och ytterligare resurser 2008, precis de pengar som ni har avstått från att satsa. Det är dags att , 2007, börja prata om vad som långsiktigt ska göras. Det här är ju en situation som människor befinner sig i här och . Vi prioriterar underhåll av järnväg just för att underlätta människors pendlande, så att vi både minskar frustrationen hos vanliga människor och ser till att de kan komma fram , som har förutsagts att vi ska göra. och ägarna till länstrafikföretagen befinner sig i ett geografiskt område som går för högtryck och där människor väljer att åka kollektivt. Skånetrafiken med flera vill verka för att förbättra situationen för pendlarna i det här geografiska området. Jag förstår inte denna upprördhet, när vi har till syfte att stärka människors möjligheter att bo och verka var de vill och dessutom deras möjligheter att välja att åka kollektivt. finns det även där en frustration över att man får stå på tåg och att man kommer . 179 () replik: Det som gör mig något bekymrad är att regeringen inte inser att man måste se till helheten. Det är ungefär som om man har ett fotbollslag med en vänsterytter som vill ha fri passage, som vill springa lite hur han vill och som tycker att han vill spela sitt spel och inte ser att han ingår i ett större mönster, i ett lag, och att hela laget ska fungera om det ska gå bra. Om vi släpper loss konkurrensen inom trafiken i så att det fungerar bra för skåningarna så är det jättebra, men vad händer då för den övriga trafiken, till exempel de från som ska resa interregionalt till ? Lyssna på Rikstrafiken! Vi hade en jättebra föredragning från Rikstrafiken i trafikutskottet där man påtalade svårigheterna med att förena och släppa in länstrafikhuvudmän och andra på spåret. Det stör så att säga den långväga trafiken. Då kommer vi att få just den överflyttning som har nämnts här tidigare, och då riskerar vi att de som tar tåget mellan våra större städer i stället väljer att flyga. Det gynnar inte klimatet. Vi kan inte göra den typen av misstag. Man måste ha ett mer strategiskt och långsiktigt tänkande. Vi kan titta på det här med lastbilarna. Jag ställde en fråga om detta. I rapporten som kom om de åtgärder som sattes in vid stormen kom man fram till att det som hade haft störst effekt var att man tillät fler att sätta in fordon, till exempel även utländska lastbilar inte att man tillät övervikt, alltså att man skulle få lasta mer. Om nu det gällde under stormen att det var mer effektivt att ha fler som körde än att ha väldigt tunga fordon varför gäller inte det allmänt, så att säga? Vill ministern på allvar hävda att syftet med att vi ska införa längre och tyngre lastbilar skulle vara att det skulle missgynna vägtrafiken? Jag uppfattade det nästan så. Det skulle innebära att vi då fick mer gods som skulle transporteras inom sjöfart och på spår. Men i stort sett alla andra experter säger att om vi gör det så gynnar det proportionellt sett vägtrafik, och då kommer vi att få mer trafik och gods som transporteras på våra vägar och i motsvarande grad mindre inom sjöfart och järnväg. Är det en bra utveckling ur klimatsynpunkt? 180 Statsrådet () replik: Jag går tillbaka till det försök som Skånetrafik med flera ansökte om. Det är ett praktexempel på vad vi framgent kommer att möta av den anledningen att vi befinner oss i ett skifte, tror jag, där människors pendlande i betydligt större arbetsmarknadsregioner kommer att få effekter på trafikhuvudmännens geografiska område. Precis det resonemanget förs ju också i och runt av den anledningen att de traditionellt administrativa tjänster som vi har byggt upp politiskt inte accepteras av människor som vill ha smidiga flöden och bra kvalitet på sina transporter. Se det här försöket precis för vad det är: ett sätt att skapa förutsättningar i denna heta region för att få fler att söka sig till kollektivtrafiken och vara nöjda med det som levereras på järnvägssidan. Jag går återigen över till frågan om de långa lastbilarna. Det jag sade är att det blir färre lastbilar genom att vi har långa transporter, och det är ungefär det som försöket i har visat. Marginellt skulle det påverka att man tar över eller påverkar järnvägstransporterna, men det påverkar godsflödet på våra vägar. 181 () replik: Jag vill börja med att säga tack till vår infrastrukturminister, som också har härdat ut denna Luciaeftermiddag och suttit och lyssnat på allt vad vi har att säga. Det hade varit bra om ministern också hade hört vad vi har sagt, det vill säga brytt sig om vad vi har sagt, och kanske också gett oss svar på det vi faktiskt frågar om, nämligen det som ministern och regeringen har i sin hand, i stället för att oja sig över de som vi socialdemokrater har regerat och då vi inte gjort någonting på trafiksidan. vill jag veta följande: 1.Tonnageskatten hur blir det med den, och när kommer den? 2.Vad händer med NTF? Jag har här ett citat, något som ministern sade på : Jag vill vara med och uppgradera NTF:s ideella arbete. Det ni gör är oerhört viktigt, inte minst när det gäller att skapa delaktighet och medansvar hos trafikanterna. Här fick vi höra ett besked om att det var 6 miljoner som skulle sparas in. Gäller det hela mandatperioden, eller vad är det som gäller? Jag har hört i en radiointervju där han säger att det var halva årsanslaget, alltså 12 ½ miljon. Jag vill veta: Vad är det som gäller för NTF, och vad kommer att gälla för tonnageskatten? 182 Statsrådet () replik: Jag trodde att var informerad om vad som skulle hända med NTF eftersom hon i så yviga gester har dödförklarat i sitt huvudanförande. Om jag var NTF-representant, sittande här, skulle jag vara mycket förtvivlad över att vi har en representant i trafikutskottet, dessutom dess ordförande, som just har dödförklarat inför hela . Det som missar är att den socialdemokratiska regeringen på sitt bord fick en revisionsrapport från dåvarande RRV. Den var mycket tydlig och mycket kritisk, och den pekade på vikten av att ha direktanslag via regleringsbrev till NTF som ett organisationsstöd det var allt annat än lämpligt, och dessutom mindre effektivt. Det borde den socialdemokratiska regeringen ha tagit tag i om man , , vill säga att man värnar om NTF:s fortsatta verksamhet. För det är med stort allvar som dessutom en ytterligare utredning från Statskontoret och även en senare offentlig utredning just har lyft upp vikten av att bidrag inte går via tydliga organisationsstöd utan att det är ett myndighetsansvar som ska skötas på ett öppet, konkurrensutsatt och transparent sätt och naturligtvis med en målstyrning. Gör inte NTF en björntjänst genom att agera som gör här! De resurser som finns, riktade mot trafiksäkerhet, kommer att ligga hos . Jag tänker i nästa replik tala om resten, för efter sådana yviga kommentarer behövs det en förklaring. 183 () replik: Ja, det behövs verkligen förklaringar till det yviga. Anledningen till att jag är så yvig är ju att jag inte får några besked av majoriteten i den här frågan. Men är det ju så att det inte är vi socialdemokrater som sitter vid det där bordet och förfogar över diverse utredningar och annat, utan det är faktiskt så att det är ministern som sitter vid det där bordet, och då är det ju ministern som ska tala om vad som kommer att hända. Men jag fick inget besked om tonnageskatten heller, och den vill jag också ha ett besked om. När kommer tonnageskatten? Sedan säger ministern att pengarna inte räcker till. Nej, det sade jag också i mitt anförande, och det hoppades jag att ministern hörde. Men jag tycker så här: När man nu kan sänka ersättningen för sjuka och arbetslösa, och när man nu kan sänka skatterna i den utsträckning man gör, varför då inte satsa mer på framtida infrastruktur? Det är min fråga. Vi har föreslagit att man ska låna till . Om man skulle lånefinansiera och då talar jag om låneriksgälden, inte om den privata marknaden och ge de hajar som inte har klor vatten på sin kvarn, höll jag på att säga, undrar jag varför ni inte kan säga ja, vi lånar till . Det var ju den frågan som den nuvarande majoriteten drev när den var i opposition. 184 Statsrådet () replik: Jag tänker fortsätta att vara jättetydlig beträffande NTF. verkar vilja smita undan sina dödförklaringsargument. Den kan inte vara okänd för Socialdemokraterna. I den fanns en mycket stark kritik mot staten för dess sätt att hantera organisationsstödet. har NTF 25 miljoner i organisationsstöd, 27 miljoner i projektstöd och därtill kommer 20 miljoner som upphandlas i konkurrens ute i regionerna. Det jag nu arbetar för är att ska få det samlade ansvaret. Det ska inte finnas något riktat organisationsstöd till NTF utöver de 25 miljonerna, med tanke på agerande och tydliga kritik, i syfte att skapa ytterligare möjligheter för effektiva säkerhetspolitiska ageranden. Till skillnad från tror jag på NTF. Om man har bra projekt får man naturligtvis ytterligare projektresurser genom öppenhet och konkurrens samt genom att visa att man tack vare sin erfarenhet är bäst på att driva trafiksäkerhetsprojekt. Det tror jag är till gagn för NTF, för en självständig och fristående frivilligorganisation. Det trodde jag att också stod för med tanke på den tydliga synen på hur folkrörelsearbetet drivs på bästa sätt, nämligen väldigt tydligt lokalt och regionalt. 185 (): av förtvivlad frustration, av upprepade anklagelser mot oss socialdemokrater, av längtan att få presentera en alldeles egen budget för infrastrukturen fick den borgerliga majoriteten så till slut chansen. Och dagen kom då den första budgeten skulle läggas fram. Förväntningarna var stora, men av några extra satsningar på infrastrukturen syntes intet. Det är svårt att få fram ett förslag till budget när man bara har på sig, sade företrädare då. Och dagen kom då den andra borgerliga budgeten skulle läggas fram. Förväntningarna var om möjligt ännu större än , för sällan har den svenska ekonomin varit mer strålande, budgetöverskotten mer svallande och framtidstron mer ljus. var väl ändå tiden inne för en rejäl satsning på svensk infrastruktur? Men detta inträffar då det från statsminister har utgått ett påbud om att hela först och främst ska skattesänkas. Så inlindat i någon krubba kom inga massor med miljarder till våra järnvägar. De miljarderna hamnade i andra stall. I stället har området järnvägar fått nöja sig med att läggas på drift och underhåll. Det blev inga applåder men däremot braskande rubriker som Regeringen måste våga, Ministern nobbar krav på tågsatsningar. Och till järnvägsinvesteringar har inte en enda ny krona anslagits. Vad beror det på? Hur trovärdigt är det att först stå och skälla som bandhundar på oss socialdemokrater för att vi satsat alldeles för lite, och sedan när man själv får chansen att visa vilka ambitioner man har, dessutom under en strålande högkonjunktur, det inte blir bättre än så här? Det betyder att den satsning på järnvägar som vi påbörjade nu successivt kommer att avbrytas. Budgetramarna har räknats upp med medan prisutvecklingen ökat med . Den framtidsplan som vi vävde samman kommer att repas upp alltmer, och det kommer svenska folket att få känna av. Vilka projekt kommer att få stå tillbaka? Blir det Ostlänken? Eller blir det godsstråket genom Bergslagen? Vi socialdemokrater föreslår 200 miljoner till järnvägsinvesteringar. Det är nya pengar, pengar som faktiskt kan bromsa upp detta hotande investeringsras, pengar som gör skillnad. har det hänt oerhört mycket inom tågtrafiken. Både resande och godstransporter har ökat markant, och det är fantastiskt bra. Tågtrafiken hjälper oss inte bara att minska koldioxidutsläppen. En väl fungerande kollektivtrafik på järnväg är också ett måste för att stödja regional utveckling och skapa jobb och tillväxt. Men det förutsätter en trafik som har hög kvalitet och som man kan lita på. En pendlande förälder måste till exempel vara säker på att kunna komma hem för att hämta barn på dagis eller fritids. Företag ska kunna känna trygghet i att varor levereras . Vi bygger inte järnvägar för att i första hand göra våra generaldirektörer glada. Järnvägspolitiken ska genomsyras av ett medborgar- och kundperspektiv. Och det finns bekymmer som vi måste få rätsida på. I många fall är biljettpriserna alltför höga, tågavgångar får ställas in på grund av störningar av olika slag, och trafikutbudet är bristfälligt på många sträckor. I går det så många tåg i rusningstid att de får stå i kö. Resenärer klagar över trängsel och förseningar och blir till slut osäkra på om de kan lita på tågtrafiken. Lösningen just nu är att ransonera tågtrafiken. Det låter konstigt, för det borde vara tvärtom, men det finns inte spår så det räcker. Runt om i landet finns många angelägna infrastrukturprojekt som om de förverkligades skulle kunna underlätta människors vardagsliv och förbättra för näringslivet. Ostlänken är ett sådant projekt. Vi socialdemokrater vill att Ostlänken, som är en dubbelspårig järnvägssträcka mellan och , ska börja byggas så snart det bara är möjligt. Ostlänken knyter ihop , och och skapar enorma möjligheter till större arbetsmarknader. Även godstrafikens villkor kommer att förbättras radikalt om Ostlänken byggs. Om Ostlänken byggs utifrån den plan som finns kan den bli klar ungefär som i , om nu majoriteten kommer till skott med den. Då, mina damer och herrar, har vi öppnat portarna rejält för tågtrafiken , och det kan skapa enorma möjligheter till samhällsutveckling. Därför vill vi lyfta ut Ostlänken ur det ordinarie budgetanslaget och i stället finansiera den med lån ur Riksgälden. Då skapar vi också utrymme för att finansiera andra viktiga järnvägsprojekt som står på tur i framtidsplanen. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att ta till vara de möjligheter som högkonjunkturen ger för att bland annat investera i framtida konkurrenskraft. Det finns pengar. Det är därför något förvånande när självaste statsministern gör bedömningen att det inte finns ekonomiskt utrymme att anslå ytterligare pengar för järnvägsinvesteringar. Det sade han som svar på en direkt fråga från , , .