prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — Det är lämpligt att man gör det nu när det är sjöfartspolitisk debatt i kammaren. Därför insisterar jag på att få veta: Är det uppfattning att alla transportslag ska finansiera sin egen infrastruktur, eller vill man att staten ska finansiera den? Jag förstod att rättvisa i alla fall var någonting som ni ville ha mellan transportslagen. Sedan till den andra frågan. Det handlar om att olika grupper ger upphov till olika kostnader för andra. Det är ett av motiven till att vi har skatter och avgifter, vi har banavgifter och vi har olika skatter för vägtransporter. Tanken är att varje grupp ska beläggas med avgifter som täcker kostnaderna just för att man ska få en rättvis fördelning mellan transportslagen, både persontransporter och godstransporter. Om ni inte vill ha någon båtskatt, är ni då för att avskaffa de skatter som bilismen har för att täcka de kostnader som den ger upphov till för andra, om nu rättvisa var det som skulle gälla? Bilismen täcker onekligen en del av de kostnader, dock inte tillräckligt, som den ger upphov till för andra. 124 () replik: Den första frågan handlade om att vi kanske borde profilera oss. Skillnaden mellan och är att vi sitter i regeringen, vi har ministrar i regeringen. Vi har alltså en annan situation, vi är inte bara samarbetspartier, utan vi tar vårt ansvar i regeringsställning. Jag upprepar att jag inte vill uttala mig mer än att vi väntar tills utredningen kommer och vi har haft remissrundan. Efter det ska vi inom alliansen påverka varandra. Vi vill inte ha båtskatt jag kanske upprepar mig. Rättvisa ja, det ska vara rättvisa. Bilismen betalar för slitage av vägar. Det tycker jag är rimligt. Sedan kan man diskutera hur mycket den ska betala. När det gäller båtskatt kan jag inte riktigt se att det är relevant på samma sätt. Däremot kan jag tycka att det är viktigt att man har försäkringar som täcker upp när man åsamkar olyckor. Det är tyvärr av båtägarna som har försäkring. Där kan man diskutera om det ska finnas obligatorisk försäkring, som var inne på. Det är saker som vi får diskutera inom alliansen. Vi avvaktar även i frågan om båtskatt. Den kommer utredaren att ta upp i pm:et. 125 () replik: och hade vi ett båtregister i . Det var ingen skatt. Vi lägger fram ett förslag som heter båtregister. Det är en avgift. Ni gör så stort nummer av att ni ändrar fastighetsskatten till en avgift. Men det är fortfarande en skatt. Det är det inte i det här fallet. Du gör en stor sak av , och det gör jag också. Men i den här frågan har vi med oss . Det går inte att ha en frivillig försäkring på fritidsbåtarna. Låt oss säga att man blir av med sin båt. Båten är och har en mast. Problemet är bara att det finns 10 00015 000 sådana båtar man ska leta efter. Det är där som polisen och har kommit fram till att ett nummer på båten har gjort att man har fått tag på så många båtar. Det är ingen skatt det handlar om, det är en avgift, och det har ni också gjort fastighetsskatten till. 126 () replik: Det låter väldigt speciellt när pratar. Som jag sade innan har ni ett beslut från er partikongress 2001 om att ni vill införa en båtskatt. I en del av motionerna står det om båtskatt. Det kan hända att ni vill ha ett båtregister för att leda det därhän. Därför vill jag inte säga mer än så här eftersom vi vill avvakta utredningen. Vi vill inte ha en båtskatt. Jag är båtägare, vi har haft båt i vår familj så länge jag kan minnas. På de flesta båtar finns det ett registreringsnummer. Det får man när man köper den. Det är dolt på ett ställe så att det inte kan avlägsnas. Det finns många möjligheter att hitta en båt. Du säger att det finns 10 000 som ser likadana ut, men möjligheten finns. Du säger att är inne på samma linje som ni. Ja, vi ska avvakta remissrundan för att höra vad alla kommer fram till. Jag vill alltså avvakta innan jag säger någonting, men båtskatt ställer jag mig som sagt negativ till. 127 () replik: Det finns ett dolt nummer. När man från polisens eller sida är ute och letar efter en båt ska man inte behöva stoppa alla dessa 10 000 båtar för att ta reda på om numret står på båten. Det är det det handlar om. Det handlar om att man ska kunna se båten som heter RRR511 och som man vet är stulen. Det är på det viset man ska använda registret. Registret ska bygga på självkostnad. Det ska vara en avgift som bekostar detta och ingenting annat. Sedan har jag ingenting mot att man lägger in försäkringslösningar och dylikt i ett sådant register. ska man gå ytterligare en runda för att ta reda på vad alla tycker. Vi vet vad de här organisationerna tycker om ett register, om att ha våra båtar märkta. Jag förstår inte vad det ska vara för märkvärdigt med att inte ha det på det här viset. Jag har också i släkten båtkunskap och har haft båtar. Gå ut i kustbandet och lyssna på vad folk säger! De har inget som helst emot att man registrerar båtar. När man tog bort registret behöll människorna numret kvar på båtarna. Det är väl inget märkvärdigt. De som är båtägare är beredda att betala de hundralappar det handlar om. Det är ingen skatt. Gå inte ut och vilseför människor på det här viset. Jag trodde att man skulle vara lite mer försiktig med sanningen från ett visst parti i kammaren. 128 () replik: Ja, vi är väldigt försiktiga med sanningen. Jag vill bara hänvisa till det beslut som ni själva har fattat 2001. Det är lite synd att du själv inte är så pass påläst att du visste om detta. Jag har inget som helst mot dolt nummer och att folk behöll numret. Det är klart att de behöll numret, för det är jättesvårt att ta bort det. Det är därför. Det fanns ingen anledning att ta bort det när det redan fanns. Återigen: Det är försäkringsbolagen som är de stora vinnarna. Låt dem i så fall upprätta ett frivilligt register. Det är av båtarna som är försäkrade. Där har vi det stora problemet. Låt oss avvakta remissrundan och låt oss höra vad folk säger och låt även försäkringsbolagen komma till tals. Då ska vi nog komma fram till en lösning som jag tror kommer att tillfredsställa de flesta, även kanske . 129 () replik: Det är en viss tendens i debatten att om man har problem med att besvara en fråga hänvisar man till vad någon har tyckt och sagt . Det verkar vi alla drabbas av . Jag vill till protokollet få tydligt antecknat att det är och som står bakom reservation 1, där vi kopplar båtregistret till en skatt. Jag skäms inte för det. Jag tillhör inte dem som tycker att vi ska sänka alla skatter med motiveringen att öka välfärden. Det är och som står bakom den reservationen. När det gäller reservation 7 har vi med oss Socialdemokraterna, och där nämns det ingenting om beskattning. Så det finns en viss skillnad. Det tycker jag öppet kan deklareras. Det är inget som helst problem. Jag skulle bara vilja veta vad det är för slags filosofi som ligger bakom att sjöfarten ska finansieras på ett visst sätt. Handelssjöfarten ska till exempel finansiera fritidsbåtsverksamheten vid sjöräddning. Varför är det på det viset? Vad finns det för logiska argument? Detta tar vi upp i reservation 1. Jag har fått frågan från olika intressenter: Tycker du, , att det är rimligt att införa hårdare krav vad gäller alkohol på dem som framför båtar? Mitt svar är ja. Då får jag följdfrågan: Är det inte lite svårt att upprätthålla den ordningen? Att föra över denna ordning till vägtrafiksidan skulle vara fullständigt häpnadsväckande. Det är klart att det är jättesvårt att komma åt de människor som inte sköter sig även i vägtrafiken, men det kan väl inte vara ett argument för att inte göra något åt det. Om jag har en bil för finns den med i bilregistret, och jag betalar skatt. Om jag har en motorcykel för 50 000 är det samma sak. Men om jag äger en båt för en halv miljon anser man att det bara är småfuttigheter, att det får man ordna till lite grann på frivillig väg. Varför ska man i så fall inte ha frivillighet över hela registret oavsett vilket fordon man framför? Det vi säger är att det borde vara likvärdiga regler oavsett fordon. Sedan kan man välja att lägga eller att inte lägga en skatt på det här. Vi tycker att det är rimligt att ha en skatt på båtar, men det är inget tvång. Men det är en fördel om man kan registrera båtarna. 130 () replik: För att börja med det som sade inledningsvis om att upprepa sig vill jag säga att om man får samma fråga blir det samma svar . Jag har sagt att vi i alliansen vill avvakta tills utredningen kommer fram. När utredningen är framlagd vill vi diskutera vidare frågan om båtregistret. Till dess kan jag inte säga mer än så. När det gäller sjöfartens finansiering sade vi i budgetdebatten att sjöfarten ska stå för sina kostnader. Vi håller nu på med ett utvecklingsarbete inom transportpolitiken, där vi bland annat kommer att titta på frågan om farledsavgifterna för att se hur vi ska gå vidare. är vi inte så långt framme att vi vill ta något initiativ från utskottets sida, utan vi vill avvakta och se. Det är väl i och för sig inte så underligt. Regeringen är ju nytillträdd och har har haft väldigt mycket åsikter i frågan. är vi fyra partier som ska sammanjämka oss, och då måste vi naturligtvis få det utrymmet. Jag tror att det kommer att bli väldigt bra när vi väl har tittat igenom vad remissinstanserna tycker och vad utredaren har kommit fram till. 131 () replik: Jag konstaterar att det krävs en ingående utredning för att komma fram till huruvida sjöfarten ska finansieras på motsvarande sätt som andra transportslag. När det däremot gäller skatter och framför allt sänkning av skatter har och borgerligheten alltid en tvärsäker åsikt, att båtskatt ska vi inte ha, förmögenhetsskatt ska vi inte ha, och så vidare. Då är beredningsunderlaget ofta väldigt bristfälligt. Man kan också komma på att man vill ändra en skatt till avgift, och där verkar beredningstvånget vara minimalt. Där har man det hela väldigt klart för sig, och det kan väl bero på att man har en väldigt ideologiskt klar uppfattning. Vad jag skulle önska ibland är att man lade lika stor vikt vid att göra konsekvensanalyser och utredningar om dessa frågor som när det gäller en förhållandevis ganska perifer uppgift som den vi nu kräver, nämligen att införa båtskatt, för att jämställa den med andra uppgifter, eller att låta sjöfarten finansieras på samma sätt. Här kan man alltid gömma sig bakom en utredning. Tyvärr gör man inte det i andra stora frågor, utan där slår man till hårt och bestämt utan att tänka på konsekvenserna. 132 () replik: Båtskatt är nog en ideologisk fråga. Där är vi helt klart inte alls på linje. Där har vi inte alls samma åsikter. Det får nog bara acceptera. I övrigt har jag inget att tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU4 Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare Kammaren biföll utskottets förslag. TU8 Vissa transportpolitiska frågor m.m. Punkt 1 (Infrastrukturplanering) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 155 för utskottet 15 för res. 3 118 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 8 s, 85 m, 24 c, 20 fp, 18 kd För res. 3: 15 mp Avstod: 98 s, 1 kd, 19 v Frånvarande: 24 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 4 (Bolagisering) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 139 för res. 4 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 4: 105 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 6 (Flygplatskapaciteten i StockholmMälardalsområdet) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 152 för utskottet 34 för res. 7 102 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 4 s, 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 7: 19 v, 15 mp Avstod: 102 s Frånvarande: 24 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 (Luftfartens miljöpåverkan) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 140 för res. 8 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 8: 106 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU9 Sjöfart Punkt 2 (Sjöfartens finansiering) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 254 för utskottet 34 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 1: 19 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 6 (PSSA-frågor) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 253 för utskottet 34 för res. 3 1 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 3: 19 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 24 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 (Utsläpp av svavel och kväve) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 139 för res. 5 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 5: 105 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 25 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 15 (Register för fritidsbåtar) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 140 för res. 7 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 m, 23 c, 20 fp, 19 kd För res. 7: 106 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 12 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § IT-politik och elektroniska kommunikationer Föredrogs trafikutskottets betänkande 2006/07:TU11 IT-politik och elektroniska kommunikationer. 133 (): Vi ska nu debattera trafikutskottets betänkande TU11 som handlar om IT-politik och elektroniska kommunikationer. Förkortningen IT står för informationsteknik. I betänkandet behandlas åtta motioner med 15 yrkanden från den allmänna motionstiden . Av förklarliga skäl är IT-politik ett relativt ungt politikområde. Dock kan man ändå säga att IT-frågor i någon mening behandlats av så tidigt som , men då inom området datapolitik. började begreppen informationsteknik och informationsteknologi att användas. Begreppet IT-politik började användas under det tidiga . Jag bad om hjälp med lite historiska detaljer på området. Den första motion som utredningstjänsten har funnit i vilken IT-frågor delvis behandlats och där något av begreppen IT, informationsteknik eller informationsteknologi använts i rubrik eller yrkande avlämnades under /82 med en rubrik om kabel-tv. Den innehöll bland annat ett yrkande som gick ut på att man önskade att förslag skulle läggas fram från regeringen om riktlinjer för teledataområdet i enlighet med förslag. Vilken var då den första rena IT-motionen? Det är inte helt lätt att göra en sådan avgränsning, men under /94 avlämnades en motion som i huvudsak behandlade IT-frågor och som hade rubriken m.m. I motionen sades bland annat följande: Också denna nya informationsteknologi får och kommer att få djupgående samhälleliga följder. kan man inte säga annat än att det var en förutsägelse som slagit in till ! Under året efter, 1994/95, avlämnades ett flertal motioner som i huvudsak behandlade IT-frågor. Flera av dessa behandlades i utskottsbetänkandet /96:TU1. När användes begreppet IT-politik första gången i ett utskottsbetänkande? Det lär ha varit i näringsutskottets betänkande 1990/91:NU35 med titeln . Där skriver utskottet bland annat följande: Regeringen har bemyndigat industriministern att tillkalla fyra arbetsgrupper med uppgift att utreda svensk informationsteknologis möjligheter och formulera förslag till riktlinjer för en IT-politik inom det näringspolitiska området enligt angivna riktlinjer. Med denna lilla rapsodiska historik över IT-politiken i överlämnar jag ärendet till dem som ska debattera innevarande IT-politiska betänkande som bland annat tar upp bredbandsutbyggnad och mobiltelefontäckning. 134 (): Vi svenskar är ett IT-älskade folk. Allt fler svenskar bloggar, har egna hemsidor, deltar i mötesdiskussioner, skickar e-post och sms. Svenskarna läser nyheter, bokar biljetter och resor, betalar sina räkningar och handlar böcker, kläder, musik och till och med mat på nätet. I vårt land, , ska invånarna med hjälp av informationstekniken komma åt de tjänster de behöver när de vill och hur de vill oavsett var de befinner sig och var de bor. Det är viktigt att fortsätter det ambitiösa arbetet att gå i bräschen som ett modernt informationssamhälle det arbete som den socialdemokratiska regeringen inledde. För det krävs att svenska folkets kompetens inom IT-området ökar, att alla har tillgång till bredband och att utvecklingen rimmar med uppsatta klimatmål och miljöanpassning. Min tioåriga dotter som sitter här inne i kammaren och lyssnar på debatten tillhör den generation som är uppväxt med IT. För Mi och hennes tjejkompisar är Internet något lika naturligt som att borsta tänderna. De chattar med varandra och surfar obehindrat på nätet. För den äldre generationen har IT inte varit lika naturligt, men de följer i de ungas spår. Ett exempel är PRO i södra län som höll en kurs i mobiltelefoni. Deltagarna fick både lära sig mobiltelefonens allmänna funktioner och att skicka korta sms till varandra. Ett annat exempel är min gode vän som är och bor i . Han är en flitig Internetbesökare och använder sig av Internet . Förutom att han håller sig uppdaterad med det senaste på dagstidningarnas nyhetssidor använder han sig av e-post för att hålla kontakt med vänner och föreningskompisar. Men alla är inte som eller som Mi. Det finns fortfarande många som inte kan eller inte vet hur man använder Internet, och framför allt är det många som inte har möjlighet att göra det. Enligt Dataföreningens beräkningar saknar av de svenska hushållen tillgång till Internet. av befolkning har inte dator hemma. En tredjedel av svenskarna använder inte e-post, och ungefär hälften använder sig inte av bankernas tjänster på Internet. Det är ett faktum som är viktigt att känna till. Det finns skillnader mellan olika svenskars IT-vanor och IT-kunskaper som är värda att beakta. Vi socialdemokrater har arbetat för att överbrygga de så kallade digitala klyftorna, alltså de skillnader som finns mellan dem som har tillgång till dator och Internet och dem som inte har det. Det ska vi fortsätta göra. I ska invånarna känna att de går i takt med IT-utvecklingen. Alla ska få samma chans att bli en del av informationssamhället. har varit ett föregångsland vad gäller befolkningens åtkomst till Internet. Internationellt sett har fortfarande en hög nivå av bredbandsuppkoppling, men jämför vi oss med de nordiska grannländerna så halkar vi efter. låg på topp. ligger vi på fjärde plats. , och ligger före. Enligt saknar 136 000 hushåll i bredbandsuppkoppling. Det är mycket viktigt att vi fortsätter den ambitiösa strävan att hela ska få tillgång till bredband. län, mitt hemlän, är ensamt om att ha en 100-procentig bredbandstäckning med fast telefoni. Självklart ska också resten av ha det. Från i söder till i norr ska alla ha tillgång till bredband. Ett litet kundunderlag, tekniska hinder och bristande konkurrens får inte sätta käppar i hjulet och bromsa utvecklingen. Även om du bor eller arbetar på landsbygden eller i glesbygd ska du ha tillgång till bredband. För kom ytterligare en delrapport från FN:s klimatpanel. Prognoserna över vart vi är på väg blir allt dystrare. I sin rapport slår klimatpanelen fast att människans utsläpp av växthusgaser redan har påverkat livet på jorden. Om inget drastiskt görs riskerar över en miljard människor svält, vattenbrist och svåra översvämningar på grund av klimatförändringarna. Vi måste agera snabbt och effektivt. IT:s möjligheter att påverka samhället är goda. Informationstekniken kan bidra till en bättre miljö. Svenska företag kan till exempel effektivisera transporter och resande, och i takt med att vi använder IT utanför kontoren, framför allt med mobiltelefoner, datorer och bredbandsuppkopplingar, kan vi arbeta flexiblare och på distans. Många fysiska möten kan ersättas av virtuella möten och spara både tid och kostnader för arbetsgivaren, och därmed minskar miljöbelastningen när arbetsresorna uteblir. Bredband i hela landet gör det möjligt för företag att satsa på orter som inte skulle ha varit aktuella på grund av sitt geografiska läge. Det i sin tur bidrar till att långdistanspendlingen minskar och att landsbygden gynnas. Jag yrkar bifall till reservation 1. IT-kompetensen måste öka i . Bredbandsutbyggnaden måste fortsätta. IT-samhället måste ta sitt ansvar för att motverka de negativa klimatförändringarna. Vi svenskar är ett IT-älskande folk. Allt fler svenskar bloggar, har egna hemsidor, deltar i nätdiskussioner, skickar e-post och sms, läser nyheter, bokar biljetter och resor, betalar sina räkningar och handlar böcker, kläder, musik och till och med mat via Internet allt i god socialdemokratisk anda. 135 (): Jag är född och tillhör den generationen som, när man kom till första klass, skulle försöka forma åttor med hjälp av reservoarpennor som man fick sitta och doppa i bläck. När jag berättar det här för mina elever och mina barn jag har fem stycken och jag har haft många elever genom årens lopp tittar de på mig som om jag inte var född utan ungefär 1154, alltså . Menar du allvar med att ni hade sådana verktyg, säger de. Det har alltså hänt fantastiskt mycket, måste jag säga, med just vad vi använder oss av när vi ska skriva. Bara att ta upp hur en skrivmaskin fungerar väcker viss förlustelse när man berättar hur man var tvungen att byta färgband och så vidare. Det har alltså hänt extremt mycket. Som marxist vill jag kalla det här för ett typiskt exempel på produktivkrafternas utveckling. Jag tycker att Internet och IT är fantastiska uppfinningar. Från början hade man för sig att man skulle göra speciella datorer för lärare, kompisdatorer, som man skulle försöka sitta med. Då fick man gå på kurs och lära sig att loopa. Man skulle nästan vara programmerare och systemutvecklare för att kunna använda datorerna. Så även på det sättet har det hänt mycket när det gäller användarvänligheten. Allt det här är jättebra, och är man intresserad av samhällsfrågor, idrott, film eller vad som helst så finns det en massa intressanta saker. Allt finns på nätet. Man kan hitta det där. Man behöver inte göra någonting själv, utan det finns där. Det finns en hemsida för nästan allting. Men det finns något som jag tycker är lite trist. Vi tar upp ett förslag i ett särskilt yttrande om en . Som fembarnsfar har jag väldigt svårt att förstå detta: Det som är skräp om det finns i tidningar är helt plötsligt inte ett så stort problem om det finns på Internet. Jag tycker att det finns förskräckliga saker på Internet. Jag skulle vilja rekommendera alla riksdagsledamöter att gå ut och leta lite skräp och se vad ni kan hitta där. Det värsta är då inte att ni vuxna kan hitta sidor där man lägger ut filmer där jag tycker att unga killar och tjejer prostituerar sig framför kameran. Allt det här måste vi på något vis kunna komma åt, och därför vill vi ha en som faktiskt kan gå in och vidta åtgärder. Lagar ska gälla även på Internet. Det finns lagstiftning som gäller även vad man får och inte får göra på Internet, men det finns problem med hur man ska upprätthålla ordningen där. Det här handlar alltså inte bara om pornografi eller barnpornografi. Man kan få höra att man går in på sidor där man ser folk bli mördade. Och är det sant eller inte eller fejkat eller inte? Ett barn som ser det här har väldigt svårt att kunna avgöra: Är det här en inspelad film eller sker det i verkligheten?