prot · GU0948 · 2007-01-16 00:00:00 — har ett utredningsarbete inom pågått rörande vissa frågor om ATG och dess framtida verksamhet, däribland formerna för beskattning av ATG:s vadhållningsverksamhet. Utredarens material kommer att ingå i och tjäna som underlag till den övergripande översyn som pågår på spelområdet. Frågan om den framtida utformningen av spelpolitiken är komplex, och regeringen har ambitionen att ta ett helhetsgrepp. Jag vill inte föregripa resultatet av detta arbete genom att nu uttala någon bestämd uppfattning i frågan om lotteriskatten. 44 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret. Det är bra att den borgerliga regeringen fortsätter arbetet när det gäller hästnäringen med samma inriktning som den socialdemokratiska regeringen arbetade med. har man lyft fram hästnäringen på ett mycket positivt sätt. Utvecklingen går starkt framåt. Många nya företag bildas, och det är bra för landsbygden. Det finns också många kvinnliga företagare inom denna näring, vilket jag utgår från att vi alla ser mycket positivt på. Det ekonomiska stödet till denna näring är även en viktig jämställdhetsfråga eftersom det är många flickor och kvinnor som har detta som sitt intresse och också som sin inkomstkälla. Hästen har lyfts fram, som det också redogörs för i svaret, i den nya jordbrukspolitiska inriktningen kopplat till EU:s jordbrukspolitik . Näringen har också fått en starkare ställning i det nya landsbygdsutvecklingsprogrammet. Flera delar i det som den hästpolitiska utredningen föreslog är på väg att genomföras. Av jordbruksministerns svar utläser jag att arbetet också kommer att fortsätta. Däremot tycker jag att svaret i den del som gäller totoskatten var ett tvekande svar. Under förra mandatperioden var sänkningen av denna skatt en av de frågor som just drev väldigt hårt. partiledare gick till och med så långt att hon i tidningen uttryckte sig så här: Totoskatten sänks om vi får bestämma. blev det inte så, i alla fall inte den här gången. Jag tolkar det så att det inte är som bestämmer utan , . är jag fullt medveten om att man måste kompromissa och prioritera, men jag har ändå en fundering. Travronden läses ju av många som har olika intressen inom travet och inte minst inom hästnäringen. Jag undrar, herr talman, vad jordbruksministern nu säger till dem som läst och hört detta och kanske haft just det som en av anledningarna till att man röstat på att ni skulle sänka totoskatten. blev det inte så. Vad säger ni till dem? Vi socialdemokrater föreslog i vår budgetmotion att skatten skulle sänkas. Varför biföll ni inte detta? Det hade varit bra för näringen om vi hade gjort det. Eftersom jag vet att jordbruksministern har ett stort eget intresse för och stor kunskap i dessa frågor är jag också förvånad över det ganska kortfattade svaret. Jag vet ju att jordbruksministern har ett stort intresse just för hästnäringen, så därför blev jag som sagt lite förvånad. Svaret tar bara upp frågan om spelet som sådant och då kopplat till övrig spelverksamhet i . Det är i och för sig en viktig fråga. Att denna helhet behöver ses över håller jag med om, inte minst med tanke på de förändringar som har skett med Internet och så vidare. Förutom de satsningar som görs och som det kortfattat redogörs för i svaret finns det andra frågeställningar som också är viktiga för hästnäringen. Ett exempel är travbanorna runtom i landet, där besökssiffrorna minskar och det behöver göras investeringar. Vi har många små travbanor. Kommer de att kunna vara kvar? Intresset för att äga och föda upp hästar har minskat, även om det har ökat . Jag vill gärna att jordbruksministern utvecklar lite grann hur man tänker när det gäller de här frågorna, delvis kopplat till finansieringen via den här totoskatten. 45 Jordbruksminister (): Låt mig instämma i vad sade: Hästen betyder mycket för människor på den svenska landsbygden och för den svenska landsbygden som landsbygd. Vi har i alla sammanhang påpekat de möjligheter som finns vad gäller att utnyttja hästen för en utökad verksamhet på den svenska landsbygden. Låt mig bara räkna upp några saker som är och kan bli än mer intressanta för en fortsatt utveckling av hästnäringen och den svenska landsbygden. Hästturismen är av liten omfattning i vårt land så här långt. Den kan utvecklas på ett betydande sätt. En möjlighet är att utnyttja det landsbygdsprogram som kommer att träda i kraft för att utveckla den här verksamheten. Vi kan också se att det kan bedrivas en utökad avelsverksamhet, alltså framtagande av själva hästdjuret i , på den svenska landsbygden. Vi har en förhållandevis stor import till vårt land från andra delar av av djur som vi borde kunna producera så att säga från egen grund. Så till de direkta frågorna. Som jag sade i mitt anförande har frågan om spelverksamheten och vadhållningen på häst varit föremål för en utredning. Det material som utredaren har tagit fram kommer att ingå i och tjäna som underlag för ramen för den övergripande översyn som pågår på spelområdet. Frågan om den framtida utformningen av spelpolitiken är som jag sade komplex. Regeringen har en ambition att ta ett helhetsgrepp. Vi ska ju vara medvetna om att olika spelformer konkurrerar med varandra. Det går inte att lösa ut enbart en problematik eftersom den har en implikation, en påverkan på annan verksamhet också. Regeringen avser därför att i så stor utsträckning som det bara är möjligt behandla de här frågorna i ett sammanhang. Det ska inte ta jättelång tid, men det har inte varit möjligt att lösa ut den här frågan under den korta tid som regeringen har haft möjlighet att verka så här långt. 46 (): I likhet med jordbruksministern tycker jag naturligtvis att här finns en hel del områden just kopplade till hästen som går att utveckla. Det ser vi nu också kommer, inte minst med tanke på programmet för landsbygdsutveckling där det ges en stor möjlighet. Jag tror att vi alla är intresserade av att kunna använda det som finns inom det här området när det nu sker så stora förändringar på andra områden när det gäller lantbruket. Där är vi naturligtvis helt överens. Samma sak gäller andra delar inom hästnäringen som sådan. Det finns en stor utvecklingspotential som vi naturligtvis ska dra nytta av. När vi sedan kommer till spelpolitiken och helhetsgreppet på den kan vi se att det går en hel del pengar från spelet på trav och galopp till att främja sysselsättning, men också naturligtvis till hästnäringen som är en stor fritidssyssla, inte minst för många tjejer. Då är det oerhört viktigt att man också ser över den delen. Som jag förstår ingår också i den översyn som ska göras. Vi kunde se i går på Idrottsgalan att 1,2 miljarder lämnades över från till . Det är naturligtvis väldigt positivt att vi i kan behålla den bredd som vi har. Vi är ett litet land men vi har många framgångar, inte minst inom hästsporten. Då handlar det naturligtvis om att vi driver frågan och ser till att det här fungerar bra, att de som faktiskt drar in pengarna också har möjlighet att utvecklas. Vi vet ju också att vi måste se till att det här fungerar där pengarna delvis dras in för att vi sedan ska kunna stötta de fritidsintressen som finns. Men det gäller också att se till att hästnäringen fungerar. Då har jag en fråga till jordbruksministern, eftersom de här näringsidkarna är små företag, ensamföretag. Man har kanske en eller några anställda. har de ju fått en höjd arbetsgivaravgift, eller höjd skatt, som ni har infört. säger ni att det är oerhört viktigt att främja den här typen av företag. Jag får inte det att riktigt gå ihop. Jag vill gärna att jordbruksministern utvecklar lite grann hur tanken är där. All företagsamhet som kan ske på landsbygden är ju av godo. Det vet vi eftersom vi båda kommer från mindre orter där landsbygdsföretagen spelar en oerhört stor roll. 47 Jordbruksminister (): Låt mig först nämna det ord som har använt i sina två inlägg så här långt, nämligen ordet jämställdhet. Hästen har en jättebetydelse för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor i vårt land och i andra delar av världen. Jag vill gärna instämma i det anförde i detta avseende. För det andra skulle jag vilja påpeka att den översyn som ska göras på spelområdet av naturen måste ske med viss skyndsamhet eftersom det avtal som finns mellan näringen och staten löper ut innevarande år. I detta avtal regleras förhållandet mellan staten och näringen när det gäller bland annat utbildningsfrågor. Det gör att det alltså måste till en ny konstruktion eller en förlängning av den som råder för att förhållandet, som har fungerat på ett alldeles utmärkt sätt så här långt, ska bestå. Därav min bestämda uppfattning, som jag har försökt framföra tidigare, att vi med skyndsamhet måste se över de här sakerna så att näringen får det besked som den längtar och trängtar efter, nämligen hur förhållandet ska vara mellan staten och till exempel spelet och vadhållningen på häst. Vad beträffar sista fråga är den utredd i en mängd sammanhang i den här kammaren. Jag ska till de debatter som har förts bara lägga min uppfattning att regeringens ambition är att skapa förutsättningar för flera verksamheter som ger flera utkomstmöjligheter och jobb i vårt land. Den samlade bedömning vi har gjort är att de förändringar som har gjorts på arbetsgivaravgiftsområdet ger de här förutsättningarna, vilket för övrigt redan visar sig i den tillgängliga statistiken. Det tyder på att de åtgärder som vidtagits har varit till gagn för alla delar av vårt land. 48 (): Då måste jag säga att det i så fall är det snabbaste genomförandet någonsin, eftersom vi skriver och det som trädde i kraft redan skulle ha gett effekt på arbetsmarknaden. Det måste jag säga i så fall måste vara världsrekord i genomförande. Jordbruksministern svarade egentligen inte på min fråga om han får det att gå ihop. Jag misstror naturligtvis inte er ambition när det gäller att se till att skapa sysselsättning. Det tror jag inte någon säger emot. Det vill vi ju alla. Men jag tycker ändå att ditt svar är ganska undanglidande med tanke på att ni faktiskt har haft som en av era valfrågor att förbättra för just småföretagare. gör man en förändring som försämrar för dem. Men det återstår väl att analysera det i efterhand och se vad som har hänt. Det är också glädjande att vi under den här våren kan se fram emot en proposition när det gäller just finansieringen av spelverksamheten och helheten där, eftersom avtalet går ut. Då menar jag att det naturligtvis händer någonting innan sommaruppehållet för just den här delen, där vi kan se vad som kan presenteras och vad ni kan komma fram till. Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. 49 Jordbruksminister (): Jag vill också tacka för en trevlig debatt. Jag har i den här debatten försökt att beskriva de möjligheter jag ser i att utveckla hästföretagandet till gagn för vårt land, inte minst för den svenska landsbygden. Det ska ske med hjälp av det landsbygdsprogram som är under implementering i det svenska samhället. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2006/07:129 och 137 om abort för utländska kvinnor 50 Socialminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att väcka frågan i EU angående kvinnors rätt till abort. har frågat mig om jag avser att verkställa förslagen från den utredning som har haft i uppdrag att se över möjligheten för utländska kvinnor att genomgå abort i samt om jag avser att utreda frågan om abortkliniker för utländska kvinnor. Jag avser att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. Inom EU styrs samverkan på hälso- och sjukvårdens område av EG-fördraget. Enligt EG-fördraget ska gemenskapen, när den agerar på folkhälsoområdet, fullt ut respektera medlemsstaternas ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård. Inom hälso- och sjukvården finns således inga harmoniserande bestämmelser avseende till exempel vilket vårdutbud eller vilka vårdmetoder ett land ska använda sig av. Det är ett nationellt ansvar att organisera och erbjuda god vård till befolkningen. Det finns därför inom EU inte något gemensamt regelverk för bland annat abortfrågan. Mitt svar till är att jag inte ser det som en prioriterad uppgift för regeringen att påverka andra länders lagstiftning i detta avseende. har befäst att den fria rörligheten för tjänster inom EU också inkluderar rätten att som patient motta hälso- och sjukvård utanför hemlandets gränser. Eftersom abort ingår som en del av hälso- och sjukvården i bör abort, enligt EG-fördragets intentioner, tillåtas även kvinnor från ett annat EU-land. Enligt abortlagens nuvarande lydelse får abort eller avbrytande av havandeskap endast utföras om kvinnan är svensk medborgare eller bosatt i eller om i annat fall av särskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Utredningen om utländska aborter har haft i uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att utländska kvinnor som inte är bosatta i och som inte är asylsökande får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna. Utredningen överlämnade sitt betänkande Abort i . Utredningen har föreslagit att abortlagen ska ändras. Utredningens förslag är att det inte längre ska krävas att kvinnan är svensk medborgare eller bosatt i för att abort eller avbrytande av havandeskap ska få utföras. Därmed ska inte heller krävas att lämnar tillstånd till åtgärden. Betänkandet har remissbehandlats, och regeringen avser att lägga fram en proposition för . Mitt svar till är att regeringen har för avsikt att föreslå förändringar i den svenska lagstiftningen så att den överensstämmer med EG-fördragets intentioner. Utländska kvinnor ska när de genomgår abort i få samma omvårdnad, stöd och eftervård som svenska kvinnor. Vad gäller frågan om särskilda abortkliniker för utländska kvinnor har jag inte för avsikt att utreda denna närmare då min grunduppfattning är att abort ska ses som en del av hälso- och sjukvården. Hur den organiseras är upp till sjukvårdshuvudmannen i enlighet med gällande bestämmelser på området, som bland annat föreskriver att varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . 51 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Socialministern hänvisar i detta svar till att abort hanteras som en fråga för hälso- och sjukvården inom EU och att abort därför är en nationell angelägenhet som han inte finner anledning att lägga sig i. Tack och lov att aborträtten är en nationell angelägenhet och inte föremål för överstatliga beslut. Hade så varit fallet hade det funnits stor anledning till oro också för svenska kvinnor. Reaktionära religiösa krafter är på frammarsch inom EU liksom i världssamfundet i stort. EU-parlamentariker har vittnat om hur abortmotståndare inom katolska kyrkan och olika högerkristna grupper bedriver ett intensivt lobbyarbete i . Parlamentariker från Vänstern har också blivit häcklade och mycket aggressivt bemötta då de har tagit upp frågan om rätten till abort i parlamentet. Risken vid överstatliga beslut i frågan är uppenbar, nämligen att vi i skulle tvingas inskränka vår aborträtt. Det är verkligen inget önskemål från sida. Men detta innebär inte, som socialministern antydde i sitt svar, att frågan inte kan eller bör debatteras och drivas inom såväl EU som FN och i andra internationella sammanhang. Tvärtom är det på grund av de reaktionära krafternas mobilisering mer angeläget än någonsin att höjer sin röst i världen för rätten till abort. Rätten till abort, herr talman, är inte en sjukvårdsfråga vilken som helst. Det är en fråga om rättigheter. I det dokument som antogs vid i , som både och EU har anslutit sig till, slås bland annat fast att FN-staternas regeringar måste hantera frågan om osäkra aborter som ett omfattande och allvarligt folkhälsoproblem. Den enda rimliga tolkningen av den skrivningen är att abort måste legaliseras och göras tillgängligt för alla kvinnor som behöver göra abort. All empiri visar att det enda sättet att sätta stopp för den massdöd som illegala aborter orsakar är att göra aborter legala. beräknar att ca 400 kvinnor dör som en följd av osäkra aborter. Det är en fullständigt svindlande siffra. Det är 400 personer ! Det är i länder där abort är förbjudet eller där möjligheterna i praktiken är mycket små att få genomföra medicinskt säkra aborter som dessa dödsfall inträffar. I , däremot, och i andra länder där abort är lagligt och tillgängligt för alla är sådana dödsfall i princip obefintliga. Dessa fakta borde tala för sig själva. Kvinnors rätt att fatta beslut om och när de vill föda barn måste stärkas. I den kampen bör , som är ett land där stödet är starkt för rätten till fri abort, gå i bräschen. Det är häpnadsväckande att socialministern så nonchalant avsäger sig det ansvaret. Om socialministern inte anser att aborträtten bör inskränkas också i , varför ska då inte kvinnor i , , eller ges samma rätt? Varför ska , där lagstiftningen mycket tydligt slår fast att det är kvinnan som själv har rätten att fatta beslut om abort, inte hävda denna rätt som en universell mänsklig rättighet som ska tillfalla alla kvinnor? Vi vet att den rätten skulle rädda hundratusentals kvinnors liv . Det duger inte att, som socialministern gör, hänvisa till att detta är en fråga för nationell lagstiftning. Självklart finns alla möjligheter att solidarisera sig med kvinnorna i och andra länder som hotas av extremistiska religiösa grupper. Är det socialministerns mening att inte bör axla ansvaret att utöva påtryckningar i såväl EU:s som FN:s olika organ? 52 (): Även jag vill tacka socialministern för svaret. Rätten till fri abort på medicinskt säkra villkor är helt avgörande för kvinnors hälsa och frigörelse. Rätten till fri abort tillsammans med tillgången till preventivmedel har gjort att kvinnor har fått rätten till sin egen sexualitet, och därmed har också grunden lagts för en frigörelse i övriga samhällslivet. Alternativet till medicinskt säkra aborter som kvinnor har rätt att genomgå är illegala osäkra aborter som i många fall leder till livslånga men eller till dödsfall. , , har beräknat att 400 kvinnor och flickor dör i samband med osäkra aborter. 400 kvinnor och flickor dör ! Det är katastrofala siffror. De borde mana till kraftfulla internationella insatser för sexualupplysning, för tillgång till preventivmedel och för säkra aborter. Det jag saknar i socialministerns svar är en argumentation: Varför är det viktigt att står upp för alla kvinnors rätt till abort här i vårt land? Det är inte för att EU säger så eller för att vi ska uppfylla fördraget som vi ska genomföra en förändring så att kvinnor från andra länder får möjligheten att avbryta oönskade havandeskap i , utan det är för att det är grunden för den frigörelse från patriarkalt tvång som rätten till abort innebär. åkte svenska kvinnor till för att kunna avbryta oönskade graviditeter, för att under någorlunda säkra former kunna få den rätt som förvägrades dem i . kommer kanske polska kvinnor att tvingas utomlands för att kunna genomgå säkra aborter . Då måste vi självklart, när mörkermännen på andra sidan har gjort det nödvändigt, se till att dessa kvinnor ges rätten till sin egen kropp. Utöver denna invändning, att jag saknar en stark argumentation, är socialministerns svar i huvudsak bra. Han går ju oss till mötes genom att säga att regeringen nu kommer att lägga fram en proposition som ger rätten till kvinnor från andra länder att genomgå abort i , att det inte längre ska behövas ett tillstånd från . Därmed utökas aborträtten, och den svenska abortlagstiftningen blir ännu lite mer liberal. Det är bra. Det är bra att socialministern tar ställning för den rättighet som inte bara kvinnor måste ha utan som också kvinnor i övriga länder i världen har rätt att kräva. Det här är inte en fråga som bara begränsar sig till nationellt självbestämmande. Det här är en av de frågor som är överordnade, därför att den handlar om mänskliga rättigheter. Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter, och därför är det viktigt hur vi agerar. 53 Socialminister (): Tack för kommentarerna med anledning av mitt svar. Jag tycker att det är en klok avvägning som gör när hon säger att abortlagstiftningen bör vara en nationell angelägenhet för respektive land, alltså inte en fråga för en majoritet inom EU att besluta om. Det är också den linje som jag själv och regeringen företräder. säger att jag skulle antyda att de här frågorna inte bör debatteras. Det har jag inte sagt. Tvärtom öppnar jag gärna för en diskussion och deltar naturligtvis gärna också i en diskussion omkring de här viktiga frågorna. Men på frågan om jag ser det som en angelägen uppgift att verka inom EU för en förändring av andra länders lagstiftning är svaret att det inte kommer att vara en prioriterad uppgift för den att göra det. Jag har landat på den position som jag har gjort när det gäller abortfrågan inte på ett lättvindigt sätt, för jag tycker att det här är en i grunden ganska svår fråga. Men jag har kommit fram till att det ytterst är kvinnan, naturligtvis gärna tillsammans med den man som är inblandad, som ska ha det yttersta beslutet i sin hand. Det omgivande samhället ska ställa upp med allt det stöd och all den hjälp som kan fordras inför ett svårt beslut, och jag tycker att vi bör göra mer när det gäller att förebygga oönskade graviditeter. Jag delar naturligtvis den förskräckelse som interpellanterna uttrycker när det gäller att 400 kvinnor eller flickor dör till följd av osäkra aborter. Det är en förfärande siffra. Det är naturligtvis någonting som i internationella sammanhang arbetar för att motverka. Det bästa steget är självklart att komma till en situation där kvinnorna har rätt till sin egen sexualitet och själva avgör när sexuella kontakter ska finnas, att man har tillgång till preventivmedel för att skydda sig mot de oönskade graviditeterna och att aborter finns. Men det är varje land som beslutar om abortlagstiftningen. Det gör vi inte på övernationell nivå. säger att jag går honom till mötes. Vi har diskuterat den här frågan tidigare här i kammaren , och jag har deklarerat att propositionen är i antågande. För oss kristdemokrater är också det här någonting som har diskuterats av våra kommun- och landstingspolitiker, och de har ställt upp bakom det remissvar som Kommuner och Landsting avgav med anledning av den utredning som är grunden för den fråga som vi nu diskuterar. Jag ska ställa ett par frågor till som berör det här. Han förordar inrättandet av någon typ av abortkliniker i , föreställer jag mig, som riktar sig till utländska kvinnor. Är det så att nu förordar en förändring av hälso- och sjukvårdslagens grundläggande regler om vem sjukvården i är till för? Är det så att han vill skilja ut abortlagstiftningen och göra den till någonting annat än det som ingår i hälso- och sjukvårdslagen? Vill han bredda hälso- och sjukvårdslagen till att svensk sjukvård ska erbjuda sina tjänster inte enbart till den svenska befolkningen utan att den ska stå till allas förfogande oavsett var i världen man lever? Vem ska i så fall betala detta? 54 (): Det är märkligt när man omtolkar det som någon säger på det sätt som socialministern gör, att frågan om lagstiftning som gäller abort är en nationell fråga. Det handlar inte om att vi inte tycker att man ska påverka andra länders lagstiftning och använda de påtryckningsmedel man har, som i sina internationella kontakter använder för att försäkra sig om att andra länder inte utövar tortyr, inte tillämpar dödsstraff, inte inskränker yttrandefriheten och så vidare. Min poäng är att vi bör se aborten som en rättighetsfråga och någonting som vi i alla lägen ska stå upp för och att vi ska utöva alla tänkbara påtryckningar på andra länder för att de ska respektera detta, inte att vi ska gå in och stifta lagar i andra länders parlament. Jag får en känsla av att socialministern inte riktigt inser allvaret i den här frågan: Varför är det lika viktigt att kämpa för rätten till abort som att bekämpa tortyr, dödsstraff och liknande?