prot · GV0944 · 2007-12-14 00:00:00 — Jag har alltsedan regeringen presenterade sitt budgetförslag försökt att få svar på varför man vill höja kostnaden för den mest miljöriktiga dieseln som saluförs i . Varför agera så att denna miljöriktiga diesel försvinner från marknaden och ersätts av ett sämre miljöalternativ? Jag har frågat tre statsråd. Ingen har på ett sakligt sätt kunnat svara på frågan om varför man vill driva igenom ett förslag som försämrar för miljön. Med högerregeringens ambitioner att lyfta fram en sämre kvalitet på dieseln kommer mer koldioxid att släppas ut än . Detta späder naturligtvis på växthuseffekten. Det kommer att släppas ut betydligt fler partiklar i luften även efter 2009. Detta drabbar mest barn i stadsmiljö. De får ett förkortat och mer sjukligt liv. Små luftföroreningar ökar risken för astma hos barn, rapporterades det på nyheterna i går. kräver att regeringen skärper kraven för att skona framför allt barnen i stadsmiljöerna. Men ni som är aktiva inom och alla andra ska veta att högerregeringen gör precis tvärtom. Med regeringens förslag ökar utsläppen av partiklar. Barnens utsatthet ökar. Regeringens agerande ger upphov till att fler barn drabbas av astma och andra sjukdomar. Varför gör regeringen detta? Ingen kan förklara det i alla fall inte officiellt. Argument som framförs är att kostnadshöjningen ska öka konkurrensen och minska användningen av diesel. Det är en konstig argumentation. Först ska det konkurreras så att priset pressas. Sedan ska detta leda till minskad användning. Det är marknadsekonomi på hög teoretisk nivå. Det kommer inte att bli någon konkurrenssituation eftersom priset blir för högt för att tillverka miljöklass 1-diesel. har oljebolagen samverkat i depåverksamheten för att pressa kostnaderna. Detta har fått till följd att antalet dieseltankar har minskat. finns inte möjligheten att ha två stora produkter inom dieselsegmentet, så någon konkurrens blir det inte. Varför driver då högerregeringen denna miljöförstörande politik? Alla miljöorganisationer är emot. Till och med vågar ta bladet från munnen och utropar: Fullständigt vansinne att beskatta miljödieseln. Vad är det för rättvisa? Regeringen gick till val på sänkta skatter. väljer man att höja dem för människor som är miljövänliga. Det är fullständigt vansinne. Så säger som är ordförande för . Han fortsätter: Om det blir ännu dyrare att bruka den redan dyrare miljövänliga dieseln kommer till slut standarddieseln att ta över marknaden. Detta är inte bara farligt ur hälso- och miljösynpunkt, det minskar även utbudet av drivmedel för konsumenten. Avslutningsvis säger han: Jag känner mig tvingad att kräva svar från som centerpartist och miljöminister. Varför straffas miljömedvetna människor av alliansregeringen? Det är många som undrar det. Regeringens förslag är inte bra för klimatet. Det ger ökade partikelutsläpp i vår luft. Det riskerar barnens liv i våra städer och påverkar deras hälsotillstånd. Det är inte bra för svensk oljeindustri. Men förslaget är bra för norsk oljeindustri. Genom lobbyisterna kan vi alla förstå att det finns norska oljeintressenter som vill att regeringen genomför förslaget. Den tydliga signalen till svensk industri blir nu att förutsättningarna för investeringar i miljö och hälsa i är kortsiktiga och att sådana investeringar därför innebär en stor ekonomisk risk. För miljöns och folkhälsans skull borde signalen vara den omvända. Tänk om, ni i högeralliansen. den svenska miljödieseln i stället för att avveckla den. miljön genom att inte tillåta en ökning av växthuseffekten med koldioxid. barnen i vår miljö genom att skärpa kraven på partikelutsläpp, speciellt i våra stadsmiljöer. Utsätt inte barnen för en sämre miljö. svensk industri genom att ge dem långsiktiga spelregler när de investerar i bättre miljö. Slå inte undan benen på dem. Återkom med ett förslag till där den föreslagna dieselskattehöjningen inte exkluderar den miljö- och hälsomässigt sämsta dieseln utan även omfattar diesel miljöklass 3. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 45 (): Att på regeringens förslag höjer tobaksskatten har jag förståelse för. Fördelningen av skattehöjningen är däremot obegriplig. Två gånger har skatten på snus chockhöjts medan skatten på cigaretter höjts endast marginellt. Regeringen motiverar den kraftiga höjningen av snusskatten med folkhälsoskäl. Det gör det hela ännu märkligare. Cigarettrökning är ett av våra största folkhälsoproblem. Det råder det total enighet om. Rökningen kostar mänskligt och ekonomiskt gigantiska summor. Jag läser ur regeringens budgetproposition, avsnittet om folkhälsa: Rökning beräknas fortfarande leda till 7 000 dödsfall i . Rökningens ekonomiska kostnader har av beräknats till i produktionsbortfall, sjukskrivningar och sjukvårdskostnader. Den farsot som rökningen utgör gynnar regeringen skattemässigt på bekostnad av snuset som inte åsamkar vare sig individen eller samhället några dokumenterade kostnader av motsvarande slag. Däremot vet vi från olika studier att snus är ett effektivt medel att få storrökare att sluta röka. Det kan till och med vara mer effektivt än nikotinläkemedel. röker ca en miljon svenskar. Mycket arbete återstår när det gäller att minska rökningen. Det kanske viktigaste instrumentet är skatten och priset. För en del år sedan fanns det en smugglingsproblematik som försvårade möjligheten att höja skatten på cigaretter i . Det gäller inte . Flera av våra grannländer har högre skatt på cigaretter än vad vi har. intar en mittenposition enligt siffror från WHO. Det finns således utrymme för att höja skatten på cigaretter mer än vad och regeringen nu gör. När regeringen föreslog en dubblering av snusskatten budgetproposition reagerade skatteutskottet och ansåg att skattehöjningen på snus den gången var väl hög. När regeringen nu återkommer med förslag om en ny kraftig höjning utan att med ett ord visa på effekten av den första höjningen visar det på en nonchalans gentemot både utskottet och . Trots det godtar utskottet höjningen utan invändningar. Det är minst sagt förvånande. Tycker verkligen utskottets ordförande att det är en klok politik att höja skatten mer på snus än på cigaretter? Jag har svårt att tro det. För mig är det uppenbart att regeringens politik inte hänger ihop. som regeringen skattemässigt gynnar rökningen på snusets bekostnad föreslås en kraftig höjning av anslaget till folkhälsofrämjande åtgärder. Få den ekvationen att gå ihop, den som kan. Regeringen har som mål att få fler människor i arbete och även att förbättra folkhälsan. Då finns det vad gäller tobaksskatten bara en lösning. Chockhöj skatten på cigaretter, särskilt på lågpriscigaretter där försäljningen ökar, och sänk skatten på snus. I detta anförande instämde (). 46 (): Jag vill inledningsvis deklarera att jag inte är vare sig rökare eller snusare. Jag har väl i min ungdom rökt en och annan cigarr, men det torde vara preskriberat vid det här laget. Jag har alltså inga barn med tobaksindustrin. Jag och, som det har framgått, alliansen i utskottet tycker att det känns lite märkligt med de väldigt kraftiga höjningar som har gjorts av snusskatten mot bakgrund av att snus ur folkhälsosynpunkt är en avsevärt bättre produkt än röktobak. Man kan förmodligen se regeringens höjning av snusskatten som en rent fiskal åtgärd. kan det ha direkt kontraproduktiva verkningar ur folkhälsosynpunkt om det orsakar att färre går över från rökning till snusning. Jag är inte säker på att man i fullt ut har följt upp de forskningsrapporter som visar på röktobakens mycket stora hälsofarlighet. För några decennier sedan talade man ganska mycket om snusets tänkbara hälsofarlighet. har mycket framstående forskare, inte minst utanför , kommit fram till att snus som rökavvänjningsprodukt kan vara mycket effektivare än andra rökavvänjningsprodukter som det inte medför några nämnvärda hälsorisker. Det ligger ju i linje med den inställning som den med, som jag har uppfattat det, stort stöd i parlamentet har framfört i EU-sammanhang, nämligen att det har varit fel att snus inte skulle kunna vara en tillåten produkt inom EU. har ett undantag, och det var ju ett viktigt undantag för som vi fick i EU-förhandlingarna. Men de rapporter som successivt kommer fram har ju i stor utsträckning den innebörden att EU borde ompröva sitt snusförbud. Då är det väsentligt att kan fortsätta driva sin ursprungliga linje. Det är klart att en kontinuerlig skattehöjningspolitik beträffande snuset i det sammanhanget förefaller som något egenartad, det kan jag hålla med om. Därför har vi från utskottets sida skrivit både och föregående år att man måste följa upp effekterna av de här höjningarna av snusskatten och hur de påverkar övergången från röktobak till snus. Ur folkhälsosynpunkt är det väldigt viktigt att vi i kan fortsätta få färre rökare även om det sker till priset av att många snusar. Som jag inledningsvis sade tror jag att det allra bästa är om man inte gör vare sig det ena eller det andra. Sedan vill jag något kommentera synpunkter på mk 1-dieseln kontra mk 3-dieseln. De uppgifter som han nämnde upplevde jag som totalt felaktiga. Dessutom kommer vi att se att det inte kommer att ske någon introduktion av Europadieseln förrän skatteskillnaderna i så fall blir mindre. Vad vi har sagt från utskottet är ju att när europadieseln från blir helt svavelfri kan man möjligen överväga att lyfta upp europadieseln till mk 2. 47 () replik: Jag kan instämma i mycket av det som sade i talarstolen, men det gäller att också handla utifrån det. Man kan inte bara säga att vi ska se över detta och genomföra de chockhöjningar som man gör på snuset. Det är ju då som det blir den här effekten att folk inte använder snuset som, kanske, en rökavvänjning. Jag ska väl för ordningens skull säga att jag inte heller är rökare eller snusare, men jag har varit det. Jag har inte heller något med den industrin att göra. Men jag tycker ändå, och där kan jag tala av erfarenhet, att snuset hjälpte mig att sluta röka. Sedan var det väldigt svårt att sluta snusa, men det är en annan sak. Men än en gång, : Kom till handling i stället för att bara komma med vackra ord! 48 () replik: Det är ju uppenbart att det finns en del punktskattehöjningar i den här budgeten som närmast är av fiskal karaktär. Man tar in pengar till statsfinanserna den vägen som kan användas för andra betydelsefulla skattesänkningar, till exempel för alla som är i arbete genom jobbskatteavdraget. ska man vara uppmärksam på vilka effekter sådana här punktskattehöjningar har. Vi har i utskottet både detta år och föregående år varit mycket tveksamma till den kraftiga höjningen av skatten på snus och vilka effekter den skulle kunna få. Det är bland annat också mot bakgrund av den linje som har drivit i EU-sammanhang. Men som både du och jag vet är det ofta så att man har anledning att se regeringens paket som en helhet. Därför har vi haft väldigt små möjligheter att göra justeringar på enstaka punkter. Däremot är det tveklöst på det viset, om jag talar för mig själv, att jag är beredd att försöka motverka fortsatta höjningar när det gäller snus. Fortsätter man med detta kommer man ju till den nivå där det inte ens är ekonomiskt fördelaktigt att gå över till snus som rökavvänjning. 49 () replik: Jag är inte emot en skattehöjning. Jag sade också i mitt anförande: Ta då in den skatten på cigaretterna och höj inte snuset på det sätt som har skett . Att pengarna ska in i statskassan förstår jag. Det spelar ingen roll om det är en borgerlig regering eller en socialdemokratisk regering. Pengarna ska in, och man tar det via olika typer av skatter. Men ta då och höj mer för cigaretterna! Sedan vill jag bara säga att jag ser fram emot nästa års debatt, för jag kommer att återkomma i ämnet, det lovar jag, för att se hur regeringen hanterar denna fråga. 50 () replik: Det är självfallet så att den bästa vägen att gå är att höja skatten på rökprodukterna. Det är jag övertygad om att också regeringen tycker. Där har man dock fått gå en balansgång utifrån de erfarenheter som den socialdemokratiska regeringen gjorde. När man höjde den skatten väldigt kraftigt fick man ju problem med införsel och insmuggling av rökprodukter. Jag tror att det hade funnits ett utrymme för att höja skatten på rökprodukterna i stället för att höja skatten på snus, och jag utgår från att regeringen noggrant prövar . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Reformerad beskattning av bostäder Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU10 Reformerad beskattning av bostäder (prop. 2007/08:11 delvis, prop. 2007/08:27 delvis). 51 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. I , , och andra välbeställda områden kan man se nyåret an med tillförsikt. Den borgerliga regeringens politik är jackpott för dem som har det bäst ställt i . Efter tolvslaget kommer skattesänkningarna att regna över dem som är förmögna, personer med lyxvillor och höginkomsttagare. dras livremmen åt för sjuka, pensionärer och deltidsarbetslösa. Det är en hård politik som ska rösta igenom . Man kan till och med använda statsministerns eget uttryck från SVT:s Aktuellt: Regeringens politik är brutal. En del av alla nya orättvisor beror på förändringarna av fastighetsskatten. Skatten sänks mycket kraftigt för dem som bor i de största och lyxigaste villorna i de rikaste villaförorterna kring våra storstäder. På gräddhyllorna är det inte ovanligt att man får i sänkt fastighetsskatt . får andra vara beredda att betala mer för att finansiera guldregnet. Fastighetsskatten har inte varit den mest populära skatten i . Vi socialdemokrater har ändrat i systemet för att komma till rätta med olika problem som framför allt har följt av kraftigt stigande fastighetsvärden. Om vi hade fått en möjlighet att fortsätta styra hade vi, precis som vi lovade före valet, genomfört en större skatteöversyn där även förändringar av fastighetsskatten hade varit en viktig del. Däremot har vi inte förespeglat någon att skatten skulle avskaffas. Fastighetsskatten är fortsatt en viktig del av finansieringen av välfärden. Fastighetsskatten är, rätt utformad, ett instrument för en rättvis och modern fördelningspolitik. Men även om vi socialdemokrater inte förespeglat någon att fastighetsskatten skulle avvecklas var det ju andra som gjorde just det, med i spetsen. Före valet fick vi veta att fastighetsskatten skulle avvecklas av en borgerlig regering. Men blir det inte riktigt så. Trots vallöftet blir fastighetsskatten i praktiken kvar. Regeringen försöker visserligen döpa om den till avgift, men enligt alla seriösa bedömare är det fortfarande i allt väsentligt en statlig fastighetsskatt. Skatten blir inte bara kvar. Den blir dessutom högre än utlovat. Taket för skatten blir inte , som lovat, eller 4 500, som andra partier hävdade före valet. I stället landar man på , mer än dubbelt så mycket som gick till val på. Så löftet bryts. Reavinstskatten höjs den skatt som före valet kallade konfiskatorisk eftersom den riskerade att beskatta inflation snarare än reella vinster, framför allt för dem som haft en bostad länge och där värdestegringen inte har varit så kraftig. Den konfiskatoriska skatten ska man nu höja. Dessutom införs en ny skatt, i praktiken en flyttskatt, på de uppskov som man kan få på reavinster om man köper en ny bostad. Skatten motsvarar en avdragsgill ränta på . Var det någon i den här kammaren, eller möjligen utanför, som hörde talas om det här före valet? Jag tror inte det, för man sade ingenting om det. Därutöver försvinner begränsningsregeln. Den regel som säger att ingen ska behöva betala av sin inkomst i fastighetsskatt avskaffas. Skyddet för låginkomsttagarna tas bort. Utskottets majoritet påstår att en variant av begränsningsregeln ska införas senare, men det återstår att se. Enligt det som sagts om begränsningsregeln kommer de med de lägsta inkomsterna att få en höjning av fastighetsskatten. Detsamma gäller för drygt 200 000 fastighetsägare som , enligt SCB, får en högre fastighetsskatt jämfört med . Det är naturligtvis inte de med stora lyxvillor på våra gräddhyllor, nej, det är de som har alldeles vanliga och normala villor som drabbas av höjningen. När regeringen och den borgerliga majoriteten nu förändrar fastighetsbeskattningen är det återigen en rejäl omfördelning av resurser som sker. Enligt en rapport från får den tiondel av befolkningen som har högst inkomster av skattesänkningen. Återigen är det de grupper som har det bäst som vinner. Samma undersökning från visar på en snedfördelning mellan åldersgrupper. Och det är landets pensionärer som är de stora förlorarna på förändringen. Att regeringen återigen driver igenom skatteförslag som slår mot de äldre är anmärkningsvärt. Det finns förstås flera skäl till att det blir så fördelningspolitiskt snett. Det viktigaste är att vilket värde en fastighet har spelar allt mindre roll för beskattningen. En herrgårdsliknande lyxvilla får sänkt skatt, medan vanliga hus ofta får oförändrade villkor eller rena höjningar. Den nya avgiften för bostadsrätter blir per lägenhet, oavsett om det är en liten tvåa i eller en sjurumsvåning för 15 miljoner på i . Det innebär att fastighetsskatten närmast blir regressiv, alltså ju högre värde fastigheten representerar, desto lägre blir skattesatsen. Det borgerliga förslaget har en lång rad andra negativa effekter som heller inte är särskilt väl analyserade. En av dem följer av den nya flyttskatten. Det är i praktiken en skatt på förändring. Den familj som har växt, som har fått barn och behöver bo lite större, får högre skatt på grund av flytten. Den som får ett jobb på en annan ort och måste flytta dit får en högre skatt för att man flyttar. De pensionärer som vill byta sin villa mot en bostad som kanske passar bättre på ålderns höst får högre skatt om de flyttar än om de bor kvar, även om det gamla och det nya boendet kostar precis lika mycket. Jag har svårt att tro att skatt på växande familjer, på människor som flyttar till nya jobb eller äldre som själva tar ansvar för att klara sig i ett bättre boende när de blir äldre, i grunden är särskilt bra för . Vad som verkligen är häpnadsväckande är att regeringen inför flyttskatten retroaktivt. Människor har inte haft en chans att anpassa sig till de nya reglerna. Man fattade beslut, kanske , som regeringen nu helt ändrar förutsättningarna för. Och de borgerliga politiker som är ansvariga för det här sade alltså inte ett ord före valet om att det var så här det skulle bli. Jag är övertygad om att många människor , nu när vi debatterar den här frågan, inte har en aning om vad det är som ni kommer att införa. Dessutom, herr talman, blir det så absurt att den som väljer att ta med sig sitt uppskov utomlands, som köper ett hus i eller på spanska , slipper den nya flyttskatten. De som har fastigheter utomlands är för övrigt de enda som verkligen får fastighetsskatten avskaffad. Den svenska skatten på utländska privatbostäder avskaffas helt. Där handlar det inte bara om att döpa om den, utan den försvinner på riktigt. När det nu också visar sig att man slipper flyttskatt om man väljer att köpa en fastighet i ett annat land undrar jag faktiskt hur den borgerliga majoriteten tänker. Flyttar man till , eller får man betala flyttskatt. Men köper man fastighet i södra är det skattefritt. Har man sommarstuga i , eller får man betala fastighetsskatt. Skaffar man sig den vid , ja, då är den fri från svensk fastighetsskatt. Däremot kan man få avdrag för hushållsnära tjänster i sin utländska fastighet. Regeringen ger klartecken för sänkt skatt i om man hyr en kock till grillpartyt i det snart skattefria huset på . Den borgerliga politiken är inte alltid logisk, men den är i alla fall konsekvent när det gäller att gynna de grupper som har det bäst i vårt samhälle. Jag känner också en stor oro för vad det här systemet kommer att innebära långsiktigt för landets kommuner och därmed även för välfärden runt om i . Den skatteväxling som genomförs, där pengar från fastighetsskatten överförs till kommunerna men där statsbidragen sänks lika mycket, ger upphov till många frågor. Regeringen vet inte hur det här kommer att slå i de enskilda kommunerna åren framöver. Regeringen har redan tidigare genomfört förändringar av utjämningen mellan kommuner som skärper de regionala skillnaderna. Jag befarar att också det här förslaget kommer att innebära ökade klyftor mellan kommuner som har hög skattekraft och de som har låg eller mellan rika och fattiga för att använda ett mer begripligt språk. Regeringen har inte presenterat några beräkningar som visar hur utfallet blir kommunerna emellan. Jag misstänker att det beror på att man inte har något intresse av att visa upp att politiken leder till nya klyftor och orättvisor. Jag redovisade tidigare hur vi socialdemokrater ser på fastighetsskatten, att den är fortsatt viktig för att finansiera välfärden och att den kan vara ett bra fördelningspolitiskt verktyg. Men vi skulle ha haft och har andra principer för hur ett nytt system ska se ut, ett annat än det som regeringen har presenterat. Vi vill att systemet ska vara mer förutsägbart. Det innebär att vi inte vill se att nya skatter införs retroaktivt på det sätt som regeringen nu gör. Vi vill att systemet ska vara rimligt, så att människor med låga och normala inkomster inte behöver betala så mycket i skatt. tas begränsningsregeln som skyddar låginkomsttagarna bort. Vi vill att det ska vara skillnad på beskattningen mellan lyxvillor och småhus, mellan slott och koja. Den som har stora och dyra hus borde betala mer i skatt än den som har en vanlig villa. Den som har ett lägre taxeringsvärde borde betala mindre än den som har ett högre. blir det inte så. I stället får vi en borgerlig politik, men inte den som man gav sken av före valet. De borgerliga partierna bryter sina vallöften skatten blir kvar, och den blir högre än utlovat. Trots talet om att ingen ska förlora får många med vanliga normala hus höjd skatt jämfört med , men det blir kraftiga sänkningar för lyxvillorna på gräddhyllan. Den nya flyttskatten, som man inte sade någonting om före valet, kommer att drabba människor orättvist. Inte minst många äldre får högre skatt om de skaffar sig ett boende som passar bättre inför åldrandet. Många som bor i bostadsrätt drabbas av det nya systemet. HSB har räknat på hur regeringens förslag slår mot dem som bor i HSB-föreningar i och kommit fram till att det handlar om höjningar med ett par . Regeringen gör ingen analys av politikens konsekvenser för olika upplåtelseformer. Det kan man förstå, för regeringens misshandel av hyresrätten fortsätter. Enligt en undersökning som gjorts vid KTH, Kungl. Tekniska högskolan, får hyresgäster en månadskostnad som är högre än egnahemsägare och bostadsrättshavare vid jämförbar standard. Ökade klyftor mellan boende i hyresrätt och egnahemsägare, ökade klyftor mellan kommuner och regioner, ökade klyftor mellan äldre och yrkesverksamma, ökade klyftor mellan dem som har det bra och dem som har svårare ekonomiska förutsättningar är konsekvenserna av den brutala politik som ska röstas igenom här i . De tre tiondelar av befolkningen som har högst inkomster får av inkomstförstärkningarna i årets budget. Och trots att det går bra för får de av befolkningen som har lägst inkomster försämrade eller oförändrade villkor. Utan minsta hänsyn till dem som har det sämst i samhället drivs förändringarna igenom. Jag tycker att det finns en bättre väg för , för vi har råd med rättvisa. 52 (): är vi äntligen här och ska debattera förslaget om en ändring av fastighetsskatten. tycker att fastigheter är en tillgång som ska beskattas. Det är en stabil och viktig skattebas. har det uppstått problem i attraktiva områden. Vi menar att fastighetsskatten inte får ge upphov till orimliga effekter. Vi har varit med om att införa en begränsningsregel och en dämpningsregel. Såsom regelverket såg ut innan den nya regeringen tog över tycker vi att fastighetsskattesystemet fungerade ganska bra i det här landet.