prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Därför är det anmärkningsvärt att regeringen stoppar lärarna redan i förskolan från att välja avancerade kurser. Det vill vi ändra . Jag tycker att man måste titta över lärarutbildningen och se om den ska förlängas generellt. Det finns både fördelar och nackdelar med det som vi tittar på och som vi är intresserade av. Vi måste utvärdera och förstärka lärarutbildningen ytterligare. Men regeringen delar upp lärarutbildningen nu och väljer bort förskollärarna, och det tycker vi är fel. Kan förklara varför ni avskaffar 25:4:an innan ni har det andra systemet på plats? Du erkänner ju det rakt uppochned i talarstolen. hoppas ni att högskolorna tar det här på allvar och tittar på system. Och ni ska följa detta och se. Är inte systemet bra när det gäller reell kompetens? Om man bara räknar statistiskt är det ungefär 1 000 personer som får sin reella kompetens värderad ett vanligt läsår, medan det är ungefär 6 000 personer som har sin behörighet via 25:4:an. Här kan vi räkna med en kraftig nedgång i antalet vuxenstuderande som faktiskt har kunskaper. Hade man litat och lyssnat på universiteten och högskolorna skulle man också ha hört att många tycker att det här systemet är bra. Vill man förändra detta kunde man ha presenterat det nya systemet innan. Dessutom kunde man ha skickat med pengar till högskolorna så att de kunde kvalitetssäkra det här systemet på ett bra sätt. tar man bort ett bra system innan man har ett bra system i stället. Då hänger det bara ihop med den allmänna bilden att ni faktiskt inte tycker att det är så viktigt att de här grupperna studerar på universitet och högskolor, och det tycker jag är allvarligt. 16 () replik: Jag håller inte med om beskrivningen vad gäller den reella kompetensen tvärtom. 25:4:an är inte en bedömning av reell kompetens. Det är en bedömning av vilken ålder man har och hur länge man har arbetat. Därför tycker vi att den inte ska finnas kvar. Vi tycker att det är bättre att man i fall efter fall måste dokumentera att den reella kompetensen finns. Det är också därför den försvinner, och det är därför vi också utökar möjligheten att använda den reella kompetensen. Socialdemokraterna pratar vidare om vikten av att hålla ihop lärarutbildningen. Det tycker jag att vi gör. Vad Socialdemokraterna inte kommenterar, och det gör de inte nu heller, är att de vill både äta kakan och ha den kvar. Vill ni förlänga, vill ni inte förlänga eller vill ni vänta på en utvärdering? Ni säger att ni vill vänta på en utvärdering, men ni tror ändå att ni kan klara av att ge en examen på avancerad nivå. 180 poäng för en förskollärarutbildning är inte avancerad nivå, utan då måste man förlänga utbildningen för förskollärare och höja antalet poäng till 240. Det har Socialdemokraterna inte lagt fram något förslag om. Vad jag vet har de inte heller någon finansiering av detta. 17 () replik: Nej, det står att det ska finnas möjlighet att välja kurser på avancerad nivå för att kunna ha en forskningsanknytning också i förskolan. Det väljer ni bort. Det stoppar ni och säger nej till. Det tycker vi är fel. Det klyver lärarutbildningen . Det är ett dumt steg. Sedan måste vi titta seriöst på lärarutbildningen även framgent och se om en förlängning är det bästa verktyget. Vad är det som säger att de som kommer in på 25:4:an presterar så mycket sämre på högskolorna? Det måste vara det som ligger bakom att man tar bort den regel som finns . Har någon siffra på det? Hur många av dem som tas in med 25:4:an borde inte befinna sig på högskolor och universitet eftersom de inte klarar av det? säger att det inte finns något sådant underlag. Har någon annan uppfattning i den här frågan? 18 () replik: Vi har gjort en bedömning, och vi tycker att man ska kunna styrka en reell kompetens för att läsa på högre utbildning i . och arbetslivserfarenhet är inte reell kompetens. Därför tar vi nu bort 25:4:an och ställer i stället krav på att man ska kunna visa den reella kompetensen och därmed kunna styrka att man är behörig och kan bedriva universitets- och högskolestudier på ett bra sätt. Det får högskolorna nu ett uppdrag att göra, och jag övertygad om att de kommer att lösa det på ett bra sätt. 19 () replik: Jag vill börja med att svara på fråga när det gäller lärarutbildningen och Bolognaprocessen. Ja, i princip tycker vi i att även förskollärare ska ha möjlighet att delta i den forskarutbildning som innefattas av Bolognaprocessen, inte minst med tanke på den debatt som förs om hur viktigt det är att till exempel den sociala snedrekryteringen bryts. Jag hörde själv säga att den bäst bryts genom satsningar i förskolan och skolan. Jag konstaterar att denna debatt pågår. Men alliansen har vägrat att föra denna debatt. I stället för att fatta beslut i kammaren med en demokratisk debatt, som riksdagsbeslutet var från början, har beslutet fattas av regeringen. Vi i har inte definitivt tagit ställning i denna fråga. Vi har principiellt tagit ställning för att debatten ska föras här i kammaren, att man ska följa riksdagsbeslutet och att man måste se på helheten, vilket alliansen inte verkar vara intresserad av. Man kan inte blanda ihop frågan om 25:4:an och snedrekryteringen med lokala kvoter och säga att den sociala snedrekryteringen bryts bäst genom satsningar på skola och förskola. Javisst bryts den bra genom det. Jag har inte sett de här satsningarna i skolan och förskolan . Lärarna ute i landet efterlyser ökade resurser till dessa områden. Dem har vi inte sett. Vi har sett en bra satsning på fortbildning. Det är inte antingeneller som gäller här. Det är bådeoch om man vill tillvarata resurser ordentligt på det här området. Det handlar om att missar olika talanger genom att människor inte får tillträde till högre utbildning. Det verkar vara er politik i frågan. 20 () replik: Då är det märkligt att pratar om att man ska ha rätt till forskarutbildning men inte kan ge något besked om huruvida man ska förlänga utbildningen eller inte. Jag tycker att det vore välkommet med ett besked från i den här frågan. Det går inte att båda äta kakan och ha den kvar. Det går inte att å ena sidan tycka att man borde göra en sak men å andra sidan inte vara beredd att göra det som krävs för att det ska bli så. Jag kan hålla med om behovet av att se till helheten i lärarutbildningen. Det är också därför som det står i betänkandet och regeringen har tydligt aviserat det att det är lärarutredning på gång. Den handlar om hur lärarutbildningen ska se ut. I den får man titta på hur långa utbildningarna ska vara och annat. Vad gäller den reella kompetensen och den sociala snedrekryteringen vill jag säga att vi gör en enorm satsning i det här landet på lärarnas fortbildning. Det kommer förhoppningsvis att ge möjligheter för många barn att framöver ta sig vidare på ett bättre sätt genom utbildningssystemet och gå stärkta genom grundskola, gymnasieskola och hela vägen genom universitet och högskola. Det är den viktigaste åtgärden som sker i det här landet just nu för att bredda rekryteringen. Men vi behöver göra mer. Vi har sagt att vi ska återkomma med förslag på ökade satsningar på en pedagogisk förskola. Vi måste också se till att högskolorna nu får ett tydligt ansvar att jobba med reell kompetens för att på så sätt göra vad de kan för att bidra till att minska den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen. 21 () replik: Det är bra att en utredning om lärarutbildningen är på gång. Men det verkar också vara helt okej och acceptabelt för alliansregeringen att utestänga debatten om detta så att den inte förs här i kammaren. Det är ju det ni har gjort. Jag sade att vi i i princip menar att alla bör ha möjlighet att ingå i Bolognaprocessen, även förskollärare, och vi vill ha den debatten. Den finns inte . Jag tycker att den sociala snedrekryteringen är allvarlig. Ni väljer väg. Ni väljer inte att på olika sätt öppna högskolorna för yrkesverksamma som kan tillgodoräkna sig sin erfarenhet. Ni väljer i stället att säga att skolan och förskolan ska fixa det punkt slut. Det är en väldigt stor förändring i svensk skolpolitik. Vi i är intresserade av att hitta nya saker. Det betonade jag också i mitt inledningsanförande. Men ni fattar ogenomtänkta och icke välgrundade beslut. Ni tillsätter utredningar om hur man ska hitta ersättningar efter det att ni har tagit bort 25:4:an. Det är det som är problemet. Det är det som ni får kritik för, inte i första hand för själva beslutet. Ni får kritik för att ni fattar beslut utan att ha tänkt efter före, utan att ha utrett vad det hela egentligen handlar om. Vi behöver förstärkta satsningar på skola och förskola, och yrkeserfarenhet måste ge möjlighet att komma in på högskolan. Det handlar ju ändå om erfarenheter, även om de inte står nedpunktade på papper. 22 () replik: Jag tycker kanske, till skillnad från , att vi just nu debatterar frågan om lärarutbildningen. Det är väl det vi gör . Vi diskuterar den. Det var till och med så att jag bjöd in till detta genom att fråga om ett klargörande från och Socialdemokraterna om hur de ser på lärarutbildningen framöver. Det enda besked vi fick var att de både vill ha kakan och äta upp den. Jag undrar hur det ska gå till. Jag vill återigen säga att den viktigaste insats som vi gör i just nu vad gäller att bryta den sociala snedrekryteringen till högre utbildning är vår satsning på mer pedagogik i förskolan, bättre resultat i , tidigare utvärdering av stödinsatser och en reformerad gymnasieskola. Det var i Socialdemokraternas, och som konstaterade att skolan inte längre förmår att kompensera för social bakgrund. Det försöker vi nu att göra något åt, och det tycker jag är väldigt välkommet och väldigt bra. Vi ökar möjligheterna för högskolorna att ta in fler studenter som har en reell kompetens med en annan bakgrund. går den stafettpinnen till högskolorna, och jag är övertygad om att de kommer att ta den och göra något väldigt bra med det. 23 i (c): Sjungom studentens lyckliga dag och så avslutar man med att den ljusnande framtid är vår. De här försommarveckorna riktigt sprudlar av framtidsoptimism och drömmar, men det kanske också finns känslor att man inte har nått sina mål eller av grusade framtidsdrömmar. Vi debatterar nu utbildningsutskottets betänkande UbU17 som heter Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet. Som centerpartist och del av vet jag att är beroende av en högklassig utbildning. Våra mål för den högre utbildningen är bland annat att garantera förutsättningarna för en utbildning i världsklass, att fokusera på kvalitet i den högre utbildningen och att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka och självständiga lärosäten, med mera. Målet att fokusera på kvalitet i den högre utbildningen har regeringen visat genom ett antal förslag sedan den tillträdde . Nämnas bör satsningen på kvalitet på samhällsvetenskapliga och humanistiska utbildningar. Med dagens betänkande visar vi återigen att vi är oändligt mycket tydligare än den förra regeringen när det gäller satsning på kvalitet. Låt mig ta det exempel som har diskuterats ett antal gånger fram och tillbaka, den så omdiskuterade 25:4-regeln. Regeringen anser att regeln är orättvis, eftersom den innebär att det ställs olika krav på förkunskaper för olika grupper av studenter. Det är en så kallad administrativt lätthanterlig regel, enligt Socialdemokraternas reservation. Att en regel är lätt att administrera ska alltså ställas mot att metoder utvecklas för att validera individers kunskap och kompetens på riktigt. Regeln sägs vara allmänt accepterad, rättssäker och kostnadseffektiv. Det stämmer inte om man som den nya regeringen vill satsa på kvalitet. Kvalitet är att validera individers kompetens och inte att gå efter ålder. Regeln är inte allmänt accepterad för att den har funnits . Kritiken har varit hård från framför allt yngre studenter som ser sig åldersdiskriminerade. Och det kan inte i längden vara kostnadseffektivt med ett system som inte tar hänsyn till goda förkunskaper. I ett modernt kunskapssamhälle måste systemen för att validera människors faktiska kunskaper och kompetenser utvecklas ytterligare. På en del högskolor och universitet har man redan nu utvecklat mycket väl fungerande system för detta. krävs det att alla gör det så att det inte bara fungerar på vissa ställen. Uppdraget till gällande reell kompetens är betydelsefullt i sammanhanget. Genom att validera varje individs kunskaper ger vi en viktig signal till dagens unga. Vi ger också signalen att studier och fördjupning i till exempel språk och matematik värderas och premieras. I övergången från grundskola till gymnasium krävs lägst betyget Godkänd i svenska, engelska och matematik, och det är rimligt att samma princip tillämpas för grundläggande behörighet vid högskolestudier. Goda förkunskaper är viktiga såväl för den enskilda studentens studieframgång som för den högre utbildningens kvalitet. och vill se en högre utbildning där individen och individens kunskaper sätts i centrum. Likhet inför lagen är den väg till verklig jämlikhet och jämställdhet som vi förordar. Vi vill avlägsna strukturer som förhindrar den utvecklingen och främja jämlikhet och jämställdhet. ska vara ett modernt kunskapssamhälle där varje individs kunskap och kompetens tas till vara. Vi vill också betona vikten av det livslånga lärandet. Då klarar vi oss inte utan goda metoder för validering. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande UbU17. 24 () replik: Jag skulle vilja fråga vilka utökade resurser man har tänkt ge och när de kommer att ges till högskolan för att den ska kunna hantera det merarbete som det kommer att innebära när det gäller bedömning av varje enskild students reella kompetens. Och hur kommer man att garantera för dem som söker att de vet vad det är som gäller, så det finns någon slags transparens i systemen så att det också finns en rättssäkerhet för den sökandes del? 25 i (c) replik: Vid ett antal högskolor och universitet fungerar valideringen på ett tillfredsställande och bra sätt. Det har man klarat utan utökade resurser. Så jag kan inte svara dig när det skulle komma en utdelning till alla generellt för att göra detta arbete. Det har som sagts redan genomförts. När det gäller transparensen och rättssäkerheten handlar det om att sprida de välfungerande system som finns till fler högskolor och universitet, kanske också att göra dem mer kända i det sammanhanget. 26 () replik: nämner att det redan finns på ett antal lärosäten, att det fungerar och att det inte behövs något mer. Vi vet att det finns bedömning av reell kompetens. Därmed vet vi också vilka problem som finns med bedömning av reell kompetens. Vi välkomnar naturligtvis att man utökar delen för alternativt urval. Men jag hoppas att den delen inte bara ska innebära reell kompetens utan även det som man utarbetar från sida , nämligen domänprov inom vårdyrken och tekniken, och att man då också har med sig att kunna göra alternativt urval som faktiskt gynnar den breddade rekryteringen. Vi kan inte hitta på ytterligare en väg in i högskolan som bara gynnar dem som redan har det lätt att kunna komma in på högskolan, nämligen de som har finansieringen för sina studier och som har hjälp hemifrån tack vare att de har välutbildade föräldrar och vet vilka val de ska göra tidigt i livet. Jag tycker att det är ett problem när man helt blint inte ser att det finns problem med bedömningen av reell kompetens. De olika remissinstanserna säger att det här kommer att innebära merarbete. Det kräver naturligtvis att vi ska kunna ha mer resurser. Så står och säger att det här ändå ska införas om . Vad har ni för svar till dem? 27 i (c) replik: För att det finns problem när man utvecklar nya metoder är det inte ett sätt att bara skrika att vi ska ha det som det har varit förut för att det blir så lätt. Vi har då ett system som inte mäter reell kompetens. Att det finns möjligheter att utveckla systemet har ett antal högskolor och universitet visat. Det är klart att det har funnits problem med dem på olika sätt. Men det handlar om att man löser dem i den processen. När det gäller social snedrekrytering har det också diskuterats här och hur man kan motverka det på olika sätt. Inget enskilt parti har någon slags patentlösning när det gäller om det är ett problem eller inte. Det ser vi ju alla. Därför vill vi motverka den sociala snedrekryteringen på olika sätt. Att också mäta den reella kompetensen är faktiskt ett sätt att se till den kunskap och kompetens som finns hos varje enskild individ. Då handlar det om ett sätt att lyfta upp varje individ i stället för att hänvisa till en enkel administrativ och lätthanterlig regel. Jag gjorde inte fler anteckningar på dina frågor, så jag ber om ursäkt, , om du inte får svar på resten av dem. 28 () replik: Jag är lite förvånad över att har svängt så snabbt i frågan om vuxnas lärande och lägger sig så platt i den borgerliga regeringen. Det handlar både om neddragningar på komvux och om detta som ett ytterligare steg. Hur ska man behandla människor med arbetslivserfarenhet som har kommit igen senare i livet? Jag läser i remissammanställningen: avstyrker att 25:4-regeln avskaffas. Införandet av nya möjligheter att bli behörig via reell kompetens utgör inte ett tillräckligt starkt skäl för att avskaffa en behörighetsgrund som funnits , som är praktisk att tillämpa och som också är tydlig för de sökande. är tveksamma och anser att skälen för bedömning av reell kompetens är så pass viktiga att borttagandet av 25:4-regeln inte kan motiveras sett i ljuset av detta scenario. delar inte regeringens förslag om att den så kallade 25:4-regeln ska tas bort. Det finns en rad skäl som talar emot det. bla bla bla Det är inte universiteten som reser kravet att göra det på det här sättet. Det är de som gör denna bedömning. De är rädda för att det i stället ska bli schablonmässiga bedömningar av reell kompetens och att man ska förstöra den reella kompetensbedömning som görs . De skriver att det är ett resurskrävande arbete. får ungefär 1 000 personer per termin sin reella kompetens bedömd. Men det är 6 000 personer som får sin reella kompetens bedömd via 25:4-regeln. Det handlar om avsevärda arbetsinsatser för universiteten. Tala om kvalitetssänkning när man faktiskt tar resurser från det kvalitetsarbete som måste göras på högskolorna för att i stället jobba med något som universiteten tycker är onödigt och som de inte tycker att de behöver. 25:4-regeln är viktig. Jag har fortfarande inte hört vilka studenter som har kommit in på universitet och högskola med 25:4-regeln som inte borde ha varit där. Är detta ett gigantiskt problem för alliansen vill jag gärna se någon beräkning eller grund för ett sådant påstående. 29 i (c) replik: Det går att göra utfall och säga att har ändrat sig och lagt sig platt på olika sätt. Komvux har vi redan tidigare debatterat. Det handlar om en konjunkturförändring, eller är en del däri, men vi har aviserat satsningar på yrkeshögskolor och så vidare. Jag får tacka för högläsningen av de olika remissvaren. Men bara för att någon tycker att något skulle bli jobbigt eller svårt behöver ju inte vi politiker huka oss och säga: Nej, men då ska vi inte göra det. Det handlar faktiskt om hur vi kan skapa större möjligheter för varje individ att få sin kunskap och sin kompetens validerad på ett bra och rättssäkert sätt. Vi har inte någonstans sagt att det inte skulle ske på ett bra sätt. Det är alldeles utmärkt att de olika remissinstanserna framför de problemställningar man ser. Det är ju det vi har att arbeta vidare med när det gäller att ta fram detta, och det ska börja gälla . Jag tycker inte man kan säga att vi inte ser problemen. Vi ser dem och lyfter därför in den erfarenhet som finns för att lösa dem. 30 () replik: Jag kan ge rätt i att jag absolut inte tycker att politiker ska huka och säga att de inte har någon uppfattning. Däremot tycker jag att vi ska lyssna på dem som gör saker och som har erfarenheter lokalt av att jobba med dessa frågor. När de stora universiteten och en majoritet av remissinstanserna säger att detta inte är ett bra förslag utan att det bara skapar merarbete och ökade kostnader tycker jag att det är en onödig satsning som riskerar att begränsa människors möjlighet att komma in på högskolan i stället för att underlätta. De pengarna kunde i stället ha använts för kvalitetssatsningar eller för att utöka valideringen för grupper som inte blir validerade på ett riktigt bra sätt. Jag har talat mycket om statistik. Jag vet inte om alliansens företrädare har träffat personer som har kommit in med hjälp av 25:4-regeln. Jag har träffat ganska många som inte var helt studiemotiverade i början och som inte visste vad de skulle göra i livet. Fråga dem som är om de har kunskaper i yrkeslivet! Ställ frågan: Har ni kunskaper nog att valideras för att komma in på eller ? De tror inte att de har det. De tror inte att de har lärt sig någonting ute i yrkeslivet. De har jättedåligt självförtroende. De får en klump i magen av att behöva ta sig med tunnelbanan till universitet och gå över gräsmattan i bort till husen. De tror att de inte kan någonting. 25:4-regeln har gjort det möjligt att från politiskt håll säga: Du har kunskap! Du vet saker och ting, för du har varit ute i arbetslivet. Du har en livserfarenhet som den 19-åring som har gått direkt från gymnasiet saknar. Det vill vi värdera. Universiteten tycker att detta har varit ett bra sätt att värdera. Klumpen i magen och stoppet för möjligheten att gå till vidare studier handlar inte om statistik och siffror, utan det handlar just om en känsla i magen. Jag hoppas verkligen att de människor som ska bli reellt validerade verkligen tar steget och blir det. Jag tror nämligen att de har kunskaper nog att reellt valideras. Problemet är, som jag ser det, att många av dem kommer att välja att inte göra det eftersom de inte tror att de duger. Den här regeringen skickar alldeles för många signaler om att den kunskap som finns i arbetslivet och i livet inte är någonting att räkna med. Det tycker jag är oerhört tråkigt. 31 i (c) replik: Det handlar över huvud taget inte om att tala om att de erfarenheter och kunskaper man har inte räknas. Det handlar snarare om att validera de kunskaper och de erfarenheter man har på ett sätt som stärker självförtroendet så att klumpen i magen minskar. Det är klart att jag har träffat många som har kommit in på universiteten med 25:4-regeln. Vi säger inte alls att det är människor utan kompetens som har kommit in, men i stället för att bara säga okej, du har fyllt och har så här många års erfarenhet, så bemöter vi erfarenheten med respekt och en möjlighet att validera den. Det är det som är viktigt. Visst har man påtalat ett antal problem, men dessa problem är till för att lösas. Vi arbetar vidare med dem på olika sätt. Jag kan förstå att man tycker att ett enkelt system är bra, men det säkrar ju inte kvaliteten på det sätt som det skulle kunna göra. Vi vill främja ett livslångt lärande och möjlighet att studera vidare när man slutar gymnasiet, men även när man är 25, 30 eller . Det handlar inte om att begära stopp eller återvändsgränder som sades tidigare, utan det handlar om att skapa förutsättningar för att stärka självförtroendet redan från början genom att få sin kunskap validerad. 32 () replik: Jag vill gärna fortsätta på samma tema och ställa en fråga till . Jag har lyssnat på diskussionen om 25:4-regeln. menar utan vidare att man säkert skulle kunna hitta ett bättre system än denna regel. Problemet är bara att vad regeringen nu föreslår är att man först ska avskaffa regeln och utreda vad man kan göra . Jag förstår inte hur man kan få detta att gå ihop. Varför är det så bråttom att avskaffa 25:4-regeln innan de framtida möjligheterna finns på plats? säger ju att det behövs något annat, men varför är det då så bråttom? Varför går ni med på att avskaffa regeln redan nu när ni inte vet hur den ska ersättas? 33 i (c) replik: Uppdraget att validera finns redan, så det handlar inte om att vi inte vet hur det ska ersättas.