prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Som har nämnts i debatten har frågan behandlats tidigare i två offentliga utredningar dels i betänkande där det finns en alliansreservation från samtliga fyra allianspartier till stöd för den linje som regeringen nu driver, dels i betänkande där utredaren förordar ett införande av en sådan ordning som regeringen nu har för avsikt att införa. Det här är ett utmärkt förslag, herr talman, av flera skäl. När man ska rättfärdiga ett ställningstagande, politiskt eller av annat slag, kan man göra det utifrån skiftande etiska utgångspunkter, skiftande etiska läror eller principer. Ett vanligt sätt att rättfärdiga ett ställningstagande är det nyttoetiska, det utilitaristiska om man så vill. Där handlar det om att välja en lösning som leder till största möjliga nytta för samhället, till exempel samhällsekonomisk effektivitet. Ett annat sätt att rättfärdiga ett ställningstagande är det pliktetiska eller det dygdetiska, som bygger på synsättet att det finns vissa åtgärder och ageranden som är rätt eller fel i sig, oavsett vilka effekter de får. För att förenkla det lite kan man säga att man som människa enligt detta synsätt har en plikt att agera rättfärdigt. Det fina med det här förslaget är att det faktiskt tillfredsställer både ett konsekvensetiskt, nyttoetiskt synsätt och ett pliktetiskt och dygdetiskt. Att en reform av trafikförsäkringen som innebär att den ska bära de kostnader för sjukskrivning och sjukersättning som drabbar trafikskadade är samhällsekonomiskt effektiv visas övertygande i en rapport till som är författad av professor och doktoranden vid . De forskar inom rättsekonomi, och de pekar tydligt på de fördelar ur ett effektivitetsperspektiv som en sådan här reform skulle innebära. Också experten i utredningen, , har i ett särskilt yttrande framfört samma synpunkter. Jag tar mig friheten att citera en del därav: Vid trafikskador är det, genom en förstärkt skadepreventiv effekt, samhällsekonomiskt effektivt att låta trafikförsäkringen vara primärt ansvarig för inte bara ideell ersättning utan även för inkomstförlust. Det kan övervägas om trafikförsäkringen även skall omfatta ansvar för sjukvård. Vidare skriver experten : Dessa förändringar skulle förstärka försäkringsbolagens incitament att dels vidta skadeförebyggande åtgärder via och försäkringsvillkor, dels ta ett långtgående rehabiliteringsansvar. Ett sådant ersättningssystem skulle till stora delar överensstämma med trafikförsäkringen i . Det handlar alltså om att skapa ett system som är preventivt. Den som tar risker i trafiken får betala för sitt riskbeteende. Den som är farligare än andra i trafiken får betala mer för att framföra sitt fordon. ges försäkringsbolagen tydliga incitament att arbeta skadeförebyggande och att också satsa rejält på att rehabilitera trafikskadade. Rehabiliteringen är inte minst viktig, herr talman, därför att i och med att försäkringsbolagen får betala trafikskadades inkomstförlust under hela den tid som de är arbetsoförmögna har försäkringsbolagen ett väldigt tydligt ekonomiskt incitament att jobba hårt med rehabiliteringen för att se till att dessa trafikskadade kan komma tillbaka i ett verksamt, friskt och hälsosamt liv igen. Jag måste säga, herr talman, att jag finner det anmärkningsvärt att Socialdemokraterna och Vänstern inte är beredda att använda så här tydliga och effektiva ekonomiska styrmedel i kampen mot trafikolyckorna. Jag tror att vi i denna kammare är överens om att nollvisionen är en god vision. Vi ska med all kraft motverka trafikolyckor, trafikdöd och trafikskador. Att då säga nej till ekonomiska styrmedel på det sätt som delar av oppositionen gör finner jag synnerligen märkligt. Man bör naturligtvis jobba så effektivt som möjligt med de här frågorna. Ekonomiska styrmedel är mycket kraftfulla. Detta var nyttoperspektivet och effektivitetsargumentet. Men också ur ett pliktperspektiv är detta rätt. Den som skadar ska betala. Så enkelt är det. Genom den här reformen och dess koppling till försäkringspremierna blir det de människor som har det värsta riskbeteendet som får betala mest. Så är det i viss mån , men det blir än tydligare med den här reformen. Då undrar jag om inte Socialdemokraterna och Vänstern anser att det är rättfärdigt att de som tar störst risker och därmed proportionellt sett orsakar flest trafikolyckor också får betala mer för sin trafikförsäkring. snärjde i sitt inlägg apropå trafikförsäkringen in sig i någon rätt svårbegriplig klasskampsretorik. Den här reformen skulle innebära att man förstärker klass- och könsskillnader. Jag måste, herr talman, säga att jag faktiskt inte förstår riktigt vad han talar om. Denna försäkringsrättsliga reform har ingen som helst koppling till klasskampen. Den handlar om trafiksäkerhet. Jag har svårt att se att eller någon annan ideolog skulle kunna ha någon synpunkt på just trafikförsäkringens utformning och dess koppling till trafikolycksfallen. Jag vill bara nämna också att talade om att om någon framför motorcykel oförsäkrad vore det otrevligt. Det håller jag naturligtvis med om. Dessutom är det olagligt. Det är olagligt att köra oförsäkrad. Det får man inte göra. Skulle någon köra oförsäkrad och orsaka en olycka träder in och täcker de skadekostnaderna, precis som . Det är ingen skillnad jämfört med dagens ordning. Det är ingen trafikskadad som kommer att drabbas av någon försämring genom det här förslaget utan tvärtom en förbättring. Jag vill bara, herr talman, kort kommentera ett par av de frågor som har tagits upp i debatten tidigare, i första hand överfallsskyddet i hemförsäkringen och huruvida man ska kunna få ersättning från sin hemförsäkring när man har blivit misshandlad i hemmet av någon närstående. Jag vill börja med att säga att det självklart är alliansregeringens och alliansmajoriteten i civilutskottets uppfattning att våld i hemmet är ett allvarligt samhällsproblem. Jag blir lite irriterad när försöker misstänkliggöra alliansens ambitioner att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Alliansregeringen har tydligt signalerat att man har för avsikt att lägga fram ett omfattande handlingsprogram för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, och jag vill gärna nämna, herr talman, att jag är personligen engagerad i den frågan. Jag genomförde en besöksdag hemma i på temat Bekämpa mäns våld mot kvinnor. Jag besökte en kvinnoklinik, skolor och kvinnojourer. Det här är ett allvarligt samhällsproblem, och alliansregeringen är beredd att vidta omfattande åtgärder för att bekämpa det. Men det handlar inte i första hand om hemförsäkringsreglerna. Det beskriver om bristande utredning av de här brotten handlar i första hand om bristande polisiära resurser. Det är någonting som alliansregeringen nu åtgärdar. Vi har utlovat 20 000 poliser till 2010, en kraftfull satsning på polisen. Självklart kommer det att leda till att också mäns våld mot kvinnor kommer att beivras på ett effektivare sätt än . Då kommer det också att bli möjligt för brottsoffren att få ersättning från på det sätt som beskrivs i utskottets yttrande. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 60 () replik: Det finns mycket man skulle vilja prata med om efter att ha lyssnat på hans anförande. Men jag vill börja med att ställa den fråga igen som jag ställde i mitt anförande. Vart tog jämkningsregeln för dem som kör rattfulla vägen? Den vill jag gärna ha svar på. Den frågan har ni drivit oerhört hårt mot oss socialdemokrater, och när vi nu har lagt fram ett förslag som skulle kunna innebära att rattfulla inte får full ersättning ser jag inte att någon av vare sig eller något annat borgerligt parti har tagit den utsträckta handen och gör någonting åt den här frågan. Tror verkligen att människor sätter sig i bilen och tänker: kan jag krocka för det är så billigt nu när socialförsäkringarna betalar mina skador. Jag tror inte att det är så. Jag tror att människor är alldeles för rädda om sina liv för att ge sig ut i trafiken och ha det tankesättet. Den extra skatt som ni nu tänker ta ut kommer ju inte att gå till några trafikbefrämjande åtgärder. Den skatten kommer att gå till att finansiera andra skattesänkningar för redan välbeställda. Jag hade inte sagt någonting om det verkligen hade funnits ett förslag om att nu förbättra trafiksäkerheten på vägarna. Men inte, det har ju er finansminister tydligt talat om. I , som du hänvisade till, finns det ingenting som visar på att trafikskadorna har minskat. Det är väldigt märkligt att ni tar det som exempel. 61 () replik: När det gäller jämkningsregeln för ersättning till människor som har kört bil rattonyktra kan jag lugna . Frågan är föremål för beredning inom , precis som det står i betänkandet. Vi räknar med att regeringen återkommer med ett förslag , och då kommer vi att ta ställning till det. När det gäller frågan om ekonomiska incitament för att bekämpa trafikolyckor raljerar lite grann, och det må väl vara henne tillåtet. Men det är ändå så att ekonomiska styrmedel här i världen är effektiva. De påverkar människors beteende. I det här fallet handlar det om att skapa ekonomiska incitament både för enskilda trafikanter att köra trafiksäkert och för försäkringsbolagen att skapa premiesystem som styr i riktning mot ökad trafiksäkerhet. Det är dessutom ekonomiska incitament för försäkringsbolagen att satsa på effektiv rehabilitering. Här utnyttjar man ekonomiska styrmedel på flera fronter, både för att främja trafiksäkerheten och för att förbättra rehabiliteringen. Min fråga är väl närmast varför Socialdemokraterna och Vänstern säger nej till ekonomiska styrmedel inom trafiksäkerhetsarbetet. Och hur kan det vara fel att den som orsakar flest trafikolyckor, den som har det värsta riskbeteendet, också får betala mer för sin trafikförsäkring? 62 () replik: differentierar försäkringsbolagen premierna utifrån olika riskbeteenden. Det kan väl inte ha undgått om du har något motorfordon, så att du har en trafikförsäkring. Det skälet faller med att det fungerar så . Vi säger nej till detta. Det här är ett systemskifte, och det här är bara början. Vilken är nästa grupp som ska plockas ut ur det solidariska socialförsäkringssystemet och få stå för sina egna kostnader? Vi tycker att det system som finns är bra. Socialförsäkringarna finns som ett grundskydd, och sedan tecknar man obligatoriska eller privata försäkringar utöver det som gör att man får ett extra skydd den dag man råkar ut för en olycka. Jag har en annan fråga till . Ni har aviserat en utredning som ska se över överföringarna av vissa socialförsäkringsutgifter. Ska det vara en parlamentariskt sammansatt utredning eller väljer ni moderater att tillsätta en särskild utredare som ensam ska lägga fram förslag i den här så viktiga frågan? 63 () replik: Det är så, , att försäkringsbolagen differentierar premierna. Varför gör de så? Jo, därför att de finner att det finns goda skäl att göra så. Det leder till att de som löper störst risk att orsaka skador också får betala mer. Den inriktning som regeringen har innebär att vi förstärker den effekten. Vi förstärker de ekonomiska styrmedel som redan finns i premiesättningen. Vi ger bolagen ökade incitament att göra en klok och rättvis bedömning av premierna. Om vi då är överens om att det i sig är gott att premierna är differentierade det verkar vi inte vara oense om har jag svårt att förstå hur man kan vara emot att vi får en ökad differentiering och en ökad ekonomisk styrning genom premierna. Det håller inte riktigt intellektuellt om jag får uttrycka mig så eller logiskt. Jag kan lugna med att ingen mer grupp står på tur. Det framgår av utredningsbetänkandet. Jag vill gärna nämna vad experten säger. Han beskriver teoretiskt hur man bör använda ekonomiska styrmedel i försäkringssammanhang när det gäller vilka områden och skadetyper som bör omfattas: Skadetypen bör vara relativt vanligt förekommande, och skadorna måste dessutom kunna hänföras till en grupp av verksamhetsutövare som utifrån enkla kriterier lätt kan avgränsas. Det måste finnas en tydlighet och en enkelhet i systemet för att det ska vara effektivt. Då är, som det ser ut , trafikförsäkringen det område som vi har identifierat. Där finns det ett redan färdigt system som enkelt kan transformeras på det sätt regeringen har föreslagit. 64 () replik: Jag riskerar kanske att hamna något utanför betänkandets område, men hade en så bra formulering som jag tänkte prova. Jag hoppas att talmannen accepterar att man bygger en replik på en sådan sak. sade nämligen att den som skadar den ska betala. Så enkelt är det. Det är klämkäckt, grönt och miljöpartistiskt. Är det en grundprincip som bara gäller trafikförsäkringsområdet eller gäller den till exempel i vidare mening? Gäller den på trafikområdet för till exempel skador som kommer från bilen under normal drift utsläppen? Vi har i den gröna rörelsen en princip som säger att det ska löna sig att göra rätt och det ska kosta att göra fel. Vi har byggt upp något vi kallar grön skatteväxling runt detta. Det är intressant om vi har en företrädare från som tycker att det är en bra modell. pratar sig så varm för de ekonomiska styrmedlen och bygger upp ett system där den som skadar ska betala. Hur brett gäller inställningen? Det vore intressant att få höra. 65 () replik: Här tänjer onekligen på debattens gränser för all del. Jag ska gärna svara efter bästa förmåga. Det gällde grön skatteväxling och frågan om vem som ska betala. Vi är inte på något sätt främmande för att använda ekonomiska styrmedel som ett verktyg i miljöpolitiken. Det har vi aldrig varit, och vi är det även . Vi är till exempel för de system med handel med utsläppsrättigheter som har introducerats. Vi är för en utveckling av de systemen. När det gäller hur man ska beskatta olika miljöskadliga verksamheter och hur de ska utformas väljer jag att inte gå in i detalj eftersom det helt enkelt inte är mitt område. Jag kan inte tillräckligt mycket om det för att kunna gå in i en sådan diskussion med , som säkerligen har studerat detta noga. Jag trodde att skulle komma in på frågan om atomskador. För att föregripa hans nästa replik kan jag säga att vad gäller atomskador framgår det tydligt i betänkandet att frågan om hur detta ska hanteras bereds inom . Det finns ett utredningsbetänkande som man studerar. Vi litar på att alliansregeringen kommer med ett förslag i frågan, och ska vi ta ställning till det. 66 () replik: Jag ska inte förlänga eller fördjupa frågan. Jag ska bara säga att jag är tacksam för denna lilla replikomgång, och jag ska ta med mig svaret. Det är positivt om vi kan ha en diskussion på detta tema och kanske utvidga det från att bara gälla trafiksäkerhetsområdet till att bli tydligt även på andra områden. Jag ser fram emot det. 67 () replik: Det var en intressant vinkling på det försäkringsrättsliga temat. Jag ser fram emot ytterligare debatter med . 68 (): Låt mig börja med att konstatera att frågor om försäkrings- och skadeståndsersättningar är svåra. De är komplicerade såtillvida att många av de förslag som finns i motionerna är synnerligen vällovliga, men de är svåra att hantera i praktiken. Spännvidden i motionerna från överfall i hemmet till kärnkraftsolyckor säger en del om problemen. Jag börjar med frågan om överfall i hemmen. Det är lätt att känna sympati för förslagen om att hemförsäkringen även ska täcka dessa skador. vet vi att en del även om de inte är många inte skulle dra sig för att medvetet åsamka skador för att få ut försäkringsersättning. Det kan till och med vara så illa att både den som skadar och den som blir skadad är överens. När det gäller diskriminering av kvinnor med andra försäkringspremier måste man skilja på diskriminering och riskbedömning. Om vi på grund av vårt kön lättare riskerar en skada är det rimligt med en högre premie. Ett exempel är yngre män som kör bil. De är helt klart mer riskbenägna än motsvarande kvinnogrupp men där är ingen diskriminering. Motionen om lägre ersättning till den som har kört rattfull är intressant. Egentligen låter det ganska rimligt. måste man ställa sig frågan om det gäller folk med sprit i kroppen även i andra situationer. Det finns ett antal exempel där samma lagstiftning i så fall borde vara tillämplig. Det är en principiellt viktig fråga. En följdfråga är om det enbart ska gälla om man har druckit alkohol eller om principen ska gälla att man där man själv har bidragit till en ökad risk också med viss automatik får räkna med en lägre ersättning. Inom saksidan finns begreppen oaktsamhet och vårdslöshet, som kan påverka ersättningen men mig veterligen inte i samma utsträckning på personsidan. Om jag är onykter, har ett antal överskottskilon, är bergsklättrare eller om jag röker, ska då min försäkringsersättning minskas? Jag har inget svar på frågan, men frågan är principiellt intressant. Vi är vana vid, i mångt och mycket beroende socialdemokratiskt styre, att någon annan tar hand om oss och att vi inte behöver ta så mycket ansvar själva. Relationen mellan egenansvar och allmänansvar är i högsta grad aktuell, och min bedömning är att vi behöver hitta fram till en lösning där var och en tar ett större ansvar för sitt liv även om det alltid ska finnas ett skyddsnät för dem som behöver det. Likaså är frågan om försäkringsbolagens insyn i belastningsregistren relevant. Jag kan ta samma exempel igen som jag tog tidigare. Å ena sidan: Är det rimligt att belasta alla unga manliga förare med högre trots att det är en begränsad del som är problemet? Om det finns möjligheter till en mer individuell bedömning, varför ska man då inte få lov att använda sig av denna? Är det inte skäligt att de som har åkt fast för fortkörning får dyrare eller att den som åker dit för misshandel ska ha en högre självrisk på grund av en ökad risk att själv bli misshandlad? Å andra sidan: Var går gränsen för integritetskränkning? Om försäkringsbolagen får tillgång till belastningsregistren, är det då givet att det är en ynnest förbehållen dessa bolag, eller ska även andra som har nytta av registren kunna få ta del av dem? Vem avgör detta i så fall? , herr talman, ska jag säga några ord om kärnkraftssäkerhet och avveckling. Jag vet ingen annan jämförbar verksamhet än kärnkraft som inte bär sina egna kostnader. Det är möjligt att de finns, men jag känner inte till några. Detta innebär att jag inte kan se några skäl till att staten ska ta ett fortsatt ansvar där kraftföretagens betalningsansvar tar slut. Om kärnkraften är så farlig att det inte finns något försäkringsbolag som är berett att till acceptabla försäkra verksamheten fullt ut är det skäl nog för mig att överväga en avveckling. Detsamma gäller för avvecklingskostnaderna. Om ett företag under sin aktiva tid inte sätter av tillräckligt med resurser för att kunna avveckla är det mycket tveksamt om det företaget ska ha tillstånd att driva verksamhet. Detta gäller oavsett vilken näringsgren vi pratar om. Vi vet ju att en del företag historiskt inte har tagit detta ansvar, och ska vi inte med öppna ögon låta detta fortgå. Vi sätter ju av åtskilliga miljoner i statsbudgeten till sanering av fastigheter där det finns miljöfarliga restprodukter och som delfinansierar. Detta borde egentligen enbart behöva gälla , för i takt med att tiden går ska näringsverksamhet bedrivas på ett sådant sätt att det inte uppstår miljöproblem efter avveckling. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. 69 () replik: Det hade naturligtvis funnits mycket att kommentera även i anförande tidigare, men jag tycker att det är viktigt att belysa det som tog upp. Här går verkligen skiljelinjen mellan vänstern och högern i politiken, i synen på generella välfärdssystem och generella försäkringssystem kontra rent individualiserade system. nämnde ett exempel, som är hårresande i sig, där en man och en kvinna i hemmet gör upp om att det har skett en misshandel för att försöka få ut ersättning. Det är en förvanskning av ett skeende som finns i samhället. tog upp att regeringen tar ansvar för att försöka förändra mäns våld mot kvinnor, och så tar i talet efter upp ett ogrundat exempel för att bekräfta de orättvisor som finns . Det gäller att en man som misshandlas på stan av en okänd gärningsman får ersättning från hemförsäkringen men en kvinna som blir misshandlad i hemmet av sin kände man inte får samma rätt. Det är en orimlighet som vi i allra högsta grad hävdar att det måste ske en förändring av. Man kan inte jämföra preventiva åtgärder i förebyggande syfte med vilken möjlighet utsatta människor har att få hjälp av generella system i efterhand när de har utsatts för olyckor, oavsett om man har bergsklättrat, kört motorcykel eller kört rattfull. Alla ska ha rätt till samma grundtrygghet, till generella välfärdssystem i form av sjukvård och rehabilitering oavsett vilket riskbeteende man har haft. 70 () replik: Jag uppfattade det här som ett eget litet anförande av . Det var inga frågor till mig som jag behöver svara på. Men låt mig säga så här. Du sade att detta var skillnaden mellan vänster och höger. Jag vet inte om jag har uppfattat det annorlunda, men jag är inte vänsterpartist utan centerpartist. Möjligen finns det någon marginell skillnad mellan center och höger som du uppfattar, men jag uppfattar precis motsatsen. och jag pratar nämligen om det individuella ansvaret kontra allmänansvaret, att vi som individer har ett ansvar för vårt eget beteende. Jag kan se en fullständig samsyn i detta. Det är inte så att jag kan agera precis hur som helst och sedan förvänta mig att samhället eller försäkringsbolagen ska ställa upp med ersättningar till mig. Därav differentieringen i försäkringspremier, bland annat. Du uttrycker nu i din replik att det ska vara samma grundtrygghet oavsett hur man beter sig. Jag måste säga att här skiljer sig våra uppfattningar. Jag menar att jag måste ta ett ansvar för mina handlingar om jag ska kunna begära att få ut någonting om en olycka skulle inträffa. Där upplever jag att du har motsatt uppfattning: Hur jag än beter mig ska jag få ut precis lika mycket. 71 () replik: Jag får väl konkretisera med en fråga om tycker att man bara får ta replik om man ställer en fråga. Jag menar ändå att det är en tydlighet här. Jag kan då fråga hur det kommer sig att man är beredd att göra besparingar på ett område som är viktigt för den generella välfärdspolitiken och för tryggheten för alla människor att ha ett rättssäkert samhälle, som skyddar människor som är utsatta och som även använder ett riskbeteende. Naturligtvis ska individen ha ett ansvar för sitt beteende, men när olyckan har varit framme, oavsett vilket riskbeteende man haft, måste vi utifrån ett solidariskt och rättvist samhälle skydda utsatta grupper. Det är här jag menar, utifrån ett klassperspektiv, att regeringens politik förändrar och försämrar för utsatta grupper, som inte har samma möjligheter att köpa sig individuella och privata försäkringar utan måste ha sin trygghet i allmänt grundade försäkringar. Varför, , ska man spara på utsatta grupper? Det gör att vi inte kommer att kunna skydda människor som har ett högt riskbeteende. Vi ska naturligtvis ha ett preventivt, förebyggande, arbete som gör att så få människor som möjligt hamnar i olyckor och utsatta situationer, men vi måste ha ett solidariskt samhälle som skyddar människor i slutändan trots riskbeteende, oavsett om det är rökning, diabetes, bergsklättring, som du själv tog upp, eller om det är alkohol i samband med trafiken. 72 () replik: Jag måste säga att jag egentligen inte vet vem vi försämrar för, som du uttrycker det. De här utsatta grupperna kan jag inte hitta i våra ställningstaganden från utskottet. Att en 19-åring kör för fort har ju inte att göra med att han tillhör en utsatt grupp, utan det är ett individuellt beteende. Det har inte att göra med om jag tillhör den ena eller den andra socialgruppen, utan det är jag själv som individ som avgör om jag inte tycker att det finns skäl att följa den lagstiftning som vi har när det gäller hastighetsbegränsningar.