prot · GU09111 · 2007-05-23 00:00:00 — Banbrytande forskning har nämligen aldrig sitt ursprung i ett kollektivt grupparbete. Det är alltid enskilda forskares möjlighet att se komplexa sammanhang som har varit vägledande för unika, nya upptäckter. Ordet nya förklarar paradoxen. En upptäckare måste tänka okonventionellt, inte likriktat, och helt på tvärs mot gängse dogmer antagna av gruppen forskarkolleger. Historien visar gång på gång att det kollektiva tänket inte fungerar när större upptäckter görs. Jordmånen för politiskt stöd till forskaren kan därför inte vara satsningar på så kallade centers of excellence som strömlinjeformar upptäckarnas hjärnor. Centers of excellence kan däremot behövas i nästa fas av forskningen, när en verklig innovation kräver dokumentation och kritisk analys via stordriftsteknik i olika etablerade vetenskapsteoretiska modeller. En framgångsrik forskningspolitik måste därför ha åtminstone två helt skilda ansatser en som stöder alla individers egen strävan att bryta mark i okänt land och en annan som tar vara på dessa sköra frön till möjlig succé genom förädling i större processer med fler forskare, forskargrupper och en annan typ av riskkapital inblandat. Denna komplexitet av olika typer av incitament som krävs för detta passar mycket dåligt ihop med socialismens grundteser där kollektiva behov ständigt ställs framför den enskilda individens behov. Jag hävdar att endast den värdegrund som alliansen bygger på, som ser både unika individers och gruppers roller och behov i samhället parallellt, kan lyckas att politiskt skapa den närande mylla i vilken framtidens stora upptäckter gömmer sig. I detta anförande instämde (). 30 () replik: Jag tycker att det är väldigt bra att Finn här tar upp just vilka grunder forskningen vilar på och vilka förpliktelser dessa grunder för med sig. Jag kan inte annat än instämma också i anförandet, trots att jag inte har tryckt på knappen för detta. Jag vill ändå passa på att ställa en fråga till Finn . Vi vet att det finns en rad politiska förslag som är föga baserade på forskningsbaserad kunskap i vedertagen mening. Hur ska vi i detta parlament på ett bättre sätt kunna lyfta fram förslag och också förankra beslut i den kunskap som våra skattebetalare faktiskt har betalat för att vi ska nå fram till på våra lärosäten och institutioner av olika slag? 31 FINN () replik: Tack för frågan, ! Det är en mycket komplex fråga att svara på. Låt mig kortfattat säga så här: Jag tror i grunden att det som är omöjligt är att kommendera fram forskning med politiska medel för att nå unika, nya upptäckter. Det går faktiskt inte. Som jag sade i mitt anförande går det att skapa en grundmylla för detta. Denna grundmylla består i att man förlitar sig på de enskilda individerna och att man skapar den optimala förutsättningen för ett antal människor att kunna skapa någonting nytt. sade att tillfälligheter skapar nya upptäckter. Men tillvaratagandet av vetenskapliga tillfälligheter gynnas av den förberedda tänkaren. är det klart att som fick ett äpple i huvudet kunde dra den parallellen. Men att kommendera fram äpplen kastade i huvudet på folk ger oss ingen ny tyngdlag. Det är den fria forskningen som måste skapa de förutsättningarna. Därefter kan politiken gå in och understödja att upptäckter lyfts fram. Men att skapa dessa förutsättningar bygger mycket på att skapa individuella förutsättningar i ett gott samhälle. 32 () replik: Finn borde väl ändå kunna medge att forskarna i landet får sina förutsättningar genom medel via politiska beslut. Där behöver politikerna faktiskt serva dem. Men det finns också en annan väg att gå. Hur kan vi förankra våra beslut? Hur kan vi nå fram med idéer som faktiskt behövs och där ta vara på den kunskap som redan finns? 33 FINN () replik: har alldeles rätt. Vi har en summa forskningspengar jag skulle gärna se att den utökades men det gäller också vad vi satsar dem på. Satsar vi dem ensidigt på fas 2 och tror att vi kan kommendera fram forskning och tala om för forskarna vilka områden som ska beforskas, sätter vi inte en krona just på att göda möjligheten till att friska hjärnor hittar något nytt som varken vi politiker eller någon annan forskare skulle komma fram till. Vi bör alltså fördela resurserna någorlunda på det som kallas serendipitet tillfälligheter och forskningsutveckling. 34 (): har vi socialdemokrater gjort en medveten satsning på högskolan. Vi har utökat platserna, vi har byggt ut de regionala högskolorna, och vi har satsat på en breddad rekrytering. Vi har en bättre mångfald på högskolan än vi någonsin haft. av studenterna är , lika många har barn, och en fjärdedel har arbetarbakgrund. De sociala trygghetssystemen byggdes upp när studenten tillhörde en relativt liten grupp i samhället utan större behov av stöd. Fastän studenten har förändrats har inte trygghetssystemen anpassats efter dagens verklighet. Därför tillsatte den förra regeringen en utredning, Studerande och trygghetssystem, som var färdig . Utredningen kom fram till en rad slutsatser som bland annat har lett till extra bidrag för studenter med barn. Åldersgränsen för rätt till studiemedel höjdes från 50 till . Dessutom fanns ett förslag till en proposition för att sjukskrivning på deltid ska kunna kombineras med studier på deltid. Därför röstade vi emot en ny parlamentarisk utredning som beslutades under förra mandatperioden, detta i rädsla för att en ytterligare utredning skulle försena de förslag som behövs för att även studenter ska kunna känna trygghet under sin studietid. Jag undrar vad det är som inte finns i den utredning som kom 2003 som behövs. Här står det om bostadsbidrag. Det står om studiemedelssystemet och det står om situationen för studenter med barn. Det vi nu behöver är lösningar snarare än ytterligare problembeskrivningar. Många studenter får inte heller sin ekonomi att gå ihop. Många mår dåligt och är stressade. Alla har inte möjlighet att låna av sina föräldrar, och extraarbete kanske gör att man som student försummar sina studier. Vi vill också höja fribeloppet, eftersom vi anser att nivån är för låg, framför allt eftersom studiemedel inte utbetalas . Här är vi egentligen överens med den borgerliga regeringen. Men i stället för att lägga fram förslag till förbättringar, som man lovade i valrörelsen, gömmer man frågan i denna utredning. Jag lyssnade på en interpellationsdebatt här i går om denna fråga. Utbildningsminister har i tidigare debatt lovat att direktiven för den nya utredningen ska komma . Men med tanke på gårdagens debatt vet jag inte om det kommer några. Utbildningsministern kunde inte riktigt bestämma sig för om man skulle se över hela socialförsäkringssystemet eller bara de akuta problemen. Jag hoppas att utbildningsministern lyssnar på den här debatten, för jag tänkte ge några råd. Några förslag behöver nämligen inte en ytterligare utredning. Det handlar om höjning av studiemedel och fribeloppet, att studenter ska kunna vara sjukskrivna på deltid och studera på deltid och att göra det möjligt för studenter som inte jobbat upp en SGI att vara föräldralediga under sin studietid. Låt den parlamentariska utredningen i stället se över hela socialförsäkringssystemet så att studenterna får ett heltäckande trygghetssystem. Vi socialdemokrater tycker att det här är viktigt, men vi efterlyser mer handling från den moderatledda regeringen. I detta anförande instämde , , och (alla s). 35 () replik: Jag delar naturligtvis mycket av synen på den bild som lyfter fram, att studenternas situation har förändrats. Det är mycket som har skett om man tittar årtionden tillbaka under historien. Så är det naturligtvis. Sedan tycker jag att det är intressant hur snabbt det går att bli oppositionspolitiker. Man beskriver en situation som har varit bra, och helt plötsligt efter ett maktövertagande hopar sig problemen och ingenting fungerar. Jag ska hålla mig kort för att spara tid. Jag vill bara ställa en fråga till . Om alla de här problemen beskrivs, om alla problemen är formulerade och om alla lösningarna finns, varför genomfördes de då inte när parti styrde det här landet? 36 () replik: Väldigt mycket har ändå genomförts. Vi höjde studiemedlen med . Vi har också sett till att studiebidragen är pensionsgrundande. Vi har dessutom sett till att de betalas ut . Vi har, som jag också sade tidigare, höjt lånetrappan från 50 till . Flera får möjlighet att studera. Vi hade en proposition om att man skulle ha möjlighet att studera på deltid och vara sjukskriven på deltid. Vi har också sett till att höja pengen för dem som är föräldralediga men inte har jobbat upp en SGI. Det är väldigt mycket som har hänt. Men det jag tycker och undrar över är att man lovade så väldigt mycket från allianspartierna i valrörelsen. Men ingenting händer. 37 () replik: Det är väl ett utmärkt tillfälle att i så fall börja med det man är överens om. Jag är till exempel jätteglad över att Socialdemokraterna äntligen håller med oss vad gäller problematiken om fribeloppet och att det nu finns en överensstämmelse om att vi måste höja detta så att man kan tjäna lite mer pengar. Det är jättebra. Den studiesociala utredning som lyfter fram och pekar på beskrev ju alla problemen, men den visar inte alla lösningarna. Där har vi fortfarande en bit att gå. Det är viktigt att vi gör det så att det blir rätt när vi beslutar om detta. 38 () replik: Men om vi är överens i den här frågan hoppas jag att vi snart ser ett förslag här i på att vi ska höja fribeloppet. Om vi har problem är det faktiskt upp till den moderatledda regeringen att nu göra någonting. Det är faktiskt ni som sitter i regeringsposition. Det är vi som är i opposition. Då tycker jag att det ska hända saker. 39 (): En individ som bestämmer sig för att börja studera gör en stor investering i sin framtid. Han eller hon gör också en uppoffring, lånar pengar och lever på lägre inkomst än vad de jämnåriga gör. En sådan student har, oavsett ålder, rätt att förvänta sig hög kvalitet i undervisningen. När man talar med studenter blir bilden av våra högskolor och universitet skiftande. Mycket är bra, men mycket brister. kom Studentspegeln ut. Där görs en enkät med studenter. Det är mycket intressanta siffror. av studenterna anser inte att studierna behöver vara heltidsstudier. Man kan ägna mycket tid åt annat. Å ena sidan tycker av studenterna att det är för låga krav i utbildningen, å andra sidan tycker att de har bristande förkunskaper. Många är nöjda, men tycker till exempel hälften att de får för lite lärarstöd. Det som tonar fram är en bild av en utbyggnad av högskolan, som den gamla regeringen har gjort, som har varit klart underfinansierad. Man har visat siffror, ska gå på högskolan, men man har inte tänkt på vilken kvalitet som de studenterna ska mötas av. Därför ser vi också många avhopp i utbildningarna. Det är dags att vända den här utvecklingen. Jag tycker att det är roligt att den nya alliansregeringen visar en annan ideologi i utbildningspolitiken. Kvalitet lyfts fram, kvantitet är mindre viktigt. Vi kan se ett antal konkreta förändringar som har börjat . Redan detta år höjs resurserna per student i ett första steg med ca 130 miljoner till särskilt humanister och samhällsvetare, som har varit väldigt eftersatta. Vi jobbar vidare. Regeringen har ett tydligt uttalat mål att nu när vi har färre sökande till universiteten ska resurserna per student höjas. Utredning görs om ett nytt resurssystem där man inte automatiskt ska få mer pengar ju fler man godkänner, för det hotar kvaliteten. Ett uppdrag ges till bland annat lärarhögskolorna att förbättra examina, inte bara ha grupptentor och hemtentor utan riktiga tentor. Dessutom går ett tydligt budskap till gymnasieskolan att förkunskaper behövs. Gymnasisterna som börjar ska veta att man inte kan komma in på högskolan om man inte är godkänd i svenska, engelska och matte. De ska veta att de får extra meritpoäng för studier i språk och matte, så att taktikval av lätta kurser i gymnasieskolan förändras. Vi ser alltså en tydlig förändring. Jag tycker att det är roligt att vara med i det. Jag hoppas att oppositionen också vill vara med och arbeta för höjd kvalitet i framtidens högskolor och universitet. I detta anförande instämde () och (). 40 () replik: Jag noterar att talar om en ny ideologi från den nya regeringens sida men inte särskilt mycket om de nya pengarna. Jag noterade i valrörelsen att sade att man skulle satsa på att höja studiemedlen för studenterna. Man lovade att satsa 1 miljard extra på kvalitet på högskolorna. Vi har inte sett att någonting av detta har kommit från den nya regeringen. Jag tycker att vi kan vara överens om att det behövs kvalitetssatsningar. Också den tidigare regeringen gjorde kvalitetssatsningar på högre utbildning riktade till just humsam-området. Men den stora, tydliga förändringen undrar jag verkligen om möter när han är ute på högskolorna. När jag besöker högskolor får jag höra att man inte känner av några stora, nya kvalitetspengar som ökar kvaliteten i den högre utbildningen. Man undrar vart alliansregeringens löften innan valet egentligen tog vägen. Jag tycker också att det är ganska tragiskt att höra att man nu tänker offra en ungdomsgeneration som inte kommer att få samma möjlighet att studera vidare på högskolorna. Det är tråkigt, tycker jag, att en liberal tar till orda på det sättet. 41 () replik: Som vet har sökandetrycket på högskolan minskat. Vi talade om att minska antalet studieplatser, men faktum är att det är färre som söker än någon hade tänkt sig för . Däremot ökar behovet av yrkesinriktade eftergymnasiala utbildningar, liksom yrkesutbildningar över huvud taget. Det är fel att säga att vi inte ser en förändring i resurstilldelningen till högskolan. Det första steget togs efter det att den nya regeringen hade tillträtt och lade fram en budget med förslag till riktad höjning till humanister och samhällsvetare. Det finns en utredning som ska lägga fram bättre förslag till resursfördelningssystem så att systemen blir tryggare för högskolorna med större möjlighet att anpassa sig till förändringar. Vi har en uttalad vilja, som vi säkert kommer att få se slå igenom i höstens budget, från utbildningsministern att höja prislappen per student. Visst sker det förändringar, . Inriktningen är klar. 42 () replik: Jag kan konstatera att många av de förändringar du talar om gäller ett nytt resursfördelningssystem. Den utredningen tillsatte den förra regeringen. Vi är helt överens i kammaren om att vi behöver ett nytt resursfördelningssystem. Men den stora kvalitetssatsningen på högre utbildning väntar många högskolor fortfarande på. lovade en miljardsatsning på högre utbildning, och den har inte kommit. Det enda som har kommit är en liten kvalitetssatsning på humsam-området, som är exakt lika stor som den vi socialdemokrater har föreslagit i vår budget. Det är inga extra pengar. 43 () replik: Det tar tid att vända en skuta som har kommit på fel kurs. Enligt beräkningar har värdet på pengarna per student urholkats med under socialdemokratisk regering. Vi har på sju tagit de första viktiga stegen mot att betona kvalitet i stället för kvantitet. Till exempel har lärarhögskolorna ett uppdrag att redovisa förbättrad examination, så att inte en fjärdedel egentligen borde vara underkända som utvärdering visade. 44 (): var jag på promotion och professorsinstallation vid . Där förärades bland annat ortens son , koncernchef vid , och professor från med var sitt hedersdoktorat. fick det för sitt arbete med forskning och utveckling inom ramen för att förändra försvarsindustrins möjligheter att försvara gränser till att försvara flöden. Det handlar om IT-kommunikation och andra saker. Professor fick det för sitt oerhörda arbete inom utvecklandet av nanotekniken så att förhoppningsvis den energi som går åt till elektricitet över världen kan halveras. Vad handlar det här om? Jo, det handlar om forskning och det handlar om forskning och utveckling. Jag menar att har kommit långt inte bara när det gäller grundforskningen, man har också kommit långt när det gäller synen på forskning. Detta sker trots att den socialdemokratiska regeringen har missgynnat när det gäller medelstilldelningen av fakultetsanslag. är tiden inne att i en kommande forskningsproposition få se helheten, sammanhangen och förutsättningarna som ger möjligheter att ta vara på den potential av kunskap som finns i vårt land. Jag menar att de gränser som den socialdemokratiska regeringen har satt upp för medelstilldelningen är djupt orättvisa, och de begränsar möjligheten att utnyttja potentialen. Jag var på och studerade hur man arbetade där med rymdforskning. En fråga som bland annat diskuterades var finansieringen och hur de svenska forskarna ska få möjlighet att söka pengar till det sjunde ramprogrammet. Jo, de får inte pengar från till den egna insatsen. Detta är misstag som har gjorts rättare sagt en missriktning av den socialdemokratiska regeringen. håller vi på att lägga om kursen. Jag ser med förhoppning fram emot hur vår forskningsminister i en kommande proposition ska rikta in sig på att också hantera dessa problem så att vårt land framöver kommer att få en framstående ställning i forskningen och framför allt ta vara på den potential som finns i vårt land. Utförsäljning av delar av och 45 (): Jag tänkte byta ämne och prata om statens utförsäljning av våra samlade tillgångar. Utförsäljningen av de statliga företagen är ingen bra affär för samhället. Det visar Teliaaffären mycket tydligt. Rabatten till köparna blev kraftig. Hela 1,7 miljarder gavs i rabatt till dem som köpte av staten. Men är ändå påtagligt nöjd, trots rabatten på 1,7 miljarder. Han viftar bort all kritik från oss socialdemokrater. Utförsäljningen var illa tänkt, illa förberedd och illa genomförd. Det finns många viktiga frågor om Telias kopparnät, och det finns frågor om konkurrensen på bolånemarknaden när säljs ut. Regeringen har inte heller kunnat visa att utförsäljningen har gett plus i statskassan. Ändå väljer att dra på sig ideologiska skygglappar och gå till attack. Men argumenten övertygar inte. Avbetalningarna på statsskulden blir betydligt mindre än de årliga utdelningarna från bolagen. Värdet på de statliga bolagen har närmast fördubblats , men framtida värdeökningar saknas i regeringens bedömningar. De långsiktiga statsfinansiella följderna har inte utretts, och inte några som helst analyser av utförsäljningens konsekvenser har redovisats. Det är ett värde om 250 miljarder som står på säljlistan. Om man gör samma misstag som med utförsäljningen av Sonera handlar det om att staten och samhället går miste om 2025 miljarder. Men det är inte nog med det. har man utsett en ensamutredare för att utreda försäljning och privatisering av och produktion. Detta är mycket oroväckande. Det är inte färre entreprenörer som behövs på entreprenadmarknaden utan fler. Risken är påtaglig att det blir ett stort entreprenadföretag som köper upp eller , och så får vi ännu sämre konkurrens på området. Kostnadsökningarna har varit uppe i . Här behöver vi mer konkurrens, inte mindre. utför produktion efter anbudsingivning till , precis som , , NCC eller andra entreprenörer. Det finns 2 350 anställda, och man är en viktig faktor för att hålla ned kostnadsutvecklingen på infrastruktursatsningar. Trots detta säger den borgerliga regeringen att detta ska privatiseras och säljas ut till någon annan. Det är anmärkningsvärt och oroväckande. I detta anförande instämde , , , och (alla s). 46 () replik: Den fråga som tar upp gäller vad staten ska göra. Jag menar att staten ska vara en myndighet. De saker som staten inte behöver göra är att bedriva arbete med asfaltsanläggningar. borde betänka att det är viktigt att myndighetsfunktionen skiljs från utföranderollen. Så har ni gjort på andra ställen. Om tycker att detta är fel, varför föreslår ni inte att ska bedriva all flygtrafik i ? ska väl bedriva all rederiverksamhet i ? Det vore logiskt och konsekvent. 47 () replik: Varken eller , , bygger varenda meter väg eller järnväg i detta land. Vad är likheten med eller ? Jag säger att det är viktigt att finns kvar eftersom det finns mycket kompetens som kan granska de anbud som kommer in till staten i form av . NCC, eller någon annan entreprenör kan höja priserna. Det är inte mindre konkurrens vi behöver på detta område utan mer. Jag sade att kostnadsökningen har varit . Det beror väl inte på att vi har för mycket konkurrens, . Om det här nu skulle säljas till någon av dessa entreprenörer, får vi mer konkurrens? Det är min fråga till dig. 48 () replik: Jag tycker också att vi ska ha mer konkurrens, men jag kan inte förstå hur det skulle bli mindre konkurrens om de här företagen blev privata. Det har jag ingen förståelse alls för. För mig är det allra viktigaste att man tydligt särskiljer vad som är myndighetsutövning och vad som är annan sorts verksamhet, att lägga asfalt i till exempel. Jag förstår inte varför , med logik, inte skulle äga en massa flygplan i . 49 () replik: Det är inte så att det är eller eller någon annan som kan köpa upp eller produktion. Det är klart de stora byggentreprenörer som redan finns. Blev det då mer konkurrens? Nej, det blev mindre konkurrens. Det är den vi vill slå vakt om, plus att vi har insynen och kompetensen som vet vad en meter motorväg eller en meter järnväg ska kosta. Den försvinner, och det är allvarligt. Men med tanke på den hushållning som den gamla regeringen hade 19911994 blir det inte bättre . 50 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed var den allmänna debattimmen avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den 28 maj8 juli. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:534 Till Interpellation 2006/07:534 Hot mot de vuxnas lärande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna en debattdag som passar mig på grund av redan inbokade åtaganden. Till Interpellation 2006/07:540 Den byråkratiska miljöprövningen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att miljöministern kommer att vara på informationskonselj samt på redan tidigare bokat externt engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM80 Rapport om tillämpningen av direktiv /34/EG (Procedurer mot handelshinder) KOM(2007)125 till näringsutskottet /07:FPM81 Vägledande program om kärnenergi den nukleära delen av Energi-paketet KOM(2006)844 till försvarsutskottet /07:FPM82 Meddelande om halvtidsöversyn av den europeiska bioteknikstrategin KOM(2007)175 till näringsutskottet 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2007)226 till finansutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:KU18, KU19 och KU21 betänkanden /07:TU15 och TU12 utlåtande /07:TU14 betänkanden /07:NU11 och NU14 betänkande 2006/07:SkU17 8 § Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte 25 år Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU10 Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte (prop. 2006/07:84). 51 (): Regeringen skriver att propositionens syfte är att underlätta för yngre att komma in på arbetsmarknaden. Därför föreslår regeringen att besluta om att halvera alla sociala avgifter, förutom ålderspensionsavgiften, för personer bosatta i som har fyllt 18 men inte . Men innan jag går vidare vill jag säga några ord generellt om regeringens arbetsmarknadspolitik för ungdomar. Allt tyder nämligen på att den kraftigt ändrade inriktning som regeringen har i arbetsmarknadspolitiken får förödande konsekvenser för dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden.