prot · GU0973 · 2007-03-13 00:00:00 — Då är det fantastiskt jag delar statsministerns glädje och förtjusning att i en situation då EU består av 27 länder, fler än någonsin, så visar detta samarbete att man kan leverera och vara en kraftfull motor att göra denna värld lite bättre. Då är det naturligtvis särskilt glädjande att klimat- och miljöfrågorna har fått den position som de förtjänar i EU-samarbetet. Där har vi så tydligt just den gränsöverskridande och gemensamma karaktären på frågorna. Då vill jag fråga statsministern om man också har diskuterat behoven av substantiella åtaganden från EU:s sida för att få med exempelvis , och andra snabbt växande ekonomier i ett tekniksamarbete med stöd som gör att dessa länder kan göra tekniksprång och hoppa över en del av de smutsigaste åtgärderna i sin utveckling mot en ökad välfärd för medborgarna. 39 Statsminister (): Det finns en referens i slutsatserna där just detta konstateras, och det är då utifrån synsättet att Europeiska unionens bidrag till växthusgasutsläppen handlar om och att det är en global uppvärmning som sker. Det är klart att det då inte räcker att möjligen får en reduktion om det snabbt blir ökade växthusgasutsläpp i . Det nämndes att tiden mellan när nya kolkraftverk öppnar i har gått ned till , och öppnar man ett nytt kolkraftverk i . Jag vet inte om ni såg reportagen i går från en ort där man bland annat diskuterade att man inte kunde gå i vita kläder och hur det känns att leva i den typen av miljö. Också i är man nu mycket medveten om miljöproblemen. Det har indikerats av olika personer, också i den kinesiska statsledningen. Det är absolut viktigt att det här nu förs vidare in i G 8, in i internationella forum, så att det blir en värld som svarar upp här. Det får gärna ske precis på det sätt som beskrivs med teknikprång och med att vår kunskap efterfrågas. Det har jag märkt bland annat på återvinningsföretaget i och hos de elva västsvenska kommuner som sköter avfallshanteringen. De sade att kinesiska delegationer kommer till dem och undrar om det går att exportera återvinningsfabriken så som den ser ut till . De får då berätta att den svenska kommunallagen lägger begränsningar när det gäller att kunna sälja fabriker av det slaget. Däremot hänvisar de gärna till entreprenörer. Det efterfrågas alltså miljöteknik och miljökunnande, vilket också mina centerpartistiska vänner tidigare ställt frågor om. Här kan vi saker som andra delar av världen behöver. Låt oss signalera att vi gärna finns på plats för att vara ett stöd för det! Det handlar, som jag inledningsvis sade, om att förena ekonomisk tillväxt med att minska utsläppen av växthusgaser. 40 (): Tack, statsministern, för ett svar som visar på kunnighet och för ett engagerat svar! har inte minst genom vår Europaparlamentariker i olika sammanhang fört fram förslaget om att EU åtar sig att sätta av i en teknikutvecklingsfond för samarbete med länderna i fråga detta för att substantiellt kunna ta steg i den riktning som vi bägge tycker är oerhört viktigt och i syfte att ge stöd till att fånga koldioxid eller bästa möjliga teknik i energiproduktionen. Bedömer statsministern att det är möjligt att komma vidare åt det hållet i EU:s kommande budgetarbete eller genom omdisponeringar i befintlig budget? 41 Statsminister (): Apropå att svenskt ordförandeskap är närliggande i tiden kan jag säga att man i den budgetöversyn som är bestämd till 2008/09 kommer in också på den här typen av frågor. Det råder bred enighet i , och många vänner i skulle gärna se en modernisering av budgetanvändningen av EU:s medel mindre jordbrukssubventioner, mer av forskning och utveckling samt stöd till utveckling av det förnybara. Låt oss se till att vi är drivande i den processen! Det finns ett anslag i EU-budgeten riktat till med ungefär den inriktningen. På samma sätt som vi nu diskuterar vilken typ av utvecklingsstöd vi ska ha till länder kan man fråga sig: Ska man ge resurser till länder som i realiteten har en snabbare växande ekonomi än en själv? Borde inte de ta sitt eget ansvar? Åtminstone tycker jag att det är öppet för att föra den typen av diskussioner. I toppmötesslutsatserna talas det också om att inrätta en lång rad försöksverksamheter bland annat kring detta med att kapsla in CO2. Jag tror att det nämns vid tolv platser. Även den typen av sätt att agera för att minska växthusgasutsläppen finns med i toppmötesslutsatserna. 42 (): Lissabonstrategin var en stor och viktig fråga på mötet. Lissabonstrategin handlar om att skapa tillväxt i , men inte vilken tillväxt som helst utan tillväxt med hänsyn till miljön och till människorna. Ett tag talade man om att vi borde släppa benen det gröna benet och, om jag ska kalla det så, det röda benet som handlade om välfärd och människor. Glädjande nog har det gröna benet kommit fram. Man talar inte längre bara om ren tillväxt, utan det är också väldigt viktigt att det är med hänsyn till miljön, att det är en hållbar tillväxt. Om inte varar den inte i längden. Lika viktigt är det med en tillväxt med hänsyn till människorna. Det handlar om hälsa, om att man inte går i väggen i arbetslivet. Det handlar om välfärdssystem och trygghetssystem. Det handlar om jämställdhet. Det handlar om att kunna förena arbetsliv och familjeliv. Det här är helt avgörande för till exempel kvinnor, för att få ut kvinnor på arbetsmarknaden i . Det finns många länder där det är ett väldigt litet deltagande av kvinnor och där kvinnor känner sig tvingade att välja mellan familj och barn och att vara ute och jobba. Det finns ingen ordentlig barnomsorg, äldreomsorg, föräldraförsäkring och så vidare. Därför ser jag detta som en viktig fråga inte bara för jämställdheten utan faktiskt även för tillväxten. Vi behöver ju folk som jobbar med tanke på den demografiska utvecklingen med många äldre som behöver försörjas och med färre i arbetslivet som klarar uppgiften och även tar hand om de äldre. Jag vill därför fråga: Intar fortsättningsvis en drivande roll här, och kom den här dimensionen av Lissabonstrategin över huvud taget upp på toppmötet? Hur är tankegångarna i de andra länderna och i ? 43 Statsminister (): Det finns flera referenser till de tre benen i toppmötesslutsatserna. Det har talats om social cohesion för att nu återspegla fråga. Det var inga långa diskussioner på toppmötet om detta. Det är det raka svaret. När ställde en liknande fråga i kunde jag referera till de två europeiska ledare som jag senast hört hylla svensk familjepolitik som grund för att möjliggöra att både kvinnor och män hävdar sig i arbetslivet tyska förbundskanslern och den brittiske toryledaren så nog finns det ett intresse i för att sättet att utforma familjepolitik också påverkar förutsättningarna för att hålla en hög förvärvsfrekvens och möjliggöra för både kvinnor och män att hävda sig i arbetslivet. och jag är överens om att det här är mycket viktiga frågor. Det var, som sagt, ingen lång diskussion om det här. Men vad jag ibland noterar i den europeiska debatten är att det vi kallar för socialpolitik syftande till att minska klyftor och ha välfungerande välfärdssamhällen både med offentliga åtaganden och på ideell och frivillig grund och tror är den referens alla gör till ordet social möter, märker jag ibland, i en annan förståelse. Man menar snarare rätt långtgående arbetsmarknadsregleringar av ett slag som jag inte alls alltid är säker på att vi i skulle tycka att man ska ta hand om inom EU. Därför måste man, har jag märkt, alltid lite grann skrapa på den som säger: We want a more social Europe. Vad menar man med det? Vad är det innehållsliga? Jag tror inte att det alltid är just det som lade i ordet i fråga vid det här tillfället. 44 (): Det är väldigt viktigt att statsministern tar upp det här. Till exempel har vi nu ett nytt projekt, allians för familjen. Olika länder lägger naturligtvis olika betoning i detta. Det finns till exempel länder som har förbjudit abort och där kvinnor uppmuntras till att bli hemmafruar. De till och med straffas när de vill ge sig ut på arbetsmarknaden. Vidare gäller det sambeskattning och bristande välfärdssystem till exempel en bristande barnomsorg. Därför är det väldigt viktigt att vi från svenskt håll kämpar för att man verkligen lägger in rätt saker i de här begreppen. vill jag säga att det är väldigt glädjande att andra länder framhåller som ett föredöme. Här gäller det att vi även fortsättningsvis intar en ledande roll i de här diskussionerna. Det var ju som en gång såg till att Lissabonstrategin inte handlade bara om ren tillväxt utan även om miljö och social sammanhållning. 45 Statsminister (): Får jag beträffande , som finns med i en paragraf i toppmötesslutsatserna, konstatera att det inte har någon bindande verkan för medlemsländerna att åka hem och fullfölja en politik till följd av detta, av det mycket enkla skälet att det ser väldigt olika ut. Vi är helt överens om att rätt utformad politik för att skapa drivkrafter för män och kvinnor vare sig de lever tillsammans eller de är ensamförsörjande efter att ha skilt sig eller efter att ha brutit upp samboförhållanden är utomordentligt viktigt för att lägga en grund för att fler ska kunna jobba i och för att det inte möts med en politik som skapar höga tröskeleffekter, marginaleffekter, så att det till slut inte lönar sig för den enskilde att arbeta. Därför spelar det väldigt stor roll hur hela familjepolitiken och ersättningssystemen runt familjerna utformas. Att ha just detta för ögonen att se till att kvinnor och män kan hävda sig i arbetslivet blir en viktig grund för en långsiktigt hållbar tillväxt. 46 (): Tack för en bra redogörelse, herr statsminister! Om man ska springa ett maratonlopp på tid kan man inte börja den första halvan av loppet med att promenera i sakta mak. Det är lite det som jag är rädd för att EU nu försöker göra i och med beslutet om politiken mot koldioxidutsläpp. ska man minska utsläppen . Men den första halvan av den tid man har på sig av detta maratonlopp fram ska man bara minska utsläppen . Det känns som att man tar hastigheterna i fel ordning. Det är okej att stappla i mål de sista stegen på ett maratonlopp, men man börjar väl inte med att stappla det första man gör! Dock måste sägas att detta är en klar förbättring gentemot den politik som har förts tidigare. Under har medlemsländerna inte ens promenerat de har strosat; de har flanerat! Flera av länderna har till och med gått i fel riktning. Detta är alltså ett framsteg. Men det är ett mediokert framsteg. Det är ett otillräckligt framsteg. Jag undrar om statsministern gjorde någonting för att vi skulle få ett beslut om att åtminstone minska i stället för års nivåer. Finns det någonting i de här besluten som är bättre som ett resultat av agerande? 47 Statsminister (): Som jag har redogjort för kammaren framförde jag synpunkten att vi hade kunnat tänka oss ett 30-procentigt reduktionsmål utan koppling till övriga internationella åtaganden. På det sättet var vi beredda att gå längre, och det vann stöd av ytterligare två medlemsstater. Det kan diskuteras hur man ska genomföra ett maratonlopp jag har själv aldrig löpt ett sådant, så jag ska möjligen passa mig lite för att ha några teorier om det. Dock kan man mot slutet av maratonloppet få lära sig att man kan åka i en miljöriktig bil som kör i 180 knyck. Vad världen nu förutser för det är det seriösa svaret är att vi gradvis kommer att lära oss alltmer inom teknik och forskning, och att hitta det som är alltmer miljöriktigt. Det är så otroligt annorlunda att åka runt i industrin där man tävlar om att hitta de mest miljöriktiga utvecklingssvaren för att minska växthusgasutsläppen och energiförbrukningen, jämfört med den bild av industrin som möjligen fanns fastetsad när miljörörelsen växte fram i någon sorts känsla av att industrin inte brydde sig och inte ens försökte. är det ju i armkrok med en industri som vill komma längre som mycket av detta utvecklingsarbete ska följa. I en värld där naturvetenskap och kunskap är inställda på att hitta sätt att leva, inte helt men i ganska hög grad som vi gör, fast med minskad miljöpåverkan, är allas tro att det kommer att gå lite långsammare till en början men allt fortare efter hand. På det sättet tror vi oss att nå dessa verkligt stora reduktioner på ända . Gör vi det har mänskligheten även kunnat resa sig inför en utmaning där vi med teknik, kunnande och utveckling har ställt om oss för att lära oss att leva på det sätt som jordens begränsningar sätter ramar för. 48 (): Uppgifter i säger att statsministern under själva toppmötet sade nu parafraserar jag att beslutet om ska vara bindande, men att det var oenighet om hur bindande beslutet om egentligen skulle vara. läser jag från : Lösningen kan bli, sa , att det står bindande i beslutet, men sedan får man fundera vidare på vad det ordet betyder. Hur blev det? Kan statsministern utveckla det? 49 Statsminister (): Det var väl precis så det blev. I toppmötesslutsatserna står att det är binding target, alltså att det är ett bindande mål där kommissionen ska föra nationellt uppdelade förhandlingar om hur det på nationell nivå ska läggas krav på att öka andelen förnybar energiproduktion för att gemensamt nå detta bindande mål. Skälet till fraseringenbindandeär att det som är i toppmötesslutsatser i ju inte får någon legal verkan på det europeiska systemet. Däremot kan de beslut som fattas efter och som använder dessa målformuleringar leda till att det blir legalt bindande mål, alltså kan man till och med med domstolsverkan gå på enskilda medlemsländer för att de inte uppfyller de krav de är ålagda för att nå målformuleringen om . Det blev precis så som det återgavs i det blev bindande. följer av kommissionen initierade nationella förhandlingar för vad det betyder för vart och ett av medlemsländerna. 50 (): Jag ska också be att få stämma in i jubelkören över att på så stort allvar nu äntligen har tagit upp klimat- och miljöfrågorna. Jag har två frågor till statsministern. Jag blev lite nyfiken på detta med glödlamporna och måste därför fråga om man inte diskuterade att ändra standarden på alla nya elektroniska produkter så att de inte står på standby. Jag tror faktiskt att man skulle spara väldigt mycket energi på en sådan åtgärd. I min andra fråga vill jag följa upp det jag sade på möte inför toppmötet. Det handlar om inblandningen av biobränsle i bensin och diesel och hur man verkligen ska uppnå det. Det är ju också ett bindande mål, så det kommer kanske att ske fler förhandlingar om det sedan. Men vi har ett mål om som ska uppnås till 2010. lyckades vi i komma . Jag undrar om alla andra länder verkligen sagt ja till detta, och om man kommer att göra det så att det inte bara blir ord och ingen verksamhet. Jag undrar om statsministern har någon kommentar till det. 51 Statsminister (): Vi förde ingen diskussion om standbyfunktionen på de olika elektroniska maskiner som fyller våra hem. Men det är inte lika med att säga att något sådant inte har relevans, utan det är sådant som ska följa när man ska försöka nå målformuleringarna. Då kan man föra den typen av diskussioner om glödlampor och vad det nu kan tänkas vara. När det gäller 10-procentsmålet fördes inga längre diskussioner annat än att det är samma konstruktion där också, alltså med den bindande målformuleringen på precis det sätt som återges. Detta kommer att ställa krav på oss att ställa oss frågan hur vi ska komma längre för att möta också den målformuleringen. Det är enormt viktigt att vi har kunnat fatta dessa beslut på europeisk nivå. Sedan följer väldigt mycket av arbetet i de respektive medlemsländerna, men vi ska också komma ihåg att det görs nu i alla andra länder också. Det tycker jag är väldigt bra. Det ger hopp både om att kunna sprida kunskap och om att det blir ett resonemang om bördefördelning som ibland kan vara relevant. Det måste vara så att man i de respektive länderna har nåbara målformuleringar så att det verkligen blir möjligt att nå dit. Det är ju det som har varit förhoppningen och det är den avvägning man har funnit. Till alla dem som säger att det borde ha varit ännu högre och ännu mer vill jag säga att vi ska komma ihåg att är målen på riktigt och det upplever jag att de är innebär det stora åtaganden. Det är inte enkelt att nå dit, och det gäller nog alla de mål vi nu faktiskt har enats kring. 52 (): Jag vill först tacka statsministern för en väldigt fin redogörelse för miljöpolitiken. Det känns väldigt glädjande att det har varit en så bra diskussion på toppmötet. Vad jag vill fråga är hur diskussionerna gick när det gäller innovationsområdet. Innovationer finns ju med när det gäller Lissabonfördraget, och innovationer är grundläggande både för arbetsmarknaden och för den ekonomiska framgången. har varit ett föregångsland när det gäller innovationer, också . Därför är det glädjande att det nu finns en strategi för att gå vidare inom EU. Jag skulle gärna vilja höra statsministerns redovisning av de diskussioner som har förts inom området. 53 Statsminister (): I toppmötesslutsatserna görs den mycket tydliga kopplingen mellan forskningsresultat och innovationspolitik, alltså att det vi lär oss och det vi fördjupar i vårt kunnande också måste leda över till innovation och nyföretagande eller möjligen företagsväxt av olika slag. Det är ett uttryck för hur Lissabonstrategin är tänkt, att vi ska stärka vår europeiska konkurrenskraft genom att både kunna mycket och ligga i framkant för att lära men också genom att se till att vårt kunnande blir företag och jobb här i . Vi har ibland märkt att vi är duktiga på det första steget men sett en hel del av jobb och utveckling ske i andra delar av världen. Det finns en glädjande förståelse för att de här sakerna hänger ihop. I alliansregeringen har vi också en levande diskussion om hur vi ska gå från forskningsresultat till innovation, entreprenörskap och nya jobb. Sedan kan man alltid föra en diskussion om vem som sedan tar ansvar för detta och var den politiken genomförs. Men det här finns väl beskrivet i toppmötesslutsatserna. Överläggningen var härmed avslutad. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i näringsutskottet. Talmannen förklarade vald till suppleant i näringsutskottet () Talmannen meddelade vidare att riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet, skatteutskottet och näringsutskottet under fortsatta sjukledighet. Talmannen förklarade vald den 13 mars11 april till suppleant i finansutskottet () suppleant i skatteutskottet () suppleant i näringsutskottet () 4 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulle interpellationsdebatterna tidigareläggas och börja . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:358 Till Interpellation 2006/07:358 Nedläggning av och rätt till bankkonto av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag 2006/07:365 Till Interpellation 2006/07:365 Intäkter från trängselskatt och demokrati av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag 2006/07:377 Till Interpellation 2006/07:377 Försämringar i skolan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2006/07:378 Till Interpellation 2006/07:378 Situationen i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2006/07:383 Till Interpellation 2006/07:383 Besked om kollektivtrafiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag expeditionschef Interpellation 2006/07:387 Till Interpellation 2006/07:387 Nedläggning av av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag expeditionschef 6 § Svar på interpellation 2006/07:323 om etikarbetet i regeringen 54 Statsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av utrikesministerns optionsaffärer och ägande mot bakgrund av det regeringsbeslut som fattades . har vidare frågat mig om jag avser att ta initiativ till förnyade etiska riktlinjer för den nu sittande regeringen. I finns etiska riktlinjer utfärdade av förvaltningschefen som gäller samtliga i . Vidare tillämpar regeringen i allt väsentligt den ordning om statsrådens redovisning av finansiella instrument som tillämpades av den förra regeringen. Några andra särskilda åtgärder avser jag inte att vidta. Jag har i tidigare svar på frågor här i svarat att regeringens utgångspunkt för arbetet är gällande lagar och regler. Statsråds privata engagemang regleras i detta avseende i förvaltningslagens bestämmelse om jäv. Denna tillämpas och ska tillämpas som grund för dessa bedömningar. Detta är det svar som gäller även . I övrigt får jag hänvisa till den granskning som gör i dessa frågor. 55 (): Jag får börja med att tacka för svaret. Jag får också hälsa välkommen till sin första interpellationsdebatt i sedan han inträdde i rollen som statsminister. antog den dåvarande borgerliga regeringen under ledning av dåvarande statsminister riktlinjer för etikfrågor i regeringsarbetet. Den kommitté som leddes av statsrådet föreslog en uppgiftsskyldighet gentemot statsministern och statsråden å de utnämnda statsrådens sida. Uppgifterna ska i vissa avseenden belysa uppgiftslämnarnas ekonomiska och andra personliga förhållanden, förmögenhetsförhållanden, styrelseuppdrag och andra liknande bindningar utanför regeringsarbetet. I sitt beslut sade regeringen så här: Detta är ingen nyhet eftersom statsministern i varje regeringsbildning och andra fall då nya statsråd utses förhör sig med tilltänkta kandidater i frågor av nu aktuellt slag. I samband med regeringsbildning är det statsministern som har det yttersta ansvaret för att bilda sig en uppfattning om hur en tilltänkt ministers bakgrund kan påverka rollen som minister. Därför är just formuleringen andra liknande bindningar en intressant formulering. Frågan är: Vad visste statsministern om den nuvarande utrikesministerns ägande, styrelseuppdrag och engagemang i ? Ställde sig statsministern frågan om det kunde påverka utrikesministerns ställning och oväld eller synen på svensk utrikespolitik? Hur komplicerat ett samband kan vara, eftersom det senare kan ge upphov till ifrågasättande, visar ett exempel som det här. Nuvarande utrikesministern blev styrelseledamot i dåvarande . Företaget var då engagerat i något som kallas för Block 5 A i . köptes upp av ett kanadensiskt företag som heter . Talismans verksamhet i Block 5 A pekades senare ut i en rapport i kanadensiska UD för att ha direkta kopplingar till att pengar går från olja till militär. Hur rena händer hade i det här sammanhanget och hur rena händer har den nuvarande utrikesministern? Jag har kanadensiska UD:s rapport här. Redan här tycker jag att situationen känns olustig ur etiskt perspektiv. Sedan finns det en fortsättning. Nuvarande utrikesministern finns fortsättningsvis med i det som blev med inriktning på att borra efter olja i Block 5 B. Det sker i samarbete med Sudapet, som ägs av sudanesiska staten. Pengar går från bolaget till statsbudgeten och fördelas bland annat till militären. I en rad internationella rapporter har den sudanesiska militären kritiserats för brutalitet och ohyggliga våldsdåd. Är det här en lämplig intressekoppling för en blivande utrikesminister? Som regeringsbildare har du det yttersta ansvaret för dina statsråds tidigare ageranden och intressekopplingar, och det här har direkt bäring på de etikregler och riktlinjer för etikfrågor som regeringen antog tidigare. I förrgår kom en om mänskliga rättigheter med uppgifter om grova krigsbrott, mord och massvåldtäkter i .