prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Någonstans skulle det inte kännas riktigt rätt trots att det är den sociala omgivningen som har bestämt att du ska heta . Jag tycker att det här är en viktig fråga fast den inte rör så många människor. Det är så vi tänker. Det finns människor som far illa . Vi kan rätta till det med en enkel åtgärd som att ändra lagen. Den är inte så omfattande. Det här kommer inte att betyda att folk rusar till skattemyndigheten och vill ändra namn kors och tvärs; det är jag fullt övertygad om. Jag kommer inte att byta. kommer inte att byta. Det är ganska lugnt. Men det finns människor som känner sig kränkta av att inte få heta det som de känner sig som, som den man jag nämnde i exemplet. Han heter men han är . Varför kan han då inte få heta ? 55 () replik: Man kan titta på identitet och namn. Vi är ju några som har ändrat efternamn. Jag hette när jag föddes. Inte ändrade jag identitet för att jag gifte mig och heter ! är inget häftigt namn. Vem byter egentligen till ? Det inte alls häftigt. Men inte ändrade jag identitet för den sakens skull. Och hur många av oss har inte smeknamn på oss själva därför att vi tycker att det är extra gulligt om en närstående säger i stället för ? Jag tror inte alls att namnet har den betydelsen för identiteten. Däremot kan vi försvåra tillvaron för alla dem som i jämställdhetens tecken kan separera hur många flickor och hur många pojkar som ska finnas i olika grupper i skola, barnomsorg och jag vet inte allt. Där ser vi lätt att vi skulle försvåra tillvaron i ett antal sammanhang som vi nu inte känner till. Men låt oss nu bortse från den delen, för här står vi i alla fall och varken LiseLotte eller jag har beforskat det här området. Bryr sig om forskning över huvud taget på det beteendevetenskapliga, sociologiska och socialpsykologiska fältet? I så fall vore det ju urhäftigt om ni kunde peka på någon forskning som har visat att det här vore en bra förändring för att människor ska känna ökat välbefinnande och må gott. Den forskningen efterlyser jag då ni kommer upp med samma förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 14 § Försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU17 Försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor. 56 (): Ledamöter och åhörare! När vi ska debattera civilutskottets betänkande nr 17 är det försäkringsfrågor och skadeståndsrättsliga frågor det handlar om. För eventuella åhörare vill jag berätta att det är frågor som berör ersättningsnivån i rättsskyddsförsäkringar, överfallsskyddet i hemförsäkringen, nedsättning av försäkringsersättning, information vid försäkringsfall, könsneutrala försäkringspremier, trafikförsäkringen , försäkringsbolagens insyn i belastningsregistret, jämkning av trafikskadeersättning och handläggning av trafikskadeärenden. Det handlar också om skadeståndsansvar för atomskador, skadeståndsansvar för multinationella företag och hundägares skadeståndsansvar. Jag hinner naturligtvis inte prata om alla de här viktiga frågorna, men jag börjar med att yrka bifall till reservation 7 i betänkandet. Jag vill tydliggöra att jag står bakom alla våra reservationer och särskilda yttranden. Flera av de motionsyrkanden som finns i betänkandet rör frågor som vi har debatterat tidigare i samband med att vi beslutade om en ny försäkringsavtalslag. Överfallsskyddet i hemförsäkringen är en av dessa. Då fanns det krav från bland andra på att vi skulle lagstifta så att överfallsskyddet i hemförsäkringen även skulle gälla för personer som utsatts för våld av en medförsäkrad familjemedlem. I dagens betänkande kan jag inte se att det kravet finns kvar från . Det ska bli intressant att höra varför har gett upp det. Den socialdemokratiska regeringen startade på , alltså , en utredning för att se hur man på bästa sätt skulle kunna lösa problemet så att det kunde utgå ersättning från hemförsäkringen även när en försäkringstagare hade utsatts för våld i hemmet av en närstående. förväntar vi oss naturligtvis att den borgerliga regeringen fortsätter det arbete som vi startade. När det gäller information vid försäkringsfall, till exempel vilka försäkringar som en avliden person hade, och nedsättning av försäkringsersättningen när den som är försäkrad är medvållande till skada gjorde vi också förändringar och förtydliganden i bestämmelserna i den nya försäkringsavtalslagen. Vi utgår nu ifrån att den borgerliga regeringen kommer att följa upp de här frågorna för att se att den nya lagstiftningen efterlevs precis i enlighet med vad uttalade i samband med beslutet om en ny försäkringsavtalslag. Den dagen olyckan är framme och vi drabbas av en olycka i trafiken är det av stor betydelse att vi kan känna förtroende för det försäkringsbolag som har att hantera vårt ärende och att handläggningstiden inte blir orimligt lång. Vi anser att den som råkat ut för en trafikskada måste få en betydligt starkare ställning i förhållande till försäkringsbolagen. Därför gav den socialdemokratiska regeringen i uppdrag till och att ta fram förslag som skulle förbättra rättssäkerheten för dem som har drabbats av en trafikskada. De skulle också se över hur hanteringen av trafikskadeärendena skulle kunna förkortas. Det kom förslag, bland annat från , om att skulle ges möjlighet att begära prövning av tvistiga och svårbedömda skadeärenden hos rättsliga råd. På så sätt skulle de skadelidande få sina skador bedömda av en oberoende expertgrupp. kom också med två rapporter med förslag. Tyvärr hann inte den socialdemokratiska regeringen ändra lagstiftningen, men enligt utskottsmajoriteten bereds nu förslagen inom . Vi anser att regeringen bör prioritera detta arbete och återkomma till med förslag som stärker de trafikskadades ställning. Den borgerliga utskottsmajoriteten har i betänkandet välkomnat den borgerliga regeringens initiativ att utreda förslaget om att överföra statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning till trafikförsäkringen. Ett av skälen som anges är att en sådan förändring skulle medföra stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. När försäkringsbolagen kommer att hantera hela skadekostnaden ska också de försäkringstagare som sköter sig få lägre . Det kan väl knappast ha undgått någon som har bil eller något annat motorfordon att det är så att försäkringsbolagen gör riskbedömningar och differentierar premierna vi betalar utifrån ålder, kön, vad vi har för motorfordon, var vi bor, hur mycket vi kör med mera. Ett utvidgat ansvar för trafikförsäkringen, likt det som den borgerliga regeringen nu föreslår, har redan utretts av i en utredning som hette Samordning och regress. Majoriteten i utredningen kom fram till att inte förorda ett utvidgat ansvar för trafikförsäkringen. Vi socialdemokrater sade nej då, och vi säger nej till detta förslag också. Men , innan utredningen ens har börjat sitt arbete, har ju den borgerliga majoritetens systemskifte startat i och med att regeringen har lagt fram ett förslag som innebär att det ska införas en retroaktiv skatt på på trafikförsäkringspremierna från . Den skatten ska användas till att finansiera redan uppkomna skador. Den borgerliga regeringen ska alltså ta ut en retroaktiv extra skatt på trafikförsäkringen som drabbar alla som är beroende av sitt motorfordon för att kunna ta sig till jobb, skola, sjukvård med mera. Vi socialdemokrater vill värna den allmänna försäkringen som omfattar hela folket och ger ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom och skada oavsett vad orsaken är som den finansieras av hela den arbetsföra befolkningen. Detta är en ideologisk fråga. Försäkringen ger ett grundskydd, och den kan kompletteras med andra obligatoriska eller frivilliga försäkringar. Trafikförsäkringen är en sådan obligatorisk men privat försäkring som ger den trafikskadade ett ekonomiskt skydd utöver det som den allmänna och solidariskt finansierade försäkringen ger. När nu borgerligheten lyfter ur fordonsägarna ur den solidariska sjukförsäkringen och hävdar att deras sjukpenning och sjukersättning ska betalas ur en privat försäkring öppnar det för ytterligare gränsfall och tvister. Det känner vi socialdemokrater en stor oro för. Vi vet att det är ekonomiskt svårt för många trafikskadade att processa gentemot försäkringsbolagen eftersom ersättningsnivåerna i rättsskyddsförsäkringarna är alldeles för låga, och den gruppen kan inte få rättshjälp. Vi anser inte att det är rimligt att vissa grupper i samhället inte ska ha råd att få sin sak prövad i domstol och förväntar oss nu att regeringen ser över det problemet. Jag vill också lyfta upp frågan om jämkning av trafikskadeersättning till förare som varit rattfulla. Den frågan har vi debatterat här i kammaren ett flertal gånger. Senast vid förra årets motionsbehandling fanns det en gemensam reservation från de borgerliga partierna om att vi socialdemokrater skulle ändra ersättningsreglerna i trafikskadelagen så att det inte kunde utgå full ersättning, för det ansågs stötande. Socialdemokraternas hållning i denna fråga har varit solklar. Alkohol eller andra droger och bilkörning hör inte ihop. Därför tillsatte vår regering en utredare som har lämnat vissa förslag till förändringar som skulle innebära att det inte betalas ut full ersättning. Men när ni har chansen att förändra det som ni tidigare drivit så hårt hittar jag inget förslag från er. Varför finns det inte något förslag från de borgerliga partierna? När kommer det? Det väntar vi på. Jag vill avsluta med att återigen yrka bifall till reservation nr 7. 57 (): Det betänkande som vi nu debatterar om försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor visar hur långt vi har kvar till verklig jämställdhet och ett verkligt rättsskydd som ger stöd till utsatta grupper som drabbats av våld eller olyckor. Jag vill inledningsvis framföra att jag naturligtvis står bakom alla reservationer och även de gemensamma reservationer som vi är med på i betänkandet, men jag väljer att nu endast yrka bifall till reservationerna 3 och 13. Det är verkligen beklämmande att utskottets majoritet väljer att inte ta frågan om mäns våld mot närstående kvinnor på större allvar. Mäns våld mot kvinnor tenderar att öka, och har alltid varit ett allvarligt problem. Trots att de flesta fallen av kvinnomisshandel sker i det egna hemmet är alliansen inte beredd att se över de orättvisa villkoren i våra hemförsäkringar. Nej, den borgerliga regeringen väljer i stället att prata om bärande principer på försäkringsområdet och möjligheten att få ansvarsfrågan straffrättsligt och skadeståndsrättsligt prövad, vilket står på s. 7 i betänkandet. Jag undrar om ni över huvud taget har brytt er om att ta reda på hur mäns våld mot kvinnor i nära relationer hanteras av systemet. Ni skriver i betänkandet att gärningsmannens identitet alltid torde vara känd i fall av misshandel i hemmet. Problemet är att inte får ta över domstolens roll och peka ut en skyldig genom att besluta om brottsskadeersättning om det inte finns en fällande dom mot mannen. En man som misshandlas ute på stan kan räkna med att bli kompenserad via överfallsskyddet i sin hemförsäkring även om gärningsmannen inte fälls för brottet eftersom gärningsmannen i sådana fall ofta förblir okänd. Det här leder till fullständigt oacceptabla konsekvenser för kvinnor och barn som blir misshandlade i sina hem av närstående män. I och med den borgerliga majoritetens skrivningar i betänkandet faller helt förhoppningen om den översyn som den förra regeringen utlovade enligt s. 24 i lagutskottets betänkande 2005/06LU14. Det var i och för sig väntat, men jag hoppades ändå att ni skulle fortsätta detta viktiga arbete. En annan fråga jag tänker lyfta fram här och som är minst lika viktig är trafikförsäkringens framtid. har här en gemensam reservation med Socialdemokraterna. Det har kommit en proposition om skatt på trafikförsäkringspremier som jag inte tänker gå närmare in på i detalj. Jag kan bara konstatera att regeringen nu tar sitt första steg i riktning mot att privatisera socialförsäkringssystemet. Tanken är att låta den privata trafikförsäkringen ta över den allmänna sjukförsäkringens åtagande i fall där trafikskador har orsakat kostnaden. Förslaget är en form av övergångslösning inför kommande förändringar. En ökad privatisering av socialförsäkringen kommer att slå mycket hårt mot grupper av människor som redan är utsatta. En ökad privatisering kommer att fördjupa klass- och könsskillnaderna. En grundtanke i det generella socialförsäkringssystemet är att alla solidariskt delar på kostnaderna och därmed även på riskerna. Det är detta solidariska system, som bidrar till jämlikhet och omfördelning mellan olika grupper i samhället, som borgarna nu bit för bit börjar montera ned. Vad blir nästa steg? Ska andra så kallade riskgrupper än bilister, till exempel rökare och diabetiker, också uteslutas? Överföringen av kostnader för trafikskador till trafikförsäkringen kommer att drabba vissa grupper i form av höjda . Ett aktuellt exempel är motorcyklarna som kommer ut på våra vägar igen. Det har spekulerats i att enorma, höjda kan komma att bli fallet. Tänk vad många som tyvärr kanske kommer att köra motorcykel oförsäkrade på grund av enormt höga . Vilken rättssäkerhet har då drabbade människor som drabbas av olyckor i samband med till exempel motorcykelåkande om vi inte har ett system som tryggar bra och rättvisa ? är risken stor att trafikskadade människor kommer att tvingas in i ännu längre och dyrare processer mot försäkringsbolagen än för att få ersättning. Antalet bilolyckor och trafikolyckor lär däremot inte minska. När jag ändå är inne på ämnet bilolyckor tänker jag ta chansen att prata om handläggningen av trafikskadeärenden. Herr talman hade visst kommit in! Det gäller att vara observant. Även här avslår utskottsmajoriteten förslag. Vi vill att regeringen ska se över försäkringsbolagens handläggning av trafikskador därför att det gång på gång framkommer att de trafikskadade drabbas hårt. Den skadade personen hamnar ofta i ett underläge gentemot försäkringsbolaget. Det beror på att det uppstår ett lojalitetsförhållande mellan försäkringsbolaget, dess konsultläkare och , som är en part som till största delen företräder försäkringsbolagen. Det drabbar den skadade personen. Detta är en av sakerna som vi i vill att regeringen ska titta närmare på och försöka komma till rätta med genom att bifalla motion. Vid svårbedömda skador som nackskador är det vanligt att försäkringsläkaren hävdar att skadan är ett resultat av tidigare sjukdom som saknar samband med olyckstillfället. Försäkringsläkarens bedömning blir ofta den utslagsgivande jämfört med den behandlande läkarens, trots att i praxis uttalat att det inte finns anledning att ge den ena läkarens bedömning försteg i fall då två läkare är oeniga. När det gäller omprövning av ersättningsbeslut för skador som inträffat som tas upp i betänkandet vill jag kort bara säga att verkligheten inte är som utskottsmajoriteten beskriver den. Enligt våra uppgifter är det vanligt att personer som även skadats i trafiken drabbas av stora inkomstförluster på grund av att deras livräntor inte följer med i löneutvecklingen. Det hjälper inte att ni i utskottets majoritet hänvisar till en praxis som inte används. Här behövs en lagändring som ger alla trafikskadade rätt till omprövning oavsett när olyckan inträffat. 58 (): Även om mitt parti företräder könsneutrala begrepp som har diskuterats finns det ju situationer när man följer de regler som gäller. Alltså säger jag: Herr talman! Betänkandet om försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor behandlar 19 olika yrkanden från allmänna motionstiden. De rör frågor av varierande vidd, från individuella och djupt personliga försäkringsfrågor till de med global räckvidd och med enorma konsekvenser för alla. Självklart står vi i bakom samtliga våra reservationer även den där vi samarbetar med Socialdemokraterna men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation nr 14 om skadeståndsansvar vid atomskador. Att jag valt att yrka bifall till just den reservationen betyder naturligtvis inte att jag anser att till exempel jämkning av trafikskadeersättningar skulle vara mindre viktigt än frågor om obegränsat ansvar vid atomkraftsskador. Jag tänkte försöka att kort kommentera några av de frågor som berörs i betänkandet. När det gäller könsneutrala försäkringspremier delar utskottet motionärens uppfattning att könstillhörighet inte är en acceptabel grund för att differentiera avgifterna i försäkringarna. Det finns risk att det blir en form av diskriminering. Det är en generell grundinställning som jag tycker är rätt. Jag har dock ändå valt att bifoga ett särskilt yttrande till betänkandet där jag på ett sätt försöker problematisera själva frågan. Diskrimineringsfrågor blir ibland ganska svåra. Jag tror att det är viktigt att regeringen i den beredning som pågår ändå vågar titta på att det faktiskt finns skillnader mellan män och kvinnor som rimligen borde kunna få genomslag i avgifterna utan att man för den skull ska behöva betrakta det som diskriminering. Jag tycker exempelvis inte att det är rimligt att unga män, som bevisligen förorsakar försäkringsbolagen större kostnader än andra grupper på grund av att de är mer vårdslösa i trafiken, inte har en högre premie. Naturligtvis kan man se det som en kombination av både åldersdiskriminering och könsdiskriminering, och därför skulle det vara oacceptabelt. Dock är det ju som har påpekats här redan så att de flesta försäkringsbolag redan har denna typ av premiekonstruktion där man just plockar in riskperspektivet. Jag har inte kollat, men jag skulle tro att alla försäkringsbolag gör så. Jag tycker att det är viktigt att strävan efter att inte könsdiskriminera inte helt omöjliggör skillnader i premiernas konstruktion som man skulle kunna säga bygger på saklig grund. Jag är dock också naturligtvis medveten om att det kan vara väldigt svårt att hitta konstruktioner som inte möjliggör oacceptabel diskriminering. Det är därför jag med mitt särskilda yttrande vill varna för en alltför förenklad syn på denna fråga. När det gäller trafikförsäkringen och dess utveckling som är en punkt i betänkandet delar i grunden regeringens ambitioner att förändra kostnadsansvaret mellan trafikförsäkringen och den allmänna försäkringen. Jag valde ändå att bifoga en reservation, eftersom jag tycker att skulle kunna bolla över en del av sina synpunkter till regeringen för att förenkla beredningsarbetet i . Jag tycker att borde kunna säga att har goda förslag som man gärna ser att regeringen tar stor hänsyn till i sitt fortsatta arbete. Jag har påpekat att jag tycker att det skulle göra den politiska processen mycket tydligare och även roligare för allmänheten om spelade en mer aktiv roll i hur besluten växer fram. passar i avvaktan på att regeringen i sin mycket mer slutna beredningsprocess ska sätta ned foten, och den arbetsformen är ganska tråkig. Även när det gäller reservation 9 om frågan om insyn i belastningsregistret vill vi i särskilt peka på resonemang om att på saklig grund kunna differentiera trafikförsäkringspremierna. Det är ju delvis utifrån den utgångspunkten och det resonemanget som jag valde att skriva det särskilda yttrande om diskrimineringsgrunder som jag tycker att vi bör fundera en hel del på. Men vi i är alltså inte motståndare till konstruktioner som innebär skilda när det är grundat på sakliga motiv. Jag hoppar över de övriga reservationerna och går direkt på den som jag vill lägga mest krut på, nämligen den om skadestånd vid atomskador. Subventionerna av kärnkraften är omfattande. Svenska staten pumpade in ofantliga summor, flera miljarder, i utvecklingskostnader och även räntefria lån enligt vissa bedömare till och med lån med negativ ränta för att ytterligare stimulera en utbyggnad av kärnkraften. En form av subvention är att ansvaret för de företag som driver kärnkraftsanläggningarna är begränsat vid en stor olycka. Som jag har tolkat de internationella konventioner som ligger bakom detta är motivet just att katastroferna kan få så stor omfattning och drabba i stort sett alla länder över världen så att inga företag rimligen kan klara att ta det ansvaret: Då har man valt att binda upp de länder som väljer att använda sig av den här tekniken att ta över så att det i slutändan ändå alltid ska finnas någon som har ansvaret när företagen går i konkurs. Jag har stor förståelse för att det måste finnas ett yttersta ansvar på nationsnivå, eftersom en olycka i kärnkraftscykelns alla delar kan få så oerhört stora konsekvenser. Men är det inte rimligt att kärnkraften slipper undan så billigt som den gör och som den har gjort , historiskt sett. Konkurrensvillkoren för alternativa och långsiktigt hållbara tekniska lösningar blir alldeles orimliga om vi fortsätter att subventionera kärnkraften som vi har gjort . Därför anser vi i att vi måste använda den möjlighet som finns för en lagstiftning om ett obegränsat skadeståndsansvar för kärnkraften vid atomolyckor. Jag vill egentligen inte så gärna gradera betydelsen av olika frågor, men om vi ska klara av att på ett kraftfullt sätt anta de utmaningar som vi står inför med anledning av klimatförändringarna är det viktigt att vi synliggör kostnader och ser till att de som förorsakar dessa kostnader också är de som betalar. Detta är en av de viktigare frågorna. Jag är även övertygad om att det är extra viktigt med ett tydligt skadeståndsansvar när en teknik är på väg att avvecklas. Det är faktiskt så att antalet reaktorer i drift sakta men säkert minskar i världen, inte bara i . 30 reaktorer har tagits ur drift . Tyvärr finns det alltid risk för oseriösa lycksökare när gammal uttjänt teknik går mot sitt slut. Tekniken är ju också väldigt kortlivad i förhållande till varaktigheten på de skador som den kan förorsaka. Man räknar med att en reaktor ska drivas i minst 40 och gärna , medan effekterna av de skador som kan uppstå har en varaktighet på hundratals, i vissa fall tusentals år. Här kan man verkligen tala om att lämna en skuld efter sig till kommande generationer! Därför tycker jag att det är synd att inte vågar sätta ned foten i den här frågan. Jag hoppas att kammaren ändrar på det och bifaller reservation 14. Sedan vill jag naturligtvis påminna kammaren om att även dubbelspåret mellan och är en viktig investering för att minska kostnaderna för kommande generationer. 59 (): Försäkrings- och skadeståndsrätten som vi debatterar här i kammaren utgör tillsammans med till exempel avtalsrätten, familjerätten och fastighetsrätten en del av den rättsliga infrastruktur som vi tenderar att ta för given i vårt samhälle, men som utgör en av de grundläggande förutsättningarna för att samhället ska fungera. Det är därför viktiga frågor som vi debatterar här . Denna infrastruktur av rättsregler är normalt sett stabil över tiden och ska så vara. Men ibland finns det behov av reformer, och därför är jag glad att vi har fått en regering som är redo att göra en viktig försäkringsrättslig reform för att öka trafiksäkerheten och förbättra rehabiliteringen av skadelidande. Jag talar givetvis om regeringens ambition att överföra kostnaden för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning till trafikförsäkringen. Genomförandet har, som kammaren väl vet, redan påbörjats genom det förslag om en särskild skatt på trafikförsäkringspremier som regeringen har lagt fram. Denna skatt syftar som bekant till att finansiera de skador som har uppkommit tidigare och som därför inte kan omfattas av det nya systemet. I detta betänkande aktualiseras frågan om trafikförsäkringen dels i en socialdemokratisk motion som går ut på att bör avvisa regeringens planer, dels i en miljöpartistisk motion till stöd för alliansregeringens ambitioner.