prot · GV0938 · 2007-12-06 00:00:00 — Därför är det märkligt att vi , då landsfokuseringsprocessen får utslag, kommer i den situationen att vi kommer att ge mer av vårt bistånd till än till , även om detta inte får fullt genomslag 2008. är en kontinent som har en befolkning som med en grov uppskattning har fem sex gånger så många invånare som och som har hälften av jordens fattiga. Vi socialdemokrater delar därför inte den i dessa delar nya fördelningspolitiken inom biståndet. Regeringen vill med stor brådska fasa ut biståndet till . Det sker i en situation där utvecklingen i är oroande. Det var som utrikesminister uttalade sig om det val som har förevarit. Och ordföranden i utrikesutskottet har varit chef för valövervakningen. Båda uttrycker stora bekymmer vad gäller yttrandefrihet och det sätt som valet har genomförts på i . Detta om något borde leda till insikten att stöd fortsatt inte bara behövs utan borde förstärkas till enskilda organisationer, journalister och andra som kämpar för ett fritt och öppet . Den ryska ekonomin har förvisso haft god tillväxt . Biståndet behövs inte alls på samma sätt som . I så måtto är vi överens om att omfattningen på biståndet till självklart bör trappas ned successivt. Men det finns vitala delar som fortsatt behöver stöd i det ryska samhället. Det är nämligen inte självklart i vare sig eller någon annanstans att om det går ekonomiskt bra kommer det alla till del, tvärtom. Jag minns när jag var ordförande i och läste rapporter efter . Det visade sig i rapporten in jeopardy att det faktiskt var många fler efter som i flera av de här länderna levde under mycket svåra omständigheter. Det kallas för transfer economy, att man befinner sig i en omvandlingsprocess i ekonomin. Det vi ser i just nu är djupt oroande. Jag är väl medveten om att tidigare socialdemokratiska regeringar och biståndsministrar har gjort bedömningar utifrån en delvis annan utveckling i . Men biståndet kan inte grundas på bedömningar som har gjorts , lika lite som man kan göra det när det gäller säkerhetspolitiken. Biståndspolitiken måste bedömas utifrån den utveckling som vi ser . Därför är vi inte beredda att rakt av skriva under på de bedömningar som gjordes , utan vi gör en bedömning av det vi ser . I dessa delar är vi djupt bekymrade och ändrar därför vår bedömning. Vi tycker att det är viktigt att vi inte bara håller fast vid utan också förstärker stödet till det civila samhället i , och inte, som regeringen här gör, snabbavvecklar det. Vi socialdemokrater avvisar därför regeringens snabba avveckling av biståndet till , väl medvetna om de överväganden som gjorts av tidigare socialdemokratiska regeringar. Det ligger i såväl svenskt som ryskt intresse att vi fortsätter att utveckla dialogen och försöker vara aktiva för att påverka och förändra men också ha ett utbyte för att utvecklingen ska bli positiv. Vi vill se en stark och utvecklad dialog liksom ett partnerskap och samarbete, exempelvis på miljö- och kärnsäkerhetsområdena. Det är också angeläget med insatser för att främja ett öppet och demokratiskt samhälle och att ge stöd till enskilda organisationer, folkrörelsesamarbete och fackligt samarbete och stöd genom journalistutbildningar. För är det viktigt att utvecklas till ett öppet och demokratiskt samhälle. Det är både rimligt och bra att vi drar oss ur biståndssatsningar i infrastruktur, men är det viktigt att vi fortsätter att stödja utvecklingsinsatser som främjar det öppna och demokratiska samhället. Tyvärr blev det senaste valet en oroväckande påminnelse om den negativa utvecklingen vad gäller yttrandefrihet och demokrati i . Jag har tidigare tagit detta exempel när det gäller det hyckleri som jag delvis ser från den . Man kan inte å ena sidan beklaga utvecklingen i och å andra sidan dra tillbaka insatser som arbetar i motsatt riktning, till exempel skicka ambassadör till Politkovskajas begravning och i samma andetag dra in stödet för Fojos utbildning av ryska journalister. Detta arbete har pågått . När biståndsministern var på Sida och presenterade detta reste sig företrädaren från Fojo upp och sade att detta innebär att man får avveckla och till och med betala böter för det. Är det så svenska biståndsmedel ska användas? Det mest allvarliga är att man drar tillbaka stödet från det civila samhället och yttrandefriheten i . Vi är också kritiska till att man lägger en allt större vikt vid stöd till kontra utvecklingen i . Vi ser hur man lägger mer resurser i . Även om detta inte får fullt utslag så kommer vi lägga mer pengar i än i . Det är den kontinent där hälften av jordens fattiga bor och lever. Däremot välkomnar vi en större satsning på . Vi kommer noga följa hur pengarna kanaliseras så att de kommer just dit. Det är märkligt att som gått hunnit definiera den tidigare biståndspolitiken som en passiv utbetalningspolitik. Var det något som präglade den moderata biståndspolitiken i opposition var det just passivitet. Den var så passiv att man i utrikesutskottet inte hade några större invändningar mot den förda biståndspolitiken. Det är först nu när är i regeringsställning som hon och har ett behov av att distansera sig och skapa en illusion av en ny biståndspolitik. Faktum är att vid det här laget borde väl genom sina många resor ha känt av den respekt som möts av i biståndssammanhang. Men med detta ska vi självklart inte sitta nöjda. Biståndet är som övriga politikområden i ständigt behov av utveckling och förbättring. Rörande dessa frågor är vi socialdemokrater en intresserad och konstruktiv partner. Det kan inte vara lätt för företrädare för kd och fp i dessa sammanhang. Båda partierna har varit varma biståndsförespråkare. gick företrädare ut och lovade i SVT:s Rapport och i andra sammanhang att skuldavskrivningar i biståndsramen skulle vara en engångsföreteelse. står vi här igen med en engångsföreteelse som uppträder för . Vi socialdemokrater känner nu att det måste bli någon form av ordning när det gäller skuldavskrivningar. Det är nu som biståndsministern kommer till med skuldavskrivningar vars siffror är kraftigt uppblåsta. Vi socialdemokrater vill göra vårt för att se till att fasa ut de sista skuldavskrivningarna. Vi ställer nu upp, men vi vill att det ska vara riktiga siffror. Jag har därför några frågor till . För det första: upptog ni 1 500 miljoner till skuldavskrivningarna. Detta gjorde ni trots att den verkliga kostnaden för dessa skuldavskrivningar var en bråkdel av det upptagna beloppet. Vad användes de pengarna till? För det andra: upptar ni 500 miljoner till skuldavskrivningarna. Men enligt kommer ni att betala ett betydligt lägre belopp för dessa skulder, nämligen 287 miljoner. Från Socialdemokraternas sida är vi beredda att ställa upp på de 287 miljonerna, men var kommer de övriga att hamna? Biståndsministern har försäkrat att man inte vill ändra regelverket för biståndet. Vi var många som trodde på biståndsministerns försäkran ända tills vi fick protokollet från som lägger fram förslag om biståndsreglerna. Regeringens företrädare hade nämligen åkt till och agerat på rakt motsatt vis. företrädare hade varit med och föreslagit att regelverket skulle ändras. Man ställde sig som enda europeiska land bakom att biståndsregelverket skulle öppnas för säkerhetsfrämjande insatser. Andra länder, som till exempel och , röstade emot och hävdade att det vore fel att öppna biståndet för vidare tolkning i ett läge då man har svårt att få resurserna att räcka till för de behov som redan finns inom biståndet. När jag strax debatterade biståndet med bland andra från tillstod han att detta åtminstone förankrats hos deras parti. Jag vill fråga biståndsministern en gång för alla så att vi också får det ordentligt protokollfört: Kommer biståndsministern framöver att återigen verka för att biståndsreglerna inom Dac ska förändras? Här går det alldeles utmärkt med ett klart ja eller nej. Det finns skäl att ta upp frågan om enprocentsmålet. Vi lever nu i en fantastisk högkonjunktur med överskott i landets finanser. Vår industri går för högtryck. Ändå tycker biståndsministern att vi ger för mycket till världens fattiga. Hon fortsätter att vara unik genom att hon nog är den enda i regeringen som tycker att hon har för mycket pengar till sitt förfogande. Biståndsministern brukar ställa två saker mot varandra. Ska vi ha kvantitet eller kvalitet? Jag vill fråga biståndsministern om detta är en mall som ni också kan tänka er att använda i andra sammanhang, inom skola eller äldreomsorg. Det blir nämligen inte per automatik sämre för att det blir mer. Det tycks inte handla om behov, rättvisa, jämlikhet och solidaritet med världens utsatta, förtryckta och exploaterade människor utan om ett torrt teknokratiskt räknande och en formel som jag inte riktigt förstår mig på. Vi socialdemokrater kommer att fortsätta att slå vakt om enprocentsmålet. Slutligen vill jag säga något om Sidas informationsanslag. Vi var på Sidas styrelsemöte och ledamöter från nästan samtliga partier, från c, kd och fp, talade sig varma för att Sida nu skulle göra en informationssatsning och informationsoffensiv. Jag frågade varför de då minskar Sidas informationsanslag. Den frågan ställer jag nu i stället till biståndsministern eftersom det kanske är mer lämpligt att biståndsministern svarar på den. Att vi inte har en reservation innebär naturligtvis inte att vi i alla delar stöder biståndsbudgeten. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetförslag . Detta innebär att för låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 7 inte får överstiga 27 under fortsatta behandling. Socialdemokraternas förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att reservera oss. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslaget inom utgiftsområde 7 borde ha utformats i enlighet med det som framgår av Socialdemokraternas motion Fi277. 133 HANS (): Inledningsvis yrkar jag bifall till reservationerna 6 och 7. Vi har att diskutera den borgerliga regeringens förslag till budget för det internationella utvecklingssamarbetet . Vi står inför stora utmaningar. Världens länder har enats om de åtta millenniemålen. Om de skulle uppnås skulle det innebära att de 100 miljoner barn som förvägras utbildning skulle kunna erbjudas skolgång. Miljoner hungriga skulle få gå till sängs med mätta magar. Vi skulle rädda livet på 20 000 barn . Det skulle innebära att vi förändrade vardagen för miljoner människor världen över och gav dem möjligheten att leva värdiga liv. Allt tyder tyvärr på att vi inte kommer att nå dit. I många länder är man inte ens i närheten. Enligt FN saknas det för att man ska uppnå millenniemålen. Ska vi nå dit behöver biståndet öka i både omfattning och kvalitet. Det här är för viktiga frågor för att kompromissas bort i det politiska spelet. Det är för avgörande frågor för att borgerligheten ska tillåtas offra dem för regeringsfriden. På bord ligger nu betänkande UU2. Från sida har vi lagt fram en lång rad förslag som skulle öka det svenska utvecklingssamarbetet så att vi kan ta ytterligare viktiga och avgörande steg för att uppfylla millenniemålen. Det är dags att vi gör enprocentsmålet till ett enprocentsgolv och att vi vågar gå vidare. satsar därför drygt 2,5 miljarder mer än regeringen på utvecklingssamarbete. gör en speciell satsning på 3 miljarder för att möta klimatförändringarna i syd. Klimatförändringarna är ett stort och växande hot mot utvecklingsländerna och ett enormt hinder för fattigdomsbekämpning. Redan fattiga länder i syd kommer att drabbas värst när effekterna av klimatpåverkan blir allt tydligare, enligt FN:s klimatpanel. I vissa delar av riskerar produktionen av livsmedel att halveras som en konsekvens av klimatförändringar som vi i nord bär huvudansvaret för. vill även öronmärka av biståndet till SRHR-frågor, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och vi vill förstärka arbetet med Sidas HBT-handlingsplan. Det är grundläggande rättighetsfrågor, men det är i minst lika hög grad en fråga om utveckling, fattigdomsbekämpning och demokrati. Minskad mödra- och barnadödlighet, sexualupplysning, tillgång till preventivmedel och förstärkta sexuella rättigheter måste vara en central del i varje fattigdomsbekämpningsstrategi. har även lagt fram en lång rad förslag som skulle öka kvaliteten på biståndet och andelen av biståndsbudgeten som i verkligheten går till fattigdomsbekämpning för att minska biståndets urholkning. Vi vill att verkar inom /Dac för att biståndsmedel inte får avsättas till säkerhetsfrämjande insatser, skuldavskrivningar och egna åtaganden på klimatområdet inom ramen för Kyotoprotokollet. Det skulle frigöra miljarder kronor för förstärkning av arbetet med millenniemålen. Den borgerliga regeringen säger sig sätta kvaliteten i högsätet. kunde vi på debattplats i , i en debattartikel signerad biståndsminister , läsa att ska gå från ett passivt bistånd till en aktiv utvecklingspolitik som vi kan vara stolta över, och till en politik som gör nytta där den behövs allra mest. landade budgeten på vårt bord, och det är bara att konstatera att skillnaden mellan retorik och verklighet är stor. Om jag ska vara diplomatisk får jag säga att de borgerliga ledamöterna i den här debatten har ett hästjobb framför sig med att förklara hur den här budgeten bidrar till ökad kvalitet och gör utvecklingssamarbetet mer aktivt. Det betänkande vi har på bord är uppenbarligen en kompromiss. och tydligaste avtryck i den här budgeten är ju ett pärlband av deras svikna vallöften. Jag förstår att det inte har varit lätt att försöka tillfredsställa frireligiösa biståndsvänner, biståndshatarna på Timbro och ett statsråd som helst vill se sitt eget utgiftsområde minska. Det är bara att beklaga att det är biståndets kvalitet och världens fattiga som har betalat det högsta priset för era kompromisser och er regeringsfrid. Med den här budgeten tas 2,5 miljarder från biståndet till flyktingmottagande i . Det är mer än en fördubbling . Frågan är hur flyktingmottagande i bidrar till utveckling, fattigdomsbekämpning och demokratisering i fattiga länder i syd. Hur ökar kvaliteten i biståndet? Hur blir den svenska utvecklingspolitiken mer aktiv när en större del av biståndsbudgeten stannar i . Är det det här som vi ska vara stolta över? försvarar en human flyktingpolitik och ett effektivt bistånd som leder till demokrati och fattigdomsbekämpning, och därför säger vi nej till regeringens avräkning för flyktingmottagande i . Rätten att söka asyl är en mänsklig rättighet enligt artikel 14 i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter som har förbundit sig att följa. Då är det inte rimligt att som genomlever krigets helvete dessutom ska betala för åtaganden och sina egna flyktingar genom uteblivet bistånd. Vi ser i den här budgeten även hur regeringen fortsätter att använda biståndsmedel till att skriva av skulder i strid med Monterreyöverenskommelsen som har ställt sig bakom. Två omgångar skuldavskrivningar har beretts noggrant i utrikesutskottet. De har granskats i medier. De har granskats i . Regeringen har dessutom till utskottet inkommit med förtydliganden. Ändå står vi här utan att någon har kunnat svara på den mest centrala och grundläggande frågan: Vart har de 1,5 miljarder som avsattes för skuldavskrivningar tagit vägen? Finns de pengarna hos som sitter på skuldbreven? Ligger de på i avvaktan på nya skattesänkningar för den svenska överklassen eller finns de någon helt annanstans? Trots att den förra budgetens skuldavskrivningar är dolda i uppenbarligen ogenomträngligt dunkel föreslår man nu ytterligare skuldavskrivningar. Är det det här som är borgerlig kvalitet? har kämpat länge för att världens fattigaste stater ska få skuldavskrivningar. En förutsättning för utveckling och fattigdomsbekämpning är att vi får till stånd både omfattande skuldavskrivningar och en ökning av det samlade biståndet. Därför är vi principiella motståndare till att biståndet används till skuldavskrivningar. Det är en rättvisefråga, men också en fråga om kvalitet. Bistånd ska gå till kampen för utveckling och fattigdomsbekämpning, inte försvinna i budgetdribblingar på . Om det inte hade rört sig om miljarder svenska kronor i skattemedel och miljoner fattiga människors möjlighet att få leva värdiga liv hade man kunnat se det komiska i den borgerliga biståndspolitiken. Regeringen pytsar nu ut av biståndsmedlen till flyktingmottagande och skuldavskrivningar utan att på något sätt kunna visa hur dessa pengar ska kunna bidra till fattigdomsbekämpning och demokratisering. bedriver man i det närmaste en häxjakt på svenska enskilda organisationer. har en av de stora diskussionerna varit granskning av 15 av totalt ca 6 000 biståndsprojekt finansierade genom Sida. Självklart är varje fel och oegentlighet som hittas oacceptabel. Men det är något märkligt när oklarheter om ett par miljoner i biståndsbudgeten för enskilda organisationer föranleder statsministern och ansvarigt statsråd att uttala sig i medier medan man med en axelryckning kan slänga i väg på skuldavskrivningar utan att kunna visa vart pengarna ska gå. Regeringen har dessutom infört en egeninsats på för de enskilda organisationernas informationsarbete. Det kommer att slå hårt mot i synnerhet de minsta och resurssvagaste enskilda organisationerna. Lägg därtill att det verkar i det närmaste ha blivit praxis att de enskilda organisationerna ska utestängas från arbetet med att utveckla den svenska biståndspolitiken. Kritiken var hård mot slutenheten i arbetet med landskoncentrationen och redan nu hörs kritik mot att regeringen inte tar vara på den kompetens och de erfarenheter som finns i de enskilda organisationerna i arbetet med den kommande Afrikaskrivelsen. Hur biståndet blir mer effektivt när beslutsprocesserna sluts och utestänger kompetens och erfarenhet har jag mycket svårt att se. Det betänkande vi har att diskutera visar tydliga skiljelinjer i svensk biståndspolitik. Å ena sidan har vi en rad förslag från som skulle innebära ökad kvalitet på biståndet och att betydligt mer pengar gick till fattigdomsbekämpning, utveckling och demokratisering i syd. Å andra sidan har vi en borgerlig regering som verkar vara upptagen med att genom budgettricksande undanhålla avgörande utvecklingssamarbete från länderna i syd och att jaga enskilda svenska organisationer. Skiljelinjen i svensk biståndspolitik kan knappast bli tydligare. 134 (): Vad vill åstadkomma inom biståndsområdet kan den som vill fördjupa sig läsa om i bland annat vår partimotion från med rubriken bara ordet säger ju en hel del men också i det särskilda yttrande och de reservationer som följer med det här betänkandet. Jag kommer i stället i mitt anförande att ägna mig mest åt budgeten, som är det som vi tar beslut om. Precis som och påpekat kan vi i det här fallet inte reservera oss för alla de egna motioner som vi har väckt. De som är budgetpåverkande har i stället samlats i ett särskilt yttrande, och det kan vi inte yrka på. Budgetar är inte alltid så lätta att förstå sig på, men var det i alla fall lite lättare än , då allting var nytt och annorlunda. Från att tidigare i kommunledningen i ägnat mig åt att få ihop helheten i kommunens ekonomi handlar det nu i stället om att ta ställning till bara ett budgetområde. Helheten ligger ju i ett annat utskott. Men erfarenheten från att ha arbetat med helheten gör sig naturligtvis påmind även . Någonstans i hela budgeten ska det ju gå ihop på sista raden. Debet och kredit måste gå ihop helt enkelt. Men när man som vi bara befattar oss med ett eller ett fåtal utgiftsområden är det naturligtvis svårt att se alla samband. Det som är svårt att förstå är vart avräkningarna tar vägen i budgeten. Avräkningarna till EU-bistånd och administration är relativt lätta att förstå, men skuldavskrivningar och flyktingmottagande är inte lättsmälta, även om jag fick lära mig att vi vi gjort budgetar med Socialdemokrater och Vänstern varit tvungna att gå med på att lägga de posterna under Avräkningar från biståndsramen för att få igenom enprocentsmålet. Det som var nytt i förhållande till tidigare var att skuldavskrivningar låg synliga under posten Avräkningar. Efter mycket grävande och diskuterande här i kammaren visade det sig att de 1,5 miljarder som räknades bort egentligen aldrig skulle uppgå till några 1,5 miljarder i reda utbetalningar. Det visade sig också att vi inte tidigare använt biståndsmedel för skuldavskrivningar och att vi var lika osäkra både i oppositionen och i majoriteten om var pengarna egentligen fanns. Jag utgår från att har någon form av koll, men det är svårt för oss utifrån det underlag vi har att ta ställning till. fick vi av i löfte om att skuldavskrivningar inte skulle belasta budgeten , men tji fick vi. Som av en händelse låg det återigen 500 miljoner i skuldavskrivningar under avräkningarna. Dessutom fick vi en luddig förklaring att det var samma pengar som . Hur var det där med debet och kredit egentligen? Den stora skrällen är flyktingmottagandet, 2,5 miljarder. I rimlighetens namn bör dessa medel, då de räknas bort från biståndet, i stället hamna under utgiftsområde 8, Migration. Om det är så innebär det att biståndet betalar omkring en tredjedel av flyktingmottagandet här i landet. Hela utgiftsområde 8 omfattar 6,5 miljarder. Kommer 2,5 av de miljarderna från biståndsbudgeten, eller var hamnar de någonstans? Är det meningen att människor i fattiga länder ska subventionera flyktingmottagandet i ? Jag har frågat men inte fått något klart och tydligt svar. Hur mycket skulle inte de 2,5 miljarderna kunna åstadkomma i de flyktingproducerande länderna i form av hjälp att inte behöva fly? Att fly är inte människors prioriterade val i livet, vare sig det beror på politisk förföljelse eller av ekonomiska skäl. Vi skickar trupp till men bara omkring hälften så mycket i reda pengar till bistånd till samma land. Och jag antar att vi skickar trupp eftersom vi vet att det pågår en intern väpnad konflikt i området, eller hur? Det stod det åtminstone i handlingarna vi fick att ta ställning till. Men har en annan uppfattning, som vi också alla vet. Fattigdom är, som vi också vet, en grogrund för konflikter, och det krävs ett långsiktigt arbete med samhällsuppbyggnad i postkonfliktområden för att de inte snart ska återfalla i kategorin konfliktområden. kan jag inte yrka på vår motion om att ge i princip lika mycket i bistånd som till militära insatser eftersom den är budgetpåverkande, men annars skulle jag gjort det. Men jag står inte här och säger att jag anser att de 2,5 miljarderna ska användas till militära insatser för att skydda hjälporganisationer i . Militära insatser ska självklart precis som tidigare finansieras via försvarsbudgeten. Jag passar därför också på att yrka bifall till reservation 6 i punkt 15. I andra flyktingproducerande länder, med i huvudsak ekonomiska flyktingar, stänger vi gränserna mot med hjälp av Frontex i stället för att hjälpa till att skapa förutsättningar att leva kvar i hemländerna. Regeringen har i sitt budgetförslag presenterat den nya biståndspolitiken. motsätter sig inte en landfokusering, även om vi kanske skulle landat i ett annat urval, men vi har klagat på processen och formerna för delaktighet och insyn. Det har varit väl mycket envägskommunikation från ministerns sida, och i synnerhet berörda länder borde ha fått vetskap om utfallet av det nya förslaget på ett tidigare stadium. Regeringen har också hittat på ett nytt politikområde som kallas reformsamarbete i . Det ligger under en ny budgetpost och kostar drygt 1,2 miljarder.