prot · GU0959 · 2007-02-13 00:00:00 — Jag har absolut ingenting emot att också nu propagera för regeringens politik. Ska vi ge kvinnor möjlighet att vara verksamma på marknaden, i politiken och på andra ställen på lika villkor som männen, låt oss då diskutera det ordentligt. hänvisade till delad makt som ett av de mål som jämställdhetspolitiken har. Vad handlar det om? Det handlar om företagande, ägandet och kapital. Hur brukar socialdemokraterna tala om det? Hur har vi sagt att vi måste se till att stödja kvinnor att kunna starta företag inom områden där de också är verksamma? I det här fallet är det väldigt mycket inom omsorg och vårdområdet. Låt kvinnorna knoppa av verksamhet. Låt kvinnorna få erfarenhet som företagare. Det kommer på så sätt att bli lättare för kvinnorna inom den branschen och för oss alla att kunna ta oss ut på marknaden och sitta i styrelser, som ni alltid tjatar om, det vill säga kvotering av kvinnor till styrelserummen. Kvinnor ska ges möjlighet att kunna välja karriär utan att känna att de försakar någonting i hemmet. Då måste vi diskutera en familjepolitik som faktiskt frigör kvinnorna. Det handlar om jämställdhetsbonus som ger män och kvinnor möjlighet att dela på föräldraförsäkringen och hushållsnära tjänster. Jag har hört hur som helst: Männen ska tillbaka till hemmen och ta sitt ansvar och ta hand om sin skit. Visst kan de göra det. Men för framtiden handlar det om att både män och kvinnor måste jobba mer. Det är inte så att männen ska jobba mindre för att vara hemma och städa. Vi måste hitta en lösning. Hur avlastar vi hushållen, familjen, så att både män och kvinnor ska kunna jobba? Det handlar om att kvinnor ska kunna välja karriär utan att ha dåligt samvete och att arbetsgivare ska kunna känna: Jag behöver inte välja en man framför en kvinna, eftersom antagandet att det är en kvinna som ska ta hand om familj och barn är borta. Det är vad politiken ska svara på. Den familjepolitiken diskuterar jag gärna. Men det har väl ingenting att göra med stöd till enskilda statsråd, som gav till sina statsråd? Det finns väl ingen statsminister som vill förlora statsråd? Det är en förlust också för honom. Han gav dem sitt stöd, jag gav dem mitt stöd, och många andra statsråd gav sitt stöd. Jag tycker att ska gå tillbaka och tala med sina partikolleger, och också . Tala med dem. Varför lämnade de sina poster och inte männen? Det finns säkert orsaker bakom det. Det gör nog det. Men det svaret har varken du eller jag. De här kvinnorna har inte gått ut och sagt att det var för att de inte hade stöd, eller hur? De sade inte att det var för att inte gav stöd. Jag har inte hört eller säga att inte gav dem stöd. De valde att lämna av privata skäl, andra skäl. Familjen kanske ställs främst i det här fallet. Återigen: Hur hjälper vi kvinnorna att kunna välja karriären och inte alltid behöva känna att de måste tillbaka till hemmen och familjen? Jag har här gett några svar på hur regeringen jobbar med den frågan. Jämställdhetsfrågan är jätteviktig, och vi kommer att fortsätta att jobba med den. Men vi måste skilja på sakfrågan och personer. vill ha konkret svar på vad vi ska göra för att stödja dessa kvinnor. Jag säger till dig: De fick stöd. Vad som ledde till att de lämnade regeringen, och inte eller , kan bara de svara på, inte jag. 7 (): blev det lite liv i debatten, och det är alltid roligt och intressant. Det kommer också ord om att vi tjatar om jämställdhetspolitiken. Jag vet inte om man brukar använda de orden. Men det kanske är de ord som jämställdhetsministern brukar använda när vi diskuterar jämställdhetsfrågor. För mig är det en så viktig fråga att jag nog inte brukar använda just den vokabulären. Jag tycker att jämställdhetspolitiken är så oerhört viktig. Det är den också ur alla de aspekter som jämställdhetsministern lyfte fram här. Jag ifrågasätter inte det stöd som jämställdhetsministern eller statsministern gav . Men det är inte vad jag frågar om. Jag frågar om framtiden. Finns det strukturer som man kan se? Är det hårdare krav på kvinnliga statsråd? Hur tänker man jobba med den frågan ? Det är vad som står i frågan. Det som är gjort är redan gjort. De diskussionerna har vi naturligtvis också. Jämställdhetsministern behöver inte oroa sig över att vi inte har diskuterat detta med och så vidare. Det är klart att vi diskuterar det . är hon dessutom föreslagen som partiledare. Hon har nog ett starkt stöd vad gäller både jämställdhetsfrågor och andra frågor. Vi brukar inte säga att det är tjatigt med jämställdhetsfrågor. Man talar om att kvinnor inte ska behöva försaka olika saker. Jag tror att också många män försakar olika saker. Det finns också krav på hur män ska hantera olika frågor. Därför tycker inte jag att det är någon eftergift att män tar ett större ansvar i hemmet för både hem och barn. Jag tror att många män känner att de ska ha ett stöd i det. Här kom frågan upp om stöd till män och att diskutera jämställdhet utifrån både mäns och kvinnors villkor. Jag ser inte det som att skydda någon. Det är inte vad det handlar om. Det handlar däremot om att göra en analys och diskutera frågan utifrån saklig grund. Det handlar inte om att man ska skydda personer om de har betett sig illa eller så. Däremot ska man diskutera utifrån saklig grund. Finns det ett stöd? Finns det en möjlighet för kvinnor och män på lika villkor? Här tror jag till skillnad från jämställdhetsministern att politiken har en roll att spela. Vi har med de förslag som har kommit kunnat se att man i den borgerliga alliansregeringen inte verkar tycka att politiken ska lägga sig i jämställdhetsfrågorna så mycket utan att de ska skötas på ett annat sätt. Det kunde vi se ganska snabbt när till exempel skrivelsen om en handlingsplan för jämställda löner drogs tillbaka. Vi har inte sett att det har kommit någonting annat. Jag har också läst den intervju som gjordes i där jämställdhetsministern säger att det mer handlar om kvinnors kompetens. Med marknadskrafterna kan vi lösa frågan när det gäller styrelseposter i börsnoterade företag och sådant. Jag är inte riktigt av den åsikten, snarare inte alls. Jag tror att politiken också är ett redskap. Det kan vi alltid diskutera. Det kan hända att den nuvarande regeringen inte tycker att de redskap som vi tog fram är de allra bästa, men jag tycker dock att det är frågor som också rör den politiska dagordningen. Det går inte att lämna över dem åt marknadskrafterna. Det verkar inte så när man ser att det är av vd:ar som är kvinnor i de börsnoterade företagen. Det verkar inte vara så att marknadskrafterna ensamma kan lösa det. Jag tror inte att det handlar om brist på kompetens eller skydd eller stöd, utan det är strukturella hinder som finns. Kvinnor kommer inte automatiskt med i de nätverk som finns och får de möjligheter som män får. Jag tror att både jämställdhetsministern och regeringen kan ta lite nya politiska tag i den här viktiga frågan. 8 (): Jag tycker att problemet lite grann är som enligt det gamla talesättet att en kvinna måste vara dubbelt så bra som en man för att få ett uppdrag. I det här sammanhanget skulle man kunna säga att det kanske är så att en kvinna behöver hitta på bara hälften av vad en man gör för att tvingas avgå. Det är det den här debatten handlar om. Man dömer kvinnor hårdare helt enkelt när de gör samma sak som kanske en man har gjort. Därmed inte sagt att man inte ska lyfta fram skandaler i ljuset. Men det kan inte vara rätt att det alltid ska vara könet som avgör vem som tvingas avgå eller ej. Den här debatten handlar inte heller huvudsakligen om hur regeringen har gett sitt stöd till enskilda statsråd, utan det handlar väldigt mycket om den samhällsdebatt som har varit och där dreven tenderar att gå hårdare åt en kvinna. Det kan vara mindre förseelser som leder till ett drev som också pågår och är hätskare. Det innebär i sin tur att trycket på den enskilda kvinnan blir så mycket hårdare. Det finns i samhället lite av hora-madonna-komplexet. Först är kvinnan ett och kan vara väldigt uppburen. Det finns många exempel i svensk politik på kvinnor som har lyfts till skyarna, men sedan blir fallet desto hårdare. Då är hon plötsligt en häxa. Allt som var positivt blir plötsligt negativt. Det här hänger mycket ihop med könsrollsmönster som har formats . Vi har kommit en bit, men det finns uppenbarligen en bra bit kvar. Det är det här den här debatten handlar om. Vad kan en regering göra? Därmed inte sagt att skulden faller på regeringen, men regeringen kan göra väldigt viktiga insatser för att bekämpa könsrollsmönstret och stärka kvinnor och få dem att våga anta utmaningar. När det gäller hushållsnära tjänster tror jag inte att det bara handlar om pengar. kände trycket att sköta mycket av barn och hushåll, och hon har väldigt mycket pengar. Så jag tror att det också handlar väldigt mycket om könsroller. 9 (): Jag tycker att och har varit lysande i sina inlägg. Jag ska bara lägga till några rader till vad de redan har sagt. Det har varit väldigt bra. Jag har tyckt att har stuckit ut lite bland de borgerliga partierna och faktiskt vågat säga att vi behöver ha ett jämställdhetsarbete, och man har vågat vara tuff mot de andra borgerliga partierna tidigare. Tyvärr har vi nu en jämställdhetsminister som backar inom . handlar det om individen själv. Vi får höra ministern säga att det här med jämställdhetsarbete bara är tjat. Vi får höra jämställdhetsministern säga att hon inte har sagt att hon inte har fått stöd. Det är alltså bara individen själv. Att inte se strukturer i samhället och att jämställdhetsministern inte gör det tycker jag är allvarligt. Man ser inte att kvinnor är underordnade män. Jag hoppas verkligen att det snart går upp för jämställdhetsministern så att vi på allvar kan ta tag i de här frågorna. Det handlar inte om hushållsnära tjänster. Varför ska inte mannen ta lika stort ansvar som kvinnan i hemmet? Jag tycker att det är upprörande att man kan köpa sig fri. Det är trist att hamna i det läget. Så en kommentar till hur det var tidigare. På tid var det män som avgick i regeringen. Ja, det var män som satt i regeringen då, kan jag upplysa om. Det har hänt väldigt mycket . Politiken har förändrats. Socialdemokratin har tagit väldigt stora steg i rätt riktning. Vi har genomfört Varannan damernas i regeringen och på många andra ställen. Det vill vi fortsätta med, men har inget jämställt samhälle. Vi tar inte lika ansvar för barn och familj. Vi har inte samma möjligheter mellan kvinnor och män att göra karriär. Det är inget jämställt samhälle. Det är ett strukturellt problem, och kvinnor får inte samma chanser som män. Jag tycker att det är synd att regeringens företrädare inte ser detta. vill jag överlämna artikeln om de fem härskarteknikerna till ministern. 10 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vet inte hur det kommer sig att vi alltid pratar förbi varandra. Jag har precis haft ett inlägg där jag berättade om hur vi ska underlätta för kvinnor och män att kombinera familjelivet med yrkeslivet. Ni håller inte med om lösningar, men det är ett annat problem. Det är inte det att regeringen inte jobbar med de här frågorna. Regeringen tiodubblar anslaget till jämställdhetspolitiken, tiodubblar i förhållande till den regering som ni representerade förra mandatperioden. Regeringen vill ta ett helhetsgrepp över arbetsmarknaden för att åstadkomma bättre jämställdhet på arbetsmarknaden. Då måste vi diskutera ordentligt vad familjepolitiken ska syfta till. För mig är det så att den ska syfta till att underlätta för kvinnor att välja karriären och jobba heltid utan att känna att de försakar någonting i hemmet. Den ska syfta till att flera ska kunna jobba mer, inte att vi ska jobba mindre, med den demografi vi har där fler blir äldre och allt färre yngre ska försörja dem. Vi lever i en globaliserad värld där vi ska konkurrera, och då har vi inte råd att jobba mindre. Då handlar det inte om att mannen och kvinnan ska tillbaka till hemmet, utan det handlar om att göra obetalda tjänster betalda så att vi alla kan jobba mer. Det är vad det handlar om. När det gäller kvinnors möjligheter föregår regeringen med gott exempel. Den offentliga sektorn föregår med gott exempel. När det gäller chefskap är det bland chefer inom den offentliga sektorn som är kvinnor. Likaså har vi i styrelser bättre fördelning när det gäller representationen. Jag tror att den ligger på i vissa styrelser. Det är klart att det är viktigt. Man kan kalla det Varannan damernas eller vad man vill. Det är viktigt att ha en kritisk massa i olika maktförsamlingar, men jag tror inte att det ultimata är 50/50, utan vi ska ställa oss frågan: Hur mycket reell makt har kvinnor i dessa församlingar? Vilka uppdrag har de? Det måste finnas ett innehåll. Det kan inte bara handla om 50/50. Är det en eller två kvinnor fler än män passar det inte. Det måste handla om konkret reell makt i de församlingar som det är fråga om. Jag talar gärna strukturer, och jag gör vad jag kan för att faktiskt komma åt strukturerna. Det är bara det att politiken inte passar era utgångspunkter. Jag ska återgå till handlingsplanen för lika lön för lika arbete. Den analys som gjordes i skrivelsen var långt ifrån färdig. Det enda konkreta förslag som fanns där var att återkomma för att tvinga det offentliga att anställa kvinnor på heltid. Jag menar att det finns andra sätt att lösa det på. Återigen: Kan vi få en skattebas så att kommuner och landsting får in skattemedel så kommer de att anställa. Kan vi ge möjligheter för kvinnor att ha flera arbetsgivare inom sina kompetensområden kommer vi att uppnå bättre förutsättningar för att de ska kunna förhandla till sig bättre löner. Kan vi ta bort antagandet att en kvinna ska stanna hemma och ta hand om familj och barn eller befria kvinnorna från det samvetet, ja, då kommer de också att vara ute på marknaden. Då ökar möjligheterna för karriären. Vi ser många gamla kvinnor som har det väldigt fattigt i vårt samhälle. Det handlar om kvinnor som valde att vara hemma och som knappt har någon pension att leva på. Det är det det handlar om. Kvinnor måste ut och arbeta, inte vara kvar hemma. Det är den politiken regeringen bedriver. Det är den politiken jag vill bedriva. Det handlar om ekonomi och ägandet om vi ska kunna uppnå jämställdhet i samhället. 11 (): Jag får tacka jämställdhetsministern. Många saker är vi helt överens om. Man måste kunna kombinera yrkesliv och familjeliv. Vi är också överens om att kvinnor i högre grad ska få heltidsarbete, för jag antar att det är det ministern menar när hon säger att man ska jobba mer, inte mindre. Det är bra. Då antar jag att ministern tycker att man kan stryka ett svart streck över förslaget om vårdnadsbidrag, för det kan väl inte medföra att småbarnsföräldrar jobbar mer, utan jag antar att det skulle bli precis tvärtom. Vi verkar vara överens om att det inte är något bra förslag. Vi är också helt överens om att det inte räcker att det bara är lika många män och kvinnor till antal utan att det också handlar om reell makt. Vi kan än mer diskutera frågan om hur både män och kvinnor ska få mer reell makt, för det kan också handla om mäns reella makt. Det kan finnas situationer där kvinnor har mer makt. Jag ställer gärna upp på att diskutera detta än mer. Det finns många som verkar vara missnöjda med och inte riktigt litar på den politik som den borgerliga alliansen för vad gäller löner och jämställdhet. Vi har kunnat läsa en artikel som akademikerförbundet , och går ut med gemensamt om just lönepolitik. Jag tror att regeringen bör upp till bevis. Sedan vet jag att det inte är regeringen som sätter löner, utan det ska arbetsmarknadens parter göra. Men regeringen behöver nog ge sig in i den debatten, och jag har inte kunnat se jämställdhetsministern i den debatten. Det skulle vara intressant om hon deltog i den och utifrån en genusanalys och lade fram förslag för att förändra de strukturella skillnaderna . 12 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag får också tacka för debatten. För mig är det viktigt att vara tydlig med vad det är man vill med jämställdhetspolitiken. Det har alldeles för länge handlat om begrepp och epitet av olika slag. Men de flesta människor därute känner inte igen sig i den elitdebatt vi för om jämställdhetspolitiken. Vi måste vara konkreta. Vi vill ha ett jämställt samhälle, och de flesta människor i vill ha ett jämställt samhälle, men de förstår sig inte på den debatt som förs. Därför är jag tydlig. Som du sade handlar det om delad makt och delat ansvar. Tydligheten handlar om vilka åtgärder vi ska vidta för att närma oss detta samhälle. Jag säger närma oss detta samhälle, för som någon av er påpekade tidigare är jämställdhet en pågående process. Vi kommer aldrig att uppnå det optimala samhället, utan det är en pågående process. Här är jag tydlig: Det handlar om företagande. Det handlar om kvinnors möjligheter att komma ut i arbetslivet. Det handlar om att befria kvinnor från hemarbete som tynger dem på alla möjliga sätt. Det handlar om att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Det handlar om att bekämpa det så kallade hedersrelaterade våldet. Det handlar om att bekämpa prostitutionen. Det är mycket som vi har kvar att göra. Visst, vi är relativt sett ett jämställt samhälle. Men vi har långt kvar att gå, jag håller med om det. Och vi i regeringen gör vad vi kan för att rätta till några av misstagen. Att vi här i debatten inte delar åsikter om lösningarna är en sak för sig, men jag tycker att det är orättvist att säga att regeringen inte gör någonting, att man inte ser det i den ena eller i den andra debatten. Regeringen gör saker, det är bara det att det inte passar er. Ni har helt egna lösningar. De lösningarna hade ni chansen att genomföra när ni hade makten gick. Vi får se vad framtiden erbjuder. Men vi är där. Vi ska göra skillnad med de 400 miljonerna och på alla sakdepartement där det finns intresse av att åstadkomma förändringar när det gäller just jämställdhet. Sedan kan ni utvärdera oss . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:211 om äldres och funktionshindrades boendekostnader Talmannen meddelade att statsrådet () på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2006/07:211 av () om äldres och funktionshindrades boendekostnader. 14 § Svar på interpellation 2006/07:281 om förlust av intäkter och inflytande vid utförsäljning Talmannen meddelade att statsrådet () på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2006/07:281 av () om förlust av intäkter och inflytande vid utförsäljning. 15 § Svar på interpellation 2006/07:244 om fortsatta utveckling och forskning 13 Utbildningsminister (): har frågat mig på vilket sätt jag avser att främja den utveckling och expansion som har uppvisat samt om kan räkna med mitt fortsatta stöd för sin forskningsverksamhet. Regeringens uppfattning är att den högre utbildningen i måste ges förutsättningar att vara en utbildning i världsklass. Den högre utbildningens och forskningens frihet ska garanteras. Förutsättningar ska skapas för att utveckla och bibehålla starka, självständiga lärosäten. Kvalitetsförbättringar i den högre utbildningen ges nu högsta prioritet vilket bland annat presenterades i budgetpropositionen . När det gäller forskningen har efter förslag i budgetpropositionen fattat beslut om att resurserna till det offentliga forskningssystemet ska öka för att främja utvecklingen av framstående forskningsmiljöer. Det är viktigt att det finns utbildning och forskning över hela landet. De statliga forskningsanslagen ska fördelas mellan universitet och högskolor på ett sätt som gynnar förstklassig forskning, oavsett om den sker vid större eller mindre lärosäten. Lärosätena ska också samverka med det omgivande samhället. De bör i högre grad än tidigare vara aktiva medspelare i den regionala utvecklingen. Genom ett nära samspel med näringsliv och offentlig sektor kan lärosätena bidra till att stärka regionernas konkurrenskraft i en alltmer globaliserad ekonomi. I det arbetet fyller bland andra en viktig funktion. Genom att profilera sin verksamhet och också samverka med andra lärosäten kan våra högskolor ytterligare stärka kvaliteten i utbildningarna som studenterna får tillgång till ett bredare utbildningsutbud. (U 2004:03) har i uppgift att göra en översyn av resurstilldelning och övrig styrning avseende forskning och forskarutbildning vid samtliga universitet och högskolor. Avsikten är att utredningens förslag ska ge förutsättningar för ställningstaganden som i förlängningen påverkar bland annat fortsatta utveckling. Efter remissbehandling räknar jag med att regeringens ställningstagande och förslag till ska kunna föreligga . 14 (): Jag vill tacka för svaret och passa på att säga några ord om . är en stad med 50 000 invånare som ligger i mitten av och är ett av naven i . är viktig för hela , för men också för hela och även internationellt. Resecentrum finns nära eftersom högskolan ligger i centrum, och vi har kårhus och studentbostäder som ligger runt omkring. IT- och datavetenskap är högskolans huvudinriktning, och högskolan är ledande i en utbildning som heter dataspelsprogram. I direkt anslutning till högskolan finns också , en teknikpark som är en samlad miljö för innovation fantastiskt bra. Detta är en av de mindre och medelstora högskolor som har varit så framgångsrika . Jag känner en viss oro, måste jag säga, för att så länge ni var i opposition hade en lite vag inställning till detta med forskning och utveckling. Med era förslag uppfattades det som att ni tyckte att de gamla universiteten var lite finare och att det var där som man skulle satsa på forskning och utveckling. Ni räknade inte in de nya mindre och medelstora högskolorna på samma sätt. Jag är lite orolig för det, för jag tycker precis tvärtom att man ska satsa på den spännande miljön med lite kreativt tänkande inom högskolans värld. Där finns det fortfarande elasticitet och inte de strukturer som har bitit sig fast och är svåra att bryta, som på en del universitet som har funnits väldigt . På de mindre och medelstora högskolorna har man ett mer demokratiskt synsätt och lättare att fatta beslut. Därför blir jag orolig för tankarna inom nu och skulle vilja ha ett svar av utbildningsministern om hur det blir framöver. Vi ska vänta in och se hur ni ska satsa men jag vill redan nu få veta hur ska kunna utvecklas ytterligare, hur vi ska kunna få forskning och hur högskolan i ska kunna bli större och ta till sig fler studenter, fler möjligheter att utvecklas. Det är det som är min fråga: Kommer ni att försöka bryta skillnaderna mellan de gamla universiteten och de mindre och medelstora högskolorna framöver? Har ni någon strategi för hur den ska brytas så att alla räknas på samma sätt framöver? Och hur ska det i så fall gå till? Eller är det så som ni antydde i opposition, att ni tyckte att de här universiteten är lite finare och därför ska det satsas på forskning och sådant där? För ni har ju också borgerliga kamrater, nämligen , som hade väldigt föraktfulla uttalanden om de mindre och medelstora högskolorna. De kallades ju för bygdehögskolor, när de byggdes upp. I själva verket blev det ju precis tvärtom i förhållande till vad och i viss mån också andra borgerliga partier sade. Det blev kvalitet, det blev satsning och det blev en utbildning för människor som inte hade haft den chansen tidigare. Det vill jag ha ett svar på . 15 Utbildningsminister (): Det känns bra att få prata här i kammaren om . Det är en fin stad i hjärtat av . Jag vill börja detta inlägg 1977. Då lade den dåvarande utbildningsministern , , fram propositionen En högskola för alla. nämnde i opposition, men vi har ju också ibland varit i regeringsställning. Då har vi också lagt fram viktiga förslag. Det var en välbesökt presskonferens när propositionen presenterades. Det var ett stort intresse över hela landet. Också Skaraborgspressen var på plats. Jag vet, för jag var nämligen pressekreterare. Vi måste ordna extra kaffe till presskonferenslokalen.