prot · GU0975 · 2007-03-15 00:00:00 — Barnpolitiken i stort är ansvarsområde, och jag svarar för den del som ligger inom . En sak som jag tror är oerhört viktig är att de ensamstående föräldrarna, som är en utsatt grupp och som naturligtvis gör ett fantastiskt arbete, ändå måste kunna räkna med att få stöd i sin föräldrauppgift. Insatser för att stödja och stärka föräldrar i föräldraskapet är viktigt, inte minst för ensamstående föräldrar. Jag återkommer gärna till det. 31 (): Många av dessa föräldrar är ju offentligt anställda. Kvinnor är ofta deltidsarbetande, och ibland är de del- eller heltidsarbetslösa. Många av dessa kommer i slutet av se alliansens neddragningar i våra ersättningsnivåer som ett faktum. Då kommer de kanske direkt till socialförvaltningarna. Vad ämnar statsrådet göra om detta välter över på kommunernas budgetar också? 32 Statsrådet (): Många av dessa ensamstående föräldrar har ett arbete där de förtjänar en inkomst. Med den skillnad som den nya regeringen gör kommer de att ha betydligt mer kvar i plånboken. Det är en av de viktigaste insatserna vi gör vi ökar möjligheten till egna val utifrån en större plånbok i . Det tycker jag är väldigt viktigt att få säga. Den reformen kanske är den som har allra störst betydelse för att öka de ekonomiska möjligheterna, inte minst för ensamstående föräldrar. Hjälp till barn med dyslexi 33 (): Att kunna läsa och skriva är en oerhört viktig förmåga i dagens samhälle. Många barn som har dyslexi får inte den hjälp de behöver. Man uppskattar att av befolkning lider av dyslexi. Det finns åtskilliga handlingsplaner och lagar som syftar till att förebygga och möta de behov som barn med dyslexi har. Långt ifrån alla skolor satsar dock tillräckliga resurser på detta. Skolan har ett mycket stort ansvar för att utarbeta individuellt och tekniskt anpassade stöd till dessa elever. Det måste finnas resurser för att den tekniska anpassningen och de individuella hjälpmedlen finns tillgängliga för alla elever, oavsett var de är bosatta eller vilken skola de går i. Min fråga är: Har statsrådet några planer eller funderingar på att säkerställa att alla barn med dyslexi i skolåldern får rätt insatser oavsett i vilken kommun eller i vilken skola de går i? 34 Statsrådet (): Ett av regeringens i särklass största fokus inom utbildningspolitiken är att satsa just på baskunskaperna läsning, skrivning och räkning. Det största och viktigaste uppdraget som har fått av den nya regeringen är att ta fram nya mål för läsning och skrivning redan på lågstadiet, i årskurs 3, för att där med säkerhet identifiera de elever som inte har nått målen. Dit hör naturligtvis den grupp elever med mycket svåra läs- och skrivsvårigheter som frågeställaren tar upp. När det är sagt kan jag säga att kunskapen om dyslexi har varit bristfällig i svensk skola och också kunskapen om hur man ska avhjälpa och komma till rätta med det. Inte ens forskarna är helt överens. Det finns olika tro på olika metoder. Detta är fokus för oss. Det ska finnas mål i årskurs 3 och en garanti om stödinsatser tidigt i stället för att vänta till sent som man gör . 35 (): Det är väldigt bra för de här barnen med teknisk utrustning av typen datorer, skannrar och program med röstsyntes där man kan skanna in ett stycke och få det uppläst. Det är väldigt dyrt och slår hårt för vissa skolor. Kan statsrådet tänka sig att ge anvisningar för en miniminivå som skolan bör uppfylla? Annars är det lätt saker som man sparar på när man ska dra ned kostnader i skolan. 36 Statsrådet (): Jag skulle gärna som skolminister styra mycket mer i svenskt skolväsende, jag lovar. Men det är inte det styrsystem vi har. Det är ett kommunalt ansvar för skolan. Vi styr genom att ha tydliga mål och tydliga utvärderingar av resultaten. Ansvaret ligger på kommuner och friskolor att se till att eleverna når målen. Vad vi kan göra från statens sida är att ha tydliga mål men också tydlig fortbildning av lärare när det gäller kunskaper om och insatser vid dyslexi. Det är för dåligt kunnande i svensk skola om dyslexi och hur man ska komma till rätta med det. Vi ska också i den nya skollagen införa en bestämmelse som innebär att eleverna ska ha rätt till stöd och hjälp redan om de inte når målen i trean. Det är då de ska ha stöd och hjälp. Det ska inte vara som i dagens skolsystem att man väntar med stödinsatser till gymnasiets individuella program. Det är alldeles . Hjälpen ska sättas in . Det gäller i synnerhet för de elever som vi här talar om. Utförsäljningen av statliga bolag 37 (): Jag har en fråga till näringsministern. I början på veckan presenterade de statliga bolagen en rekordvinst på . Dessa bolag är välskötta . De har goda resultat och är konkurrenskraftiga både nationellt och internationellt. Min fråga handlar om varför regeringen i det här läget vill sälja ut de statliga företagen. Normalt sett brukar man sälja därför att man behöver pengar. Landets ekonomi är utomordentligt god. Det har varit så av borgerligt regeringsinnehav att man inte har lyckat åstadkomma någon förändring på den punkten ännu i varje fall. Man kan ställa frågan: Varför ska man sälja ut kyrksilvret just nu? Jag kan bara konstatera att det är nyliberal ideologi och nyliberal dogmatism som är det enda motivet. Därför vill jag fråga näringsministern: det några andra skäl än nyliberal dogmatism för att sälja ut de statliga företagen just nu när de går så bra? 38 Näringsminister (): Jag vet inte om menar att vi ska sälja dem när det går dåligt och om det är alternativet. Staten ska äga bolag när det finns ett motiv för staten att äga. Jag har lite svårt att se att staten har en roll att spela när det gäller att producera till exempel sprit. Det tycker vi inte är den första och viktigaste rollen som staten har. Om vi har ett antal bolag där vi tycker att det inte är ett ägande som staten bör ägna sig åt ska vi ju sälja dem när de är som mest värda. Vi ska inte vänta tills det blir lågkonjunktur och värdet på företagen sjunker. De kommer också att hamna i en lågkonjunktur. Vi har också pekat ut de sex bolagen därför att vi vet att det är attraktiva bolag. De kommer att kunna drivas på ett bra sätt för samhällets nytta med andra ägare. Försäljningen ska ske på ett ansvarsfullt sätt. Det är som kommer att sköta det. Jag tror att skattebetalarna kommer att känna sig väldigt nöjda när de affärerna är klara. 39 (): Det ante mig att näringsministern har samma uppfattning som , nämligen att prognosen är att de statliga företagen kommer att gå dåligt . Jag förstår att det är den nuvarande regeringens kapacitet att sköta företagen som ligger bakom den bedömningen. har särskilda motiv. Det kan finnas alkoholpolitiska motiv. Det kan finnas motiv att exempelvis få ned räntorna för bolånekunderna. Det har varit ett utomordentligt bra motiv. Detta ska nu helt sopas undan via utförsäljningsbeslutet. Jag vet att har varit engagerad i företagsamhet på hemmaplan. Men det har oftast inte gått så bra. Hon har kanske erfarenhet av företag som har gått dåligt. Jag hoppas att nu inte ställer till det på samma sätt med de statliga företagen i fortsättningen. Jag konstaterar att det är nyliberal dogmatism som säger: Här ska vi sälja statliga företag. Det gäller oavsett om de är till för att skärpa konkurrensen på en marknad, är till för kunderna eller är till för medborgarna. Det är verkligen inte bra för landet och landets ekonomi. 40 Näringsminister (): Till skillnad från har jag erfarenhet av eget företagande. Det är väldigt bra som näringsminister att ha det. Jag tror att en del finansministrar skulle ha mått gott av att också ha den erfarenheten. (Applåder) påstår att vi har dogmatiska åsikter om detta. Nej, vi tycker bara att det inte är så särskilt bra att staten äger en massa företag som med fördel kan ägas av andra. och jag är helt överens om detta, och hela regeringen står bakom det. Jag tror inte att svenska folket har så lätt att förstå varför staten ska producera sprit. Jag trodde att skulle vara lite mer intresserad av att se på frågan utifrån ett sådant perspektiv. När ska man sälja? Man ska passa på när det är ett högt värde. Det är skattebetalarnas pengar och deras företag. Då ska vi naturligtvis sälja dem i ett läge när det är ett högt pris på dem, och vi kan få ut maximalt med pengar. Om tänker efter tror jag att han vet att ibland är det lågkonjunktur, och ibland är det högkonjunktur. Det är så i ekonomin. Då passar vi på att lyfta ut de här företagen och bjuda ut dem till försäljning i när vi kan få bra betalt. Jag vet att det finns en ideologisk skillnad mellan Socialdemokraterna och i det stycket. Intäkterna från utförsäljningen av statliga bolag 41 (): Jag tänkte fråga också statsrådet angående den statliga företagsförsäljningen. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att staten minskar ägandet av kommersiella bolag som verkar på marknaden. Däremot skulle jag vilja fråga statsrådet om helt har bestämt sig för att bara använda intäkterna från försäljningen till att betala på statsskulden. Vi får en väldig konkurrens i världen av länder med bland andra och , och hela satsar på spetsforskningen. När den förra borgerliga regeringen, där statsrådet också var statsråd, avvecklade löntagarfonderna inrättades forskningsstiftelser som visade sig vara väldigt framgångsrika. Jag tänker mig att man nu på samma gång skulle kunna använda en liten del av intäkterna från företagsförsäljningen och så att säga omvandla de gamla aktieinvesteringarna till investeringar i kunskap för framtiden. Min fråga är om statsrådet kan tänka sig att använda en del av intäkterna från försäljningen till att skapa nya forskningsstiftelser. 42 Statsrådet (): Eftersom jag har blivit apostroferad tidigare av andra talare kan jag passa på att säga att när man i de kalkyler som har diskuterats jämför ränteminskningarna när vi säljer för 150 miljarder med utdelningsinkomster för nästan det dubbla från de företagen vittnar det om att matematikkunskaperna behöver förbättras på många håll. fråga är däremot ganska lätt att svara på. Alliansen har helt och hållet inriktat sig på att använda pengarna till att amortera på statsskulden. Det har varit vår inriktning. Det är vad vi har kommunicerat till väljarna. Det är det besked jag kan ge . Det finns ingen annan inriktning. Jag vet att det finns en diskussion om detta. Vi får lyssna på den. Men beskedet är att är det vad som gäller. 43 (): Tack för svaret. Läget är det att om ska nå av bnp, bruttonationalprodukten, i statliga satsningar på forskning skulle det behövas 23 miljarder till . Regeringen gör en stor satsning på forskning, och det är väldigt bra. Men det har urholkats . Om man till exempel tog en fjärdedel av intäkterna från försäljningen skulle det ge resurser till forskningen på ca . Min följdfråga blir helt enkelt: Jag hoppas att och undrar om statsrådet ändå vill ta med sig den frågan och vara öppen för diskussion när det gäller att investera i forskning och kunskap för framtiden. 44 Statsrådet (): tar upp en väldigt viktig fråga, nämligen forskning och kunskap. Svensk välfärd vilar i stor utsträckning på att vi har legat i framkant i bägge dessa avseenden. Vi konstaterar att vi är på väg att sjunka tillbaka. Detta har vår regering bestämt sig för att ändra på. Det är därför vi nu satsar mycket på forskning. Vi har också ett mycket ambitiöst program för att fortsätta öka detta. Jag har inget mandat att ändra det besked som vi gick till val på, men jag är övertygad om att och flera med honom kommer att föra den här diskussionen. Var den slutar vet inte jag. Jakttillstånd för utländska jägare 45 (): beslutade i att senarelägga jaktstarten i våra fjällområden för utländska jägare. Man införde också ett krav på att de ska ha en guide med sig. har sedan frågat regeringen om detta kan utgöra ett hinder för den fria rörligheten och för näringsverksamhet. Vad jag kan förstå tittar nu regeringen över möjligheterna att förändra regelverket för att andra än svenskar ska kunna jaga i våra fjällområden. Regeringen gör detta med hänvisning till EU:s tjänstedirektiv, det vill säga med betoning på att småviltjakten i fjällen skulle vara en tjänst och inte en naturresurs. Om detta skulle bli betraktat som tjänst skulle det vara förödande, framför allt för småviltsjakten men också för rennäringen och naturens uthållighet. Jag skulle vilja fråga näringsminister vad regeringens inställning i frågan egentligen är. Ska detta ses som en tjänst eller ska det ses som en naturresurs? 46 Näringsminister (): Det är bådeoch. Det är en naturresurs som i sin tur kan användas som en tjänst. Om ställer frågan till oss finns det en bakgrund till det. Det finns ju också lite olika intressen i vårt eget land i frågan. Det regeringen gör nu är att lyssna till de olika intressena. Det är samerna som har sina intressen, det är jägarna som har sina och det är de företag som hyr ut jaktguider och som har egen näringsverksamhet runt omkring det här. Detta är ingen enkel fråga, för det finns många olika intressen. Vi försöker lyssna in och se hur vi kan hitta en balansgång där de olika intressena kan samverka. Vi behöver använda naturresurserna på ett bra sätt och göra det möjligt för fler att få tillgång till dem. En del kan ju också tjäna pengar på jakten. Men detta måste förenas med samernas rätt till sin mark och med jägarnas möjligheter att få jaga på markerna. 47 (): Jag tycker ändå att det är rätt märkligt att regeringen ännu inte har svarat på fråga. Jag ser det som att regeringen lägger sig platt inför . Jag får, tillsammans med många kamrater uppe i norr, det bestämda intrycket att det här handlar om att man kommer att hävda att småviltsjakten är att se som en tjänst. Detta kommer att få förödande konsekvenser för småviltsjakten i fjällen. Vi lämnar fritt fram för sju miljoner jägare från övriga att jaga fritt i våra fjäll. Vi måste naturligtvis ha ordning och reda i fjällen också; det är jätteviktigt. Naturen och viltet tål inte så stort jakttryck. Det är en självklarhet som många är medvetna om. Rennäringen kommer att drabbas särskilt. Jag skulle vilja fråga igen om regeringens inställning, för jag tycker att den borde vara klar . Framför allt handlar det om ifall man tänker göra en konsekvensanalys om man förändrar regelverket. 48 Näringsminister (): Låt oss börja i den sista änden. Det är konsekvensanalysen vi gör. Det är därför vi tar lite tid på oss. Jag vill inte förenkla frågan, för det finns många motstridiga intressen. Vi ska komma ihåg att det också finns en hel del svenskar som åker utomlands och jagar och tycker att det är alldeles självklart. Det är det som är det fina med rörligheten på Europamarknaden; vi får tillgång till varandras jaktmarker. I det ligger också lite olika traditioner när det gäller tid, tillgänglighet och annat. Det som är det viktiga i detta är att hitta ett regelverk där samer kan känna sig nöjda, där de som har sina företag i fjällvärlden och hyr ut jaktguider kan känna sig nöjda och där jägarna kan känna sig nöjda. Det finns en del pusselbitar som vi kan behöva jobba med för att hitta en sådan samsyn. Jag unnar fler att uppleva fjälljakten, men jag vill också ha en ordning där vi inte hotar naturlivet och den fina natur som finns uppe i fjälltrakterna. 49 (): Regeringen har gett det välkomna beskedet att man vill återinföra trängselskatten i . Det kan ske från . Syftet med trängselskatten är framför allt att bidra till att finansiera investeringar i infrastruktur, men även att minska biltrafiken och förbättra miljön. Det finns en bred enighet om att den avgörande kontrollen över trängselskatten, både när det gäller systemets utformning och användningen av intäkterna, bör ligga på lokal eller regional nivå. För att det ska vara möjligt krävs dock en ändring av regeringsformen något som nu håller på att titta på och ska lägga fram förslag om. sprids det nu uppgifter om att regeringen inte skulle vara beredd att fullfölja tanken om att det ska beslutas lokalt om trängselskatten och trängselavgiften. Det vore välkommet om justitieministern från talarstol kunde ge ett reellt besked om att man tänker fullfölja de signaler som har getts tidigare om att det här är en fråga som ska avgöras lokalt och regionalt, och inte här i riksdag och regering. 50 (m): Det är ju förfärligt om det sprids rykten, . Jag har inte hört talas om dem, men det är naturligtvis olyckligt om man får föreställningen att vi inte skulle stå fast vid det vi har sagt, nämligen att vi vill ha förändringar av den här typen av trängselavgifter så att man får ett lokalt beslutsfattande. Det hör till saken att detta är frågor som vi måste hantera via grundlagarna, vilket är lite omständligare än när vi kan fatta enkla beslut här i kammaren. Det kommer därför att ta lite tid. Men vi har gett de uppdrag och startat det arbete som behövs för att man ska åstadkomma detta. Däremot krävs lite mer tid för att klara av detta. Det innebär att man kan bli tvingad att ta ut trängselavgifter innan man har löst uppdraget. Man får lösa det i vanlig ordning med en ordentlig återkoppling så att de berörda kommunerna är informerade och med på vagnen. Det är vår ambition och det vore det enklaste att sådana här beslut ska fattas av dem som är närmast berörda av beslutet. 51 (): Jag tackar för det beskedet, och jag välkomnar det verkligen. Jag tror att det är bra att det ges ett tydligt besked om detta. Det är också bra att regeringen samråder som man ännu inte kan gå till beslut lokalt om hur pengarna ska användas och så vidare. Som centerpartist och decentralist välkomnar jag att vi kan föra över fler beslut lokalt och regionalt. Det borde ligga i allas intresse. Det ger dessutom tydliga incitament till de politiker och förtroendevalda som jobbar lokalt och regionalt att ta befälet över de här frågorna och känna att de kan påverka dem fullt ut. 52 (m): Jag vill bara lägga till att vi har haft ganska stora problem när det gäller trängselavgifterna och den hantering som har varit . Medborgarna lokalt har inte varit med på vagnen. Det har hållits ett antal folkomröstningar, och vi har fört många diskussioner. Vi i alliansen har samlat oss omkring detta: Om man ska ta ut särskilda avgifter så får man leverera någonting också. Vår ambition är att leverera ett helt paket. Vi har också vinnlagt oss om ett arbete där vi nu låter de berörda kommunerna sitta ned och resonera sig samman. De har dragit åt lite olika håll, och det är också ett bekymmer vi har haft med trafikproblemen i . Detta har utretts under ; jag tror att en del av oss har varit med hur länge som helst. försöker vi komma fram i frågan och lösa det här. Jag är glad om jag kan rätta till illvilliga rykten. Vår ambition är att lösa det här i grunden. Men tågordningen kommer att vara lite ojämn beroende på att vi har ordentliga regler för förändringar i grundlagarna, och så ska det vara. En värdighetsgaranti i äldreomsorgen 53 (): Jag har en fråga till folkhälsominister . Kvaliteten och inte minst bemötandet inom äldreomsorgen är en fråga som engagerar många. I flera valrörelser har mer pengar utlovats till äldreomsorgen, men larmrapporterna har trots det inte blivit färre. Den senaste lägesrapporten från visar också på uppenbara brister. satsar regeringen nästan extra på äldreomsorgen. Det är bra. Utöver de 2 miljarderna har regeringen tillsatt en utredning som ska komma med förslag på hur en värdighetsreform skulle kunna införas. Den ska garantera våra äldre en viss minimistandard när det gäller kvalitet och bemötande. Det är ett initiativ som jag välkomnar. Min fråga till statsrådet gäller på vilket sätt hon avser att införa en värdighetsgaranti. Och hur ska man göra för att garantin inte bara ska bli en pappersprodukt som så mycket annat har blivit utan att den enskilde har märkt någon skillnad? 54 Statsrådet (): En värdighetsgaranti är någonting alldeles nytt inom äldreomsorgen, så tack så mycket för frågan! Detta är att plöja ny mark och att göra också äldreomsorgen värdegrundsbaserad. Målsättningen är precis den som sade, att garantera att man får ett värdigt bemötande i varje del av livet, också när man har blivit gammal och när man inte kan tala för sig själv. Vi skriver i direktiven om vikten av att den som inte kan föra sin egen talan ska få veta att man ändå får en god vård. Och det gäller inte bara den som är mottagare av vården utan också anhöriga och personal. Jag noterade till min glädje att i , som är den fackliga organisation som har enhetschefer inom äldreomsorgen och biståndshandläggare inom sitt förbund, är av enhetscheferna positiva till ett sådant här förslag. Jag tror att det handlar om att man just kan definiera miniminivåer så att vi får något att mäta emot. 55 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tror också att det här kanske kommer att ta , men det är bättre att det får ta tid än att stressa fram någonting som sedan inte håller måttet. Men jag skulle ändå vilja betona vikten av att det här arbetet får ske så snabbt som möjligt eftersom just bemötande och värdighet är några av de viktigaste frågorna som vi har inom äldreomsorgen. Jag har en följdfråga till statsrådet . Skulle hon kunna tänka sig att införa en kompensation, till exempel att våra äldre kan få ersättning och kompensation om de inte får den miniminivå som en kommande värdighetsgaranti ska ge? Det skulle göra att frågan och reformen får det allvar och det mottagande som den är värd. 56 Statsrådet (): Det är min förhoppning att det här ska införas i varje kommun, men det sker naturligtvis med respekt för det kommunala självstyret. Det viktiga är att man vet att man kan garanteras en värdig omsorg i varje del av landet. Utredaren, , vd för diakoni, ska också titta på möjligheten att införa sanktionssystem av olika slag. En del kommuner jobbar redan på det här sättet. kommun är ett exempel som har servicegarantier. Får man inte maten levererad varm via som kommunen har utlovat utgår någon form av kompensation. Det är också någonting som vi tittar på via den här utredningen. 57 (): Det är klart att det kliar lite i fingrarna att fråga hur många företag som siffernissen har haft eftersom hon tyckte att det var så viktigt att lära sig att köra företag i botten, men det ska jag inte göra. Jag ska ställa en fråga till som också handlar om det som vi pratat om tidigare, nämligen utförsäljningen av de statliga företagen. Jag tycker att det är väldigt kortsiktigt, och det är bara ideologiska skäl som gör att man säljer ut. Jag tänker ägna mig åt just . Vi är en IT-nation och bredbandsnation i framkant. Jag tycker att det är väldigt kortsiktigt att i det skedet välja att sälja ut . Det är stora värden som står på spel. Jag undrar om kan tänka sig att överväga att behålla eftersom vi behöver vara en IT-nation i framkant. 58 Statsrådet (): hade kunnat ställa frågan till eller som sålde ut av och som har begärt bemyndigande att sälja ut resten också. Det är kanske lika bra att ni tar en intern debatt om detta. Ni hade ju budgeterat 15 miljarder i utförsäljningsinkomster. Lägger man ihop de tio åren blir det ungefär de 150 miljarderna. Jag tror att har en väldigt trevlig process framför sig att diskutera det här i sitt eget parti. Men jag vill ändå säga att den telekommognad som vi har, att vi nu har ett stort antal operatörer och en prispress, beror just på att vi har avreglerat telemarknaden. Det skedde med starkt motstånd från det parti som representerar, men det har ändå genomförts. Det gör att medborgarna kan välja. Man kan flytta över till en annan operatör om man är missnöjd. Man kan få bättre priser. Vi garanterar inte bra telefoni och bra datakommunikationer genom statligt ägande utan genom bra marknadsförutsättningar. 59 (): Jag kan gärna ta en intern debatt. Jag ser fram emot det. Men var det faktiskt till statsrådet jag ställde frågan. Jag vill ha ett bättre svar än att vi rear ut och frånhänder oss möjligheterna att se till att hela landet får bredband och att vi har en infrastruktur när det gäller både telefoni och bredband . Jag beklagar det.