prot · GU0994 · 2007-04-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om val av ordförande i Tredje vice talmannen anmälde att () valts till ordförande i . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:443 Till Interpellation 2006/07:443 Sommarjobb för ungdomar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:444 Till Interpellation 2006/07:444 Avsteg från arbetsrätten inom Försvarsmakten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på tjänsteresa till , tjänsteresa inom med anledning av vårpropositionen samt tjänsteresa till under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:446 Till Interpellation 2006/07:446 Försvarsmakten och samhällsintresset av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa till , resa inom med anledning av vårpropositionen samt resa till under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:452 Till Interpellation 2006/07:452 Försvarsmakten och försämringar för föreningslivet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa till , resa inom med anledning av vårpropositionen samt resa till under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM66 Översyn av nya harmoniseringsmetoden för tekniska krav på produkter (Nya metoden) KOM(2007)37, KOM(2007)53 till näringsutskottet /07:FPM67 Skydd av kritisk infrastruktur inom EU KOM(2006)787, KOM(2006)786 till försvarsutskottet Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU13 Djurskydd. 1 (s): Vi socialdemokrater i miljö- och jordbruksutskott vill i den här kammardebatten betona hur viktigt det är att också fortsättningsvis bedriver en framgångsrik djurskyddspolitik. har haft världens bästa djurskydd. Det är någonting som vi har utvecklat i kombination med ett konkurrenskraftigt jordbruk och en framgångsrik forskning, och så vill vi att det ska förbli. Vi vill att fortsätter att hålla en hög profil vad gäller djurskydd, djurhälsa och djurtransporter. Vi vill också att djuren i övriga EU ska ha samma goda skydd och hälsa som djuren har i . Under förra mandatperioden inrättades i . Reglerna kring djurförsök skärptes, kommunernas djurskyddstillsyn förbättrades, och vid rådsmöten inom EU lade den socialdemokratiska jordbruksministern ned sin röst när reglerna för djurtransporter inte blev tillräckligt skarpa. Vår inställning till djurhållning och djurskydd är glasklar. Regeringens inställning däremot gör oss oroliga. Regeringen förklarar att den arbetar för att skapa förutsättningar för att det goda djurhälsotillståndet och det goda djurskyddet i upprätthålls. lägger man ned den ansvariga tillsynsmyndigheten, . Regeringen förklarar nedläggningen med att det är nödvändigt med en effektivisering av den statliga administrationen. Det är därför vi ser de många myndighetsnedläggningar som sker just . Huruvida det verkligen är kostnadseffektivt att förlägga djurskyddet till återstår att se. Vi har heller inte sett att åtgärden verkligen kan förbättra djurskyddet. Snarare kan vi ana att resultatet blir motsatsen. En av anledningarna till att inrättades var kritik från bland annat om hur djurskyddet hanterades inom . Inrättandet av har lett till en tydligare hantering av djurskyddsfrågorna, både från ett myndighetsperspektiv och för dem som jobbar med frågorna ute på fältet. Nära en tredjedel av budget har utgjorts av forskningsmedel. Forskningen har varit central för verksamheten. En stor del av medlen har gått till forskning kring alternativa metoder till djurförsök. Alternativa metoder avser metoder som förfinar, minskar eller ersätter användningen av försöksdjur. Också djurskyddsbefrämjande åtgärder har fått forskningsanslag. Det har handlat om etologiska studier eller forskning som syftar till att ta fram teknik för att lösa djurskyddsproblem. Regeringen har i många skilda sammanhang berömt sig själv för att satsa stort på forskning. Vi undrar nu vart den särskilda djurskyddsforskning som bedrevs och skulle bedrivas länge än vid kommer att ta vägen. Likaväl undrar vi vart den tillsyns-, informations- och utbildningsverksamhet som myndigheten förfogar över kommer att ta vägen. Samma sak gäller en del utredningsverksamhet. Ett exempel på det är att hade ett uppdrag att utreda frågan om möjligheten att ta ut tillsynsavgifter för cirkusar med djur. Uppdraget drogs tillbaka , bland annat med anledning av att myndighetens verksamhet ska flyttas till . Var hamnar den frågan nu? frågar vi oss. Många frågetecken kvarstår kring överförandet av verksamhet till , och är det kvar tills själva flytten ska ske. När får vi svaren? Att initiativ eventuellt kommer att tas för att få en och forskning till räcker inte långt. Det är som med regeringens övriga miljö- och jordbrukspolitik. Man förlitar sig på EU och försämrar den nationella verksamheten. Vad är det förresten som gör att EU skulle tycka att det vore intressant att använda just som ett land där djurskyddet skulle ha sitt centrum? De signaler som den sänder ut till övriga EU och världen genom att lägga ned den djurskyddsmyndighet vi har lär ju tala sitt tydliga språk. Svensk djurhållning har varit unik i . Det har betytt mycket, också som försäljningsargument för svenska varor. De etiska aspekterna blir allt viktigare för konsumenterna. Vi vill veta att maten vi äter kommer från ett djur som inte har fått lida. Vi vill veta att djuret har levt i en miljö som har tillgodosett biologiska förutsättningar och naturligt beteende. Vi vill veta att djuret har fått foder av god kvalitet utan onödiga tillsatser och att djurtransporterna har skett under drägliga förhållanden. Många svenska bönder har tagit fasta på dessa krav, och ett svenskt mervärde har skapats. Vi socialdemokrater vill kunna behålla detta mervärde av respekt för djuren och för konsumenterna samt för trovärdighets skull när regeringen även i andra sammanhang ställer krav inom EU. En annan viktig aspekt när det gäller konsumentpolitiken är varumärkning av olika slag. I betänkandet säger den borgerliga majoriteten: Utskottet ser positivt på arbetet med att få ett märkningssystem för pälsprodukter till stånd, men finner inte skäl att föreslå vidare åtgärder med anledning av motionerna. Jag kan ge er ett skäl till att vi från svenskt håll borde gå före med förslag till vidare åtgärder. Likväl som att vi konsumenter vill veta varifrån maten vi äter kommer vill vi också veta varifrån våra kläder kommer. Om jag som konsument ska gå ut och köpa mig en skinnjacka blir jag inte nöjd om jackan är märkt med en lapp som säger att det är äkta skinn i den, vilket är ganska vanligt. Jag vill för egen del kunna välja vilken typ av skinn det handlar om, så att jag till exempel vet att jackan inte är tillverkad av hundskinn. Jag är helt övertygad om att fler konsumenter än jag önskar ha just den valmöjligheten. Denna typ av märkning är något som vi åtminstone borde kunna driva på inom bland annat EU för att införa och inte bara sitta still och vänta på att andra ska agera i frågan. Vi socialdemokrater tycker att det är dags att införa en märkning av skinnprodukter. Vad gäller hund- och kattskinn anser vi socialdemokrater att ska ha en mer aktiv och pådrivande politik. Vi bör införa ett förbud mot import av hund- och kattskinn och inte bara sitta still och vänta på att beslut fattas på EU-nivå. Andra länder har redan fattat beslut om förbud, och jag har svårt att se anledningen till att inte kan sälla sig till den skaran. Det är inte alltid enkelt att förstå hur den borgerliga majoriteten resonerar. Ett exempel på det är vad som sägs i betänkandet gällande de motioner som har inkommit som rör förbud mot sexuellt utnyttjande av djur. Det råder inga tvivel om att djur utsätts för sexuella övergrepp. Det råder heller inga tvivel om att djuren lider av det. Trots det finns det ingen lagtext som uttryckligen förbjuder det. Vi anser att det bör göra det. I betänkandet säger den borgerliga majoriteten med hänvisning till en rapport från att det är få anmälningar om sexuella övergrepp mot djur som resulterar i åtal och att anledningen till detta är att spaningsuppslag saknas därför att det ofta inte är känt vem gärningsmannen är, och därför krävs noggranna överväganden om man ska gå vidare med ytterligare lagstiftningsåtgärder. Om alla svårlösta brott skulle göras lagliga just på grund av att de är svårlösta vore vår värld inte speciellt trevlig. Vi anser att förbud mot sexuellt utnyttjande av djur ska införas. Hundar och katter intar hos många en särställning bland de svenska husdjuren. Det finns i uppskattningsvis 1,4 miljoner katter och 900 000 hundar. Vi har genom registrering och ID-märkning haft ganska god kontroll på hundarna i landet, men vi saknar motsvarande kontroll på katterna. Det gör att många katter far mycket illa. Vi känner alla till problemet med så kallade sommarkatter, som familjerna lämnar i skogen när de åker hem från landet. Det finns många hemlösa katter i , och vi bör titta på vad vi kan göra för att förbättra katternas situation i vårt samhälle. Vi föreslår därför tillsättandet av en kattutredning som ska se över de alternativ som finns, bland annat när det gäller märkning och registrering. I fråga om hundar är, som sagt, kontrollen bättre, men vi har trots det problem och ganska mycket debatt om aggressiva hundar och hanteringen av dem. I debatten talas ofta om kamphundar, men problemet är större än så. Det handlar inte enbart om vissa specifika hundraser. Problemet ligger alltsomoftast hos ägaren till den hund som har ett aggressivt beteende. Det beror inte på vilken ras hunden tillhör utan på uppfostran och träning. Vi anser att polisen borde få en klarare lagstiftning om vad som gäller vid omhändertagande av aggressiva hundar. Avslutningsvis vill jag säga att jag självklart står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer, men av tidsskäl väljer jag att yrka bifall till reservation 1 och reservation 12. 2 (): Djur är inte människor. Djur är djur, men djur har också rättigheter, tycker vi i . Djur exploateras av oss människor. Vi äter dem, har dem som sällskapsdjur och kommersialiserar dem genom livsmedelsindustrin. Djur vanvårdas och far illa. De transporteras till slakterier under vidriga förhållanden. har gått i spetsen för att förbättra djurens villkor. Vi har en stark djurskyddslagstiftning, och vi är först bland alla länder med att ha en särskild myndighet som ska värna just djurskyddet, eller snarare hade, för nu lägger alliansregeringen ned . finns den inte längre. Tyvärr är endast ett exempel på de nedläggningar och försämringar, för både djur och människor, som alliansen snabbt åstadkommit. Förutom lägger regeringen ned , och . Man gör det lättare att skjuta varg, och föreslagna förbättringar för minkar genomförs inte. För alliansen är det pengarna som räknas. Näringen går först. Det är trist att läggs ned, för den behövs. Skälet till att myndigheten kom till var att djurskyddet ofta kolliderade med näringsintressena när skulle sköta tillsynen. Djurskyddet fick stryka på foten, och djuren reducerades ofta till produktionsenheter. Dessutom finns stora problem med hur djurskyddslagen efterlevs, och myndigheten har haft den viktiga uppgiften att se till att lagen efterföljs. Ingen vet hur det går när åter ska ta hand om djurskyddet och tillsynen, och några nya pengar har vi heller inte sett till. Kanske alliansen kan förklara varför det inte behövs några pengar till djurskyddet. ska fortsätta att vara ett föregångsland i fråga om djurskyddet säger allianspartierna i utskottets ställningstagande vad gäller djurpolitik. Det tycker också. Vi tycker att , som haft världens bästa djurskydd, ska ha det också i fortsättningen. Vi har utvecklat världens bästa djurskydd som vi utvecklat ett konkurrenskraftigt jordbruk och en framgångsrik forskning. De går att kombinera. Vi vill, som sagt, fortsätta att vara ett föregångsland vad gäller djurskydd. Tyvärr signalerar det som regeringen gjort det motsatta. som regeringen lägger ned säger man sig arbeta för att få hit en och forskning. Det är inget fel med det, men varför då försämra verksamheten på hemmaplan, och varför alltid vänta på EU? Den svenska djurhållningen har varit unik i , för att inte säga i världen, och det har också blivit ett försäljningsargument. Konsumenter är alltmer kritiska till hur djuren föds upp. Man vill veta att djuren fötts upp och levt i en miljö som så långt det är möjligt liknar deras naturliga miljö. Som konsumenter vill vi dessutom veta att fodret är av bra kvalitet och att djuren inte transporteras till slakterier under vidriga förhållanden och under många timmar. Många svenska bönder har anpassat sig och anammat dessa krav, och som vi hörde säga har det skapats ett mervärde för svenska varor. Vi vill ha kvar detta för djurens skull, för vår egen skull som konsumenter och för vår trovärdighets skull inom EU. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. Det finns bilder man aldrig vill minnas, bilder från , bilder som etsar sig fast, rörliga bilder, bilder av hur katter och hundar föds upp i trånga burar under fullständigt vidriga förhållanden och hur de sedan avlivas på de mest horribla och smärtsamma sätt. Nej, jag har inte sett det i verkligheten, men jag har sett bilderna, och det räcker. Det räcker för att jag ska tycka att , i likhet med bland annat , och , ska införa förbud mot import av hund- och kattskinn. I EU förbereds ett förslag om att införa förbud mot import av hund- och kattskinn till EU; vänsterpartisten är rapportör där. Men när det gäller EU vet vi att det tar tid. Varför vill alliansen aldrig gå före med positiva regler? Varför skulle inte vi kunna när , och kan? Det är klart att vi kan, och det är klart att vi ska. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. Samma skäl, bland annat, som finns till ett förbud mot import av katt- och hundskinn finns för att införa ett system för märkning av skinnprodukter som finns att köpa på marknaden i . finns ingen skyldighet för handlare och producenter att tala om vad det är för skinn som används i en viss vara av äkta skinn. En kvalificerad gissning är att många producenter inte ens är intresserade av att vi får veta vad mössan, handskarna och väskan är gjorda av, ifall de är gjorda av katt- eller hundskinn. Många svenska konsumenter skulle givetvis i sådana fall låta bli att köpa den där mössan, de där handskarna eller den där väskan. Vi vill ju ha valfrihet. Alliansen talar ofta om valfrihet. Som konsumenter vill vi naturligtvis ha valfrihet att veta att vi inte går omkring med hund- eller kattskinn i våra mössor och kläder. Så vill vi ha det. Vi vill veta vad det är för skinn vi köper, och det bör således införas ett regelverk om märkning av skinn så att vi vet vad vi köper om vi köper något i skinn. Jag yrkar därför bifall till reservation 10. Jag står givetvis bakom även våra övriga reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservationerna 1, 2 och 10. 3 (): Vi ska diskutera betänkandet Djurskydd. Det kommer att ske en del upprepningar, men det gäller att vara tydlig. Det är svårt att diskutera djurskydd utan att återigen ta upp regeringens starkt ifrågasatta beslut om att lägga ned i . talar de om ett gott djurskydd. Vi har hört att vi ska ha ett gott skydd av djuren och ett väl fungerande och aktivt djurskyddsarbete. Men vi har inte hört om några pengar till det arbetet och inte fått några svar på hur man ska få ihop alla visioner och mål utan direkta medel, alltså kronor och ören. Regeringens hantering av nedläggningen av är en skandal, inte bara i sak utan också i form. Hanteringen tycks ha gått till så att man beslutat först och tagit reda på fakta sedan. Till skillnad från beslutet att inrätta myndigheten föregicks inte beslutet att lägga ned den av någon utredning. Utredningen har man gjort i efterhand med ytterst pressat tidsschema och resultat därefter. Jag tror inte att inte kan hantera djurskyddet. Men även behöver medel för ändamålet. Det behövs sisådär 40 miljoner , säger man, för att upprätthålla den nuvarande djurskyddsnivån. Bara fram saknas det 15 miljoner ytterligare. Det som är avsatt i vårpropositionen är dryga 16 miljoner för . Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur ska behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Det stadgas i den svenska djurskyddslagens portalparagraf att djur inte ska utsättas för onödigt lidande och att djuren ska kunna leva i ett arttypiskt beteende. Det är en fin och bra djurskyddslag, som jag tycker att vi ska ha och jobba efter. Den ska gälla för alla de djur som vi människor har omsorg om. Vad är det då som händer? Jo, vi debatterar djurskydd i stora och små ordalag. Vi kommer alla att stå här och tala om hur duktiga vi är och ska bli och hur duktiga vi ska vara i det europeiska perspektivet. Men se, det vill jag allt se först. Med färskt minne från debatten om att skärpa lagen om hållande av mink tror jag mig veta hur den borgerliga alliansen resonerar. Det är inte bevisat att minkar behöver badvatten. Det är inte rätt att ska ha andra regler än minkuppfödare i . Vi ska inte ha andra regler. Vems rättigheter företräder man med ett sådant argument? Vi människor har tagit oss rätten, men också ansvaret, att hålla djur i fångenskap. Om man vill uttrycka det annorlunda kan man säga att vi håller djur till nytta och sällskap. Vi ska också arbeta med att förbättra. Ju mer kunskap vi har om djurs beteende och behov, desto viktigare är det att vi arbetar för att genomföra förändringar som denna kunskap leder till. Vi lever väl i en modern civilisation, eller? Vi har alla sett upprörande bilder på hur djur transporteras, hanteras och fullkomligt negligeras som kännande individer. De här bilderna skapar en enorm reaktion hos människor med rätta. De ger också en bild av hur fullkomligt vansinniga vissa system är. Om det finns ett vinstintresse kan man bokstavligen gå över lik. I det här fallet menar jag de djur som stryker med under vidriga djurtransporter och som går en grym död till mötes på grund av ekonomiska mekanismer, där alla bara tar en liten del av ansvaret. Man gör sitt jobb, och man tror kanske att man gör rätt. I det här sammanhanget ska vi i verka för att få bort dessa avarter. Bidrag till export av levande djur är inte bra. Vi politiker talar oss gärna varma om valfrihet, om människans fria val. Man vill självklart tro att människan tar det ansvar som behövs. De fria valens möjlighet är en god grund. Även jag har den som grund. Men jag accepterar inte att vissa individer i det fria valets värld kan hanteras under kränkande och olyckliga förhållanden. Jag tror att det är viktigt att arbeta med beslutsamhet och medvetenhet för att nå genombrott i frågor som har med människans hållande av djur att göra. Jag påstår att man i regeringen gör fel när man skrotar , som har jobbat med de här frågorna effektfullt. Att kunna välja rätt när man gör det fria valet kräver att man vet varifrån produkten kommer, vare sig det gäller mat eller skinnprodukter på kroppen. Det är gott att utveckla märkningssystemen. Kan man också få reda på att djuren har haft ett sjyst liv de levt är det bra. I det sammanhanget vet vi som är med i detta utskott att det behövs opinion, drivkraft och beslut för att förverkliga det som alla vill ha och möjliggöra småskalig slakt. När man har småskalighet är det oftast nära mellan producent och konsument. Kontrollen är enklare; man vet varifrån produkten, till exempel köttet, kommer. I betänkandet finns en motion om gårdsnära slakt som har lagt fram. Det ska uppmuntras och stödjas. Det är upp till dem att yrka bifall till den, tycker jag. Den svenska djurhållningen är ifrågasatt på många punkter. Jag tror att det är mycket bra. Vi kanske tror att grisen vi äter har haft ett liv som Griseknoen i i . Men tyvärr är det mycket få grisar som får glädjen att springa omkring utomhus och böka, det som de faktiskt älskar. Grisar är hejare på att bruka jorden! Att de i många fall inte får möjlighet att vistas utomhus är tragiskt. Att vi fortfarande tillåter kastrering av obedövade grisar är inte hänsynsfullt. Det är närmast pinsamt att behöva erkänna att det fortfarande förekommer. Det finns en del att ta tag i i , och ännu mer om vi lyfter blicken och vidgar vyn. Vad gäller försöksdjur och deras situation tycker jag att det jobb man har lagt ned på med att utveckla alternativa metoder till försöksdjur är viktigt att nämna. Jag känner stor oro och jag undrar verkligen hur det här kommer att hanteras framöver. Jag ställer mig bakom samtliga reservationer och yrkar bifall till reservation 1, 5 och 10. 4 (): Först av allt vill jag naturligtvis yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Eftersom detta är första gången som vi diskuterar djurskyddet mer explicit, vill jag ta tillfället i akt att göra en liten utsvävning. Jag måste säga att jag är oerhört glad att vi i har en ledarposition när det gäller djurskyddet. Det är oerhört viktigt att slå vakt om den positionen. Jag säger det därför att jag i andra kulturer, bland annat under en resa med utskottet, själv har sett prov på ett omhändertagande av djur som är avskyvärt. Jag vill inte nämna vilket land utskottet reste till. Man transporterade nästan slaktvuxna grisar på pakethållare på cyklar. För att de skulle ligga still bedövade man dem med alkohol. Man lade tre grisar i en hög och drog spännband om dem. Man fraktade små hundvalpar i nätliknande burar på mopeder, skotrar och cyklar. Det var inte nog med att de täckte själva grundplattan, utan de var packade som små teddybjörnar i hela utrymmet. För mig, som har sysslat professionellt med djurskötsel och har djur omkring mig i bostaden och på gården hemma, var detta avskyvärt och vämjeligt. Det är viktigt att vi har en gradskillnad som visar var vi i det här landet står. Det är detta som skiljer civilisationer från annat. Vi har mänskliga rättigheter, vi har demokrati och vi har fri radio och press, vilket sammantaget verkar i en riktning som gör att vi människor tar ansvar. Det är, enligt mitt sätt att se, också ett mycket tydligt tecken på civilisation att vi har ett bra djurskydd. Det är mot den bakgrunden det är viktigt att vi ser till att det blir fler länder som tillerkänner djuren de möjligheter till bra omsorg som faktiskt finns. Men det är också viktigt att vi håller isär begreppen människa och djur, att vi har den ordningen kristallklar för oss. Jag påstår att människovärdet är överordnat annat. Om du tillerkänns en rättighet, vilket kan ske i ett civiliserat samhälle, har du per omgående också en skyldighet som du måste leva upp till. Det finns ingen rättighet utan att det är kopplat någon skyldighet till det. Jag påstår att det inte är rimligt att kräva att djur ska ha en skyldighet. Mot den bakgrunden faller också resonemanget om att ett djur kan ha en rättighet. Det är oerhört viktigt att vi människor tar ansvar för ett djurskydd som är värt namnet. Det påstår jag att vi gör i . Att jämställa människovärdet med djurvärdet är detsamma som att nedvärdera människovärdet. Det vill jag inte medverka till. Men det är ett oeftergivligt krav att djuren ska behandlas väl. Detta ska ske med hjälp av forskning och beprövad erfarenhet. Som jag sade har jag erfarenhet av professionell djurskötsel eftersom jag jobbat som djurskötare och alltid omger mig med djur hemma.