prot · GU0980 · 2007-03-22 00:00:00 — Jag tror att majoriteten genomgående väljer att avslå alla förslag där det pågår arbete i . Jag tycker att det är lite sorgligt att se hur ni som skulle förnya även politiken, som jag uppfattade det, faller in i detta gamla betongsossesätt att hantera frågor i . Det skulle definitivt inte hota regeringsmakten eller regeringsarbetet om uttryckte en viljeinriktning även på områden där övervägandena i inte är färdiga. När det nu till och med finns ett tillkännagivande från det förra så kan ju regeringen, åtminstone rent teoretiskt, uppfatta ett uteblivet tillkännagivande som att riksdagsmajoriteten inte längre anser att frågan är lika viktig. Jag var ganska gammal när jag blev politiker, och jag såg med mycket stor skepsis på både politik och politiker. Jag tror därför att jag har ganska lätt att förstå varför det så kallade politikerföraktet är så starkt. Därför vädjar jag till er i majoriteten att försöka hitta de där frågorna där ni skulle kunna göra beslutsgången mer transparent och lätt att förstå för väljarna. skulle ni till exempel kunna göra ett tillkännagivande om juridiska ombud, utformat som en enkel beställning om utredning. Sedan antar jag att det raskt skulle komma ett förslag från regeringen eftersom jag förstår att man jobbar med det. Och ni förfogar ju fortfarande över hela innehållet. Det blir mycket lättare att begripa än att ni nu säger nej till att efterfråga något som ni förmodligen under detta eller kommer att tacka ja till innehållet i. Det är väldigt märkligt och svårt för en väljare att förstå. Jag tycker att vi som sitter i civilutskottet, som är ett nytt utskott, borde kunna ta på oss rollen att även försöka förnya riksdagsarbetet. Det är ett nytt utskott, och vi kunde se på lite nya möjligheter. Jag upplevde faktiskt detta maktspel som lika löjeväckande under mina tidigare i som ledamot i ett parti som då samarbetade med regeringen som jag upplever det nu när regeringen tydligen inte vill samarbeta med mitt parti ens i de frågor där vi har samma åsikter. Det blir ett konstigt spel. Men jag hoppas att vi ska få en ärendehantering mellan riksdag och regering som synliggör både det verkliga och det formella maktförhållandet mellan riksdag och regering i stället för att man, som jag tycker, manifesterar regerandets ofelbarhet. Det är ett underligt mål för arbetet. Jag vill avsluta med att jag inte anser att Karthago ska rivas men att dubbelspåret mellan och ska byggas. Jag står självklart bakom alla reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 2. 100 (): betänkande 8 är ett motionsbetänkande där rättsliga förhållanden mellan barn och föräldrar behandlas. Det finns 30 motionsyrkanden som har gett upphov till 12 reservationer, och jag yrkar avslag på alla reservationer. I stället yrkar jag bifall till utskottets förslag i alla delar. En stor del av frågeställningarna och motionerna handlar om behandlingen av barn och barns förhållanden vid föräldrars skilsmässa. Att skydda den svagaste parten är ledord i all lagstiftning. Och det torde inte vara någon som ifrågasätter att barn vid en skilsmässa verkligen är den svagaste parten. Att det som är bäst för barnet ska vara utgångspunkten i lagstiftningen är självklart för oss alla. Men att det är svårt att stifta lag på detta område visar det faktum att dessa lagar har varit relativt kortlivade. Vi försöker ständigt göra det som vi tror är förbättringar. Då är det lite sorgligt och mycket vemodigt att ta del av Rädda Barnens gjorda undersökning I skilda världar. Där redovisas vilka genomgripande spår som en skilsmässa kan ge upphov till hos barn och ungdomar. Man talar med väldigt tydliga förtecken om att umgänget med föräldrarna påverkas negativt. Barnen och ungdomarna får sömnsvårigheter, koncentrationssvårigheter och huvudvärk. Skilsmässan förknippas med mycket stark sorg. Och barn tycker att de inte fick stöd av någon. De tycker att det är tufft att få styvföräldrar. Och de tycker att det är ännu tuffare att få styvsyskon. Många barn och ungdomar redovisade att de inte hade någon att tala med, någon som frågade: Hur har du det? Hur mår du? Där, menar jag, har vi i vuxenvärlden ett ansvar inte bara som lagstiftare utan också som medmänniskor, ett ansvar som vi antagligen jag får väl tala för mig i alla fall inte har tagit i tillräcklig omfattning. Där borde vi vuxna vara en resurs för barn som, kan man gott säga, genomlider en skilsmässa. Alla känner vi säkert barn och ungdomar som bär på tunga funderingar som de skulle må bra av att få dela med sig av med en vuxen. Att få styvsyskon och styvföräldrar är för många barn det värsta med en skilsmässa. av barnen i nämnda undersökning hade goda erfarenheter av styvsyskon och styvföräldrar. I är det inte få äktenskap som slutar med skilsmässa enligt den senaste statistiken, , . Det genomsnittliga äktenskapet i vårt land varade . Det rör sig alltså i sammanhanget om åtskilliga barn och ungdomar . Siffran för ligger över den genomsnittliga europeiska siffran när det gäller antalet skilsmässor. Men när det gäller antalet år ligger vi ungefär i mitten sett till länder. Den senaste lagstiftningen på det här området trädde i kraft för mindre än . Därför menar vi att det är i kortaste laget att göra en utvärdering. Men alldeles självklart kommer lagen att följas upp inom vad man brukar kalla för rimlig tid. Dessutom har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att sammanställa kunskapsläget när det gäller hur riskbedömningar ska göras när en socialnämnd utreder frågor om vårdnad, boende och umgänge. ska också redovisa hur metoder inom området ska utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Ytterligare en utredare ska analysera vilka nackdelar som kan uppkomma för barn vid gemensam vårdnad när föräldrar inte kan komma överens. Den utredningen ska vara färdig . I ett antal motioner och reservationer slår man, menar jag, in öppna dörrar. Utredningar är tillsatta en del är slutförda och regeringen bereder ärendena på vanligt sätt. Det är få ärenden som vi debatterar här i kammaren som vi är så överens som om när det gäller den här delen av familjepolitiken. Vi har alla, vilket nästan har blivit slagord, barnets bästa för ögonen. Det är bra slagord så ska det vara! Jag är övertygad om att vi kommer att se fram emot flera förslag och flera beslut som förbättrar situationen för barn och ungdomar i denna utsatta situation. Jag yrkar, som sagt, bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 101 (): De allra flesta föräldrar vill sina barns bästa och gör allt som står i deras makt för att barnen ska få vad de behöver för att ha en trygg och säker uppväxt. Att det i de allra flesta fall också är det bästa för barnen att ha en god och nära kontakt med båda föräldrarna råder det ingen tvekan om. Tyvärr är det inte alla barn och föräldrar som lever upp till detta. Det som kan hända vid uppslitande vårdnadstvister är att barnen får bli verktyg i det krig som föräldrarna för. Barnen får bli budbärare mellan föräldrarna. får de till och med välja bort den ena föräldern. På en skola på den plats som jag kommer från ställde skolsköterskan frågan: Vad är det som ni är allra mest rädda för? Frågan ställdes till en klass på mellanstadiet. 20 av 24 elever svarade att de var allra mest rädda just för att föräldrarna skulle skiljas. Exakt samma svarade de barn det här var när kriget i det pågick som mest som hade varit utsatta för krig. En bra regel i det här sammanhanget är att föräldrarna ska sätta sina barns behov före sina egna. kan föräldrarna behöva stöd och hjälp. är då det verktyg som finns och som är bra. De kan ge stöd i form av familjesamtal. är det dock så beskaffat att det är mycket ojämnt i landet. Man ska ha tur för att få det man behöver om man vid en skilsmässa hamnar i en vårdnadstvist. har även i uppdrag att se till att barnet får möjlighet att regelbundet ha umgänge med mor- och farföräldrar eller med annan barnet närstående person. Att detta sker är väldigt viktigt för att barnet ska få möjlighet att växa upp i ett sammanhang. Det är inte så länge sedan detta över huvud taget inte var möjligt; det fanns inte med. Barnets rätt till båda föräldrarna får inte, som föregående talare här sagt, innebära att barnet måste leva och umgås med en förälder under alla förhållanden som det var enligt den kortlivade lag som fanns . För de flesta var det lika självklart att båda ska ha rätt till delad vårdnad som att solen går upp. Men för dem som det inte var bra för blev det rent katastrofala följder, så vi är väldigt glada över att det nu är borta. När det gäller hot och våld på barnet och inom familjen bör umgängesrätten särskilt prövas. En överflyttning av vårdnaden kan till och med bli aktuell. Inget barn ska behöva bli utsatt för våld, hot eller annan kränkande behandling. Med den senaste ändringen i vårdnadsreglerna markerar lagtexten ytterligare den betydelse som risken att ett barn far illa måste få vid beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. Det är en mycket bra och välkommen ändring. och jag ser med tillfredsställelse på att i sitt regleringsbrev för det här budgetåret har fått i uppdrag att sammanställa kunskapsläget i fråga om hur riskbedömningar ska göras när socialnämnden utreder frågor om vårdnad, boende och umgänge samt att redovisa hur metoder inom området kan utvecklas. Just metoder ser jag som särskilt viktigt, för det här är ett styrmedel för att kunna få en god kvalitet och en likvärdig bedömning. Det uppdraget ska redovisas . Det som är viktigt när det gäller alla frågor som rör barn och umgänge är att man särskilt prövar varje enskilt fall. Det farliga med lagstiftningen i sådana här ärenden är ju när det blir en total sanning: Det här är sant Det går inte att generalisera i de här frågorna. Det som är helt fel för den ena kan vara helt rätt för den andra. Jag tycker att det finns en viss poäng i att samla all lagstiftning som rör barn i en särskild barnbalk där barnets rätt sätts främst. är ofta starkare och får företräde framför barnets rätt. Införandet av en barnbalk skulle också ligga i linje med FN:s konvention om barns rättigheter. Slutligen yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 102 (): I detta betänkande, liksom i övriga motionsbetänkanden, behandlas ganska många olika ärenden. När man ska bestämma sig för att gå upp och hålla ett anförande får man självfallet välja ut några saker. Då väljer man naturligtvis sådant som ligger en varmast om hjärtat. Jag vill därför börja med frågan om juridiskt biträde för barn. Den frågan för att ge lite historik kom upp här i , och tillsattes en utredning som kom med det betänkande som jag här visar upp. Det innehöll en färdig lagtext för att kunna förordna juridiskt biträde åt barn om synnerliga skäl fanns för att göra detta vid vårdnads- och umgängesrättstvister. Betänkandet blev liggande hos departementet. avslog dåvarande riksdags majoritet motioner om lagstiftning. hände samma sak. ville Socialdemokraterna avslå igen, men då hade tålamodet uppenbarligen tagit slut hos och , vilket var mycket glädjande. Båda partierna har ju varit med på denna fråga ganska länge, och de ställde då upp tillsammans med oss i de borgerliga partierna. Vi fick till stånd ett tillkännagivande med lydelsen att det ska finnas ett eget juridiskt biträde i alla mål om vårdnad, boende och umgänge. Det känns lite egendomligt även om LiseLotte och är i stort sett nya här i att höra att vi nu borde göra ett nytt tillkännagivande efter det förra tillkännagivandet, när ni uppenbarligen inte lyckades få den tidigare regeringen att göra någonting . Det fanns ju uppenbarligen möjligheter till det för er med det nära samarbete som ni hade under den tiden. Ni kan vara övertygade om att vi som sitter i civilutskottet för de borgerliga partierna har ett nära samarbete med . Vi diskuterar de här frågorna och kommer att fortsätta att driva frågan om att få fram ett juridiskt biträde så hårt som det bara är möjligt. Dock finns det prioriteringsproblem som ni säkert känner till väl allihop. Om ni inte gör det kan ni studera dagens skrivelse nr 75 och se hur mycket som ligger hos . Den socialdemokratiska regeringen lämnade faktiskt efter sig en ansenlig mängd. Det kan vi inte städa upp eller , utan det kommer att ta lite tid. Frågan om juridiskt biträde åt barn är dock högprioriterad, och den försöker vi att göra så mycket som vi kan med. Jag vill också säga några ord om problematiken kring gemensam vårdnad och hälso- och sjukvård för barn. En utredning kommer att bli färdig , och det ser vi fram emot mycket. Vi hoppas att vi ska kunna göra några snabba ställningstaganden, för det är oerhört angeläget att komma till rätta med denna problematik så att inga barn på något vis går miste om hälso- eller sjukvård på grund av att föräldrarna är oense. Jag tänkte nu ägna åt en fråga som jag har ägnat mig åt ganska mycket under föregående mandatperiod, nämligen skuldsatta barn. Vi fick under förra mandatperioden mycket tidigt klart för oss att det finns ett antal olika skulder som drabbar barn. Det är inte bara så kallade fordonsrelaterade skulder där man registrerar barnen som ägare till fordon, utan det handlar också om skatter och avgifter för att man använder barnen för att sälja aktier eller fonder utan att betala reavinsten. Det finns böter som drabbar barn, och det finns skadestånd och konsumtionsskulder av olika slag, till exempel telefoni, Internet, skolfoto och läkarbesök. Vi fick den socialdemokratiska regeringen att lägga fram förslag beträffande de fordonsrelaterade skulderna. Det var vi väldigt tillfredsställda med, även om problematiken för dem som redan fanns hos kronofogden inte blev löst. Det finns ju fortfarande ett antal barn som sitter rätt illa till. Vi fick och det var kanske det absolut viktigaste en anmälningsskyldighet för kronofogdemyndigheten till överförmyndarna. Jag tror att det är en av orsakerna till att skulderna på barn har gått ned ganska ordentligt. Men det finns problem kvar. Jag tror att många av er kommer ihåg när berättade om fallet med den 13-åriga flickan som besökte en läkarmottagning tillsammans med sin mamma som inte hade möjlighet att betala patientavgiften på . Flickan fick när hon fyllde krav från kronofogdemyndigheten på att betala patientavgiften. Då var det inte , utan det hade blivit strax med avgifter och räntor. Detta beror naturligtvis på att folk i allmänhet inte kan reglerna. Vi fick för någon vecka sedan läsa en artikel om att tusentals barn är registrerade hos kronofogden för obetalda skolfoton. Som jag har uppfattat situationen har det gått till så att fotoföretaget har skickat med barnen en beställningsblankett som en av föräldrarna har skrivit på. Sedan har fotona levererats, men betalningen har uteblivit. Blanketten kan mycket väl vara utformad så att föräldern inte har skrivit på som beställare av skolfotot utan har skrivit på ett godkännande av att barnet beställer skolfotot. Då skulle man juridiskt sett kunna komma fram till att barnet faktiskt är bundet att betala för skolfotot. Dock strider det mot en bestämmelse i , nämligen att förmyndare inte får ingå skuldförbindelser för barnens räkning utan Överförmyndarens samtycke. Men det här känner ju folk i allmänhet inte heller till. Om de hade känt till detta och hade bestridit kraven som ligger hos kronofogden tror jag inte att rättsmaskineriet hade dömt ut barnen som betalningsskyldiga. Skulle de göra det beror det på utformningen av beställningsblanketten. Det är synnerligen oetiskt om skolfotoföretaget har formulerat beställningsblanketten på detta vis, och det borde i varje fall skolledningarna se upp med så att de inte medverkar till detta. Den förälder som beställer skolfoto eller går med barnet till läkarmottagningen är naturligtvis den som ska betala inte barnet. Jag tycker att det är viktigt att försöka klarlägga denna situation. Jag har inte så stor förhoppning om att detta når ut till allmänheten, men jag har en förhoppning om att vi kommer att få ändra reglerna och göra mycket tydligare vilket ansvar föräldrarna har och i vilka situationer det över huvud taget är möjligt att skuldsätta barn. Avslutningsvis vill jag betona problematiken kring talerätten beträffande faderskap efter mannens död. I vissa situationer, beroende på hur faderskapet har blivit fastställt, kan den efterlevande makan eller arvingarna väcka talan. I andra situationer går det inte att göra det. Vi har en modern dna-teknik som även efter mannens död kan fastställa om faderskapet verkligen är rätt. Vi tycker att man bör få möjlighet att väcka talan i alla de situationer där man ifrågasätter faderskapet. Det är naturligtvis viktigt framför allt för barnet att faderskapet blir fastställt, men det har också med till exempel arvsrätt att göra. Vi arbetar vidare med , och vi hoppas att vi också ska kunna få in denna problematik i någon lämplig utredning och på det viset få möjlighet att säkerställa att faderskap faktiskt blir riktigt fastställda. 103 (): Vad vore livet utan barn, brukar jag säga. Barn och föräldrar heter det betänkande som vi diskuterar. Det handlar om väldigt många olika typer av motioner om allt från barns skuldsättning till talerätt i mål om umgänge. Det är inte så länge sedan vi hade den här typen av frågor uppe. Det var , då det var en annan majoritet i . diskuterar vi frågorna från det perspektiv vi har , och jag hoppas att vi äntligen ska kunna förstärka barnperspektivet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. är ca 50 000 barn med om en skilsmässa. Antalet ökar nu . För många vuxna kan det vara lite trivialt kanske, men en skilsmässa är aldrig en rolig händelse för någon. Det är alltid bekymmer med det, inte minst för barnen som oftast drabbas hårdast. Vi skiljer oss av någon anledning. Ofta vet barnen inte om den anledningen, utan i stället känner de kanske själva skuld till att föräldrarna skiljer sig. Det är en uppochnedvänd värld där våra behov tycks styra. Vi kristdemokrater har länge talat om det förebyggande arbetet i form av till exempel utveckling av familjecentraler, fungerande psykiatrisk vård, fungerande arbetsmarknad, bra barnomsorg, familjerådgivning och föräldrautbildning. Familjen måste också få det samhälleliga stöd som ibland är nödvändigt för att man ska kunna hålla ihop. Familjepolitiken bör ge gott stöd när föräldrar och familjer hamnar i kris, till exempel vid dödsfall, separationer eller skilsmässor. Politiken måste bidra till trygghet för barnen. Den kanske viktigaste aspekten vid skilsmässor där barn är inblandade rör vårdnaden av dem. Här kommer barnen ofta i kläm. De vuxna bråkar över deras huvuden om vad som är bäst för dem, men man lyssnar inte på barnen själva. Vuxna som inte kommer överens tar saken till domstol och skaffar sig vanligtvis juridiskt biträde, men barnen blir utan trots att saken angår dem lika mycket. Barn behandlas helt enkelt inte som eget rättssubjekt. gör en stor insats för våra barn. De utkom med en rapport, som vi redan har hört nämnas här, och har en webbsida för barn som har varit med om skilsmässor. Den har haft mellan 12 000 och 13 000 besökare sedan starten . Syftet med den är att barn som varit med om en skilsmässa lättare ska kunna komma i kontakt med vuxna och andra barn som lyssnar på dem och få det vuxenstöd som föräldrarna inte alltid förmår ge. erbjuder de här barnen stöd via mejl, samtal, telefon eller personliga besök och har också satt upp en referensgrupp för barn och föräldrar. De har samlat barns tankar och känslor i samband med skilsmässa för att bättre kunna bedriva sitt påverkansarbete. Slutsatserna från arbetet är att skilsmässa är minst lika mycket en livskris för barn som för föräldrarna och att många barn upplever att de inte får det stöd som de behöver. konstaterar slutligen att den uppsökande verksamheten är dålig på många håll. Man framhåller det som jag gärna vill lyfta fram här : Det behövs en genomgripande attitydförändring i samhället när det gäller effekterna av skilsmässa. Därför menar att familjerådgivningen bör inkludera barnen. Vi har påtalat den här attitydförändringen, och jag tror att den är på gång. När frågan om barns rättigheter i familjeprocesser var uppe i lagutskottet under förra mandatperioden avstyrktes yrkanden från bland annat min kollega om att barn skulle ha eget biträde i familjetvister, med hänvisning till pågående utredningsarbete inom . I en departementspromemoria har man föreslagit, som vi också hörde här, att skulle ratificera den europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter i syfte att stärka barns ställning vid familjerättstvister. äger frågan, men det görs mycket även på annat håll. Låt mig nämna till exempel det nationella centrum för barns rättigheter som socialminister invigde i . Detta centrum, som kommer att bli en del av , ska fungera just som en mötesplats mellan praktik och forskning kring barnets rättigheter. Det ska samla och sprida kunskap och hitta nya vägar till genomförande av i . med det här har regeringen tagit beslut om att ge Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av myndighetsstrukturen just för barnpolitiken, eftersom egna undersökningar har visat på brister i genomförandet av bland myndigheter, kommuner och landsting. Sammantaget tror jag därför att vi kommer att se en förstärkning av barns rättigheter i hela landet, och det känns väldigt tryggt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärende som slutdebatterats UbU6 Studiestöd Punkt 3 (Inkomstprövning vid beviljande av studiemedel [fribeloppet]) 1. utskottet 2. res. 2 (s, mp) Votering: 132 för utskottet 110 för res. 2 18 avstod 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 20 c, 17 fp, 20 kd För res. 2: 95 s, 15 mp Avstod: 17 v, 1 mp Frånvarande: 35 s, 22 m, 9 c, 11 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Punkt 4 (Studenter och de sociala trygghetssystemen) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 231 för utskottet 16 för res. 3 17 avstod 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 s, 78 m, 20 c, 18 fp, 20 kd För res. 3: 16 mp Avstod: 17 v Frånvarande: 35 s, 19 m, 9 c, 10 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Punkt 6 (Speciella villkor för studiemedel) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v) Votering: 137 för utskottet 111 för res. 5 16 avstod 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 78 m, 20 c, 18 fp, 20 kd För res. 5: 94 s, 17 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 35 s, 19 m, 9 c, 10 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU12 Statlig förvaltning Punkt 5 (HBT-frågor) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 225 för utskottet 34 för res. 2 4 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 s, 78 m, 19 c, 18 fp, 20 kd För res. 2: 1 s, 17 v, 16 mp Avstod: 3 s, 1 c Frånvarande: 36 s, 19 m, 9 c, 10 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU11 Socialförsäkringsförmåner till gravida Kammaren biföll utskottets förslag. UbU7 Förskolan 1 (Allmän förskola m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 151 för utskottet 111 för res. 1 1 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 20 c, 18 fp, 20 kd, 15 mp För res. 1: 94 s, 17 v Avstod: 1 mp Frånvarande: 36 s, 19 m, 9 c, 10 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Punkt 2 (Etableringsrätt i barnomsorgen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 151 för utskottet 113 för res. 2 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 20 c, 18 fp, 20 kd, 15 mp För res. 2:95 s, 17 v, 1 mp Frånvarande: 35 s, 19 m, 9 c, 10 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp