prot · GU0960 · 2007-02-14 00:00:00 — Regeringen bör ta större ansvar internationellt och verka för internationella icke-våldsliga åtgärder för att skapa fred. Detta ska ske genom att vi inte bara uppmanar andra länder eller genom att vi är drivande i FN och EU, utan genom att vi föregår med gott exempel och själva skapar internationella icke-våldsliga åtgärder. Regeringen bör också kraftigt kritisera Bushadministrationens agerande i andra länder och uppmana till att den löser konflikter med dialog, så som den har gjort i . 124 (): Alliansens representanter har talat rätt mycket om att de vill att ska vara en del av EU:s kärna. De har talat om att man ska arbeta aktivt. Men när det gäller den konkreta handlingen har det inte blivit så värst mycket, framför allt inte i de stora frågorna. Det exempel som nämns oftast och med högst röstvolym är att man talar om att man deltar oftare på EU:s ministerrådsmöten än den föregående regeringen gjorde. Jag vet inte om det är ett bra mått på politisk aktivitet att man oftare i egen hög person flyger till ministerrådets möten. Jag tror inte att politisk aktivitet enbart kan mätas i den mängd koldioxid man släpper ut för att åka på möten. Om åker till för att sitta och hålla tyst om EU-konstitutionen kunde hon då inte ha skickat en statssekreterare i stället? Inom parentes sagt brukar jag inte försvara Socialdemokraterna. Men det går att skicka statssekreterare på de här mötena. Det var det Socialdemokraterna gjorde när de tyckte att det verkade vara en rimlig prioritering. När nyhetens behag med allt Brysselresande som ministrarna nu ägnar sig åt har lagt sig lite så tror jag att de kommer att skicka statssekreterare i lite större utsträckning än vad de gör . Jag lovar i alla fall att inte kritisera dem för att deras intresse för EU-arbetet har minskat och för att de gör en bättre prioritering än de kanske gör . Men det är inte regeringens tystnad i som upprör och oroar mig. Det som är oroande är regeringens tystnad här i om de stora EU-frågorna. Jag var, som många andra ledamöter, i . Där talades det väldigt mycket om EU-konstitutionen. Det talades om förslag att sockra konstitutionen med lite tillägg det kallades treaty plus så att det lättare skulle få oss att svälja den. Den alternativa metoden för att få folk att svälja den lättare var att hugga bort bitar av den det kallades treaty minus. Man talade också om den mer vettiga modellen att utlysa ett nytt konvent och försöka skriva ihop en ny och bättre text än den som ligger på bordet. Här i däremot verkar regeringen agera som om den här debatten inte existerar. Regeringens åsikt är att det är bra, vi behöver inte göra något, det som ligger på bordet är bra och det ska antas utan ändringar. Man ignorerar den debatt om förs ute i . Det verkar som om regeringen inte har några åsikter. Den är tyst här också. är jag helt övertygad om att regeringen faktiskt har en åsikt. Jag misstänker i varje fall starkt att det finns flera ministrar som faktiskt tycker något om de här frågorna. Men utåt verkar regeringens inställning till EU-debatten vara att vi ska låtsas som om det inte förs någon diskussion och att svensk EU-debatt ska bestå av att åker runt i landet och säger att allt är bra. Men så är det inte. Det var en ledamot från som pratade om att vi behöver en ny folkomröstning om EMU därför att saker och ting har förändrats så otroligt mycket. Hon hänvisade till utvidgningen, som ju alla ändå kände till var på väg när folkomröstningen hölls. Hon hänvisade till att har gått med i , vilket är en stor förändring för , men i vårt perspektiv är det inte så stort. Hon hänvisade till att ministrarna nu oftare sitter tysta på ministerrådets möten därför att det är fler medlemmar. Saker och ting har förändrats, och de har förändrats tillräckligt mycket för att man ska ha en ny folkomröstning om EMU. Jag välkomnar en ny folkomröstning om EMU. Vi skulle vinna den också. Jag välkomnar en ny folkomröstning om EU-medlemskapet, och jag hoppas att vi skulle vinna den också. Om det nu är så oerhört stora förändringar som har skett i och med utvidgningen är den stora frågan: Borde inte de förändringarna kunna motivera att man tar en seriös diskussion om EU-konstitutionen som skrevs ihop innan utvidgningen? Det behövs en seriös diskussion där man börjar om på nytt. Det fördrag som finns kommer att falla en gång till. eller senare måste regeringen och alla vi andra ta den debatten. 125 (): och de andra länderna i Natostyrkan ISAF har att hantera en återuppväckt talibanrörelse, en blomstrande opiumhandel, djupt rotad korruption och en närmast totalförstörd infrastruktur. Fredsarbetet i går tydligt bakåt. har landet tagit över i stort sett hela världshandeln av heroin, och intäkterna går till de religiösa extremisterna, talibanerna, och de krigsherrar de åter lierar sig med. Kriget har också gått över till det civila samhället. Bland annat tvingades över 200 000 barn som gick i skola 2005 att sluta . Den som räknar med att inom de närmaste decennierna i få bevittna framväxten av en igenkännbar modern demokrati kapabel att tillhandahålla rättvisa och moderna bekvämligheter åt sitt folk lever i en förtrollad värld. I ljuset av detta planerar den att utöka den svenska truppen i internationell tjänst till 2 000 man där den största delen, enligt försvarsministern, ska skickas till . välkomnar att vi utökar trupper utomlands. Frågan är: Vart ska vi skicka de drygt 1 200 soldater som försvarsministern vill ha? Vi har en styrka på 833 soldater i utlandstjänst. Försvarsministern sade på i att fler svenskar har deltagit i Natoledda styrkor än i andra militära sammanhang. Försvarsministern antydde också att regeringen överväger att utöka just den svenska insatsen i de Natoledda operationerna i det allt våldsammare . är inte kvar, men det skulle vara intressant att höra om han gör samma överväganden som försvarsministern i den här frågan. Men huvudfrågan är var svenska trupper gör mest nytta. Vart vi ska sända de svenska trupperna är inte bara en solidaritetsfråga utan också en säkerhetsfråga. Det är självklart att vi i den rika världen ska vara ute och hjälpa till genom humanitära, ekonomiska och militära insatser om så behövs. Det sker bäst, vill jag säga, och säkrast inom FN:s ram. Skillnaden mellan en FN-mission och en Natoledd operation är att FN-missionen har ett tydligt mandat föreskrivet av . I har ett mycket stort inflytande. Frågor om uthållighet och färdriktning är inte lika tydliga som de skulle vara om det var en FN-ledd mission. Jag ställer frågan igen: Var gör svenska trupper mest nytta? Mitt svar på den frågan är i . insatser i och var mycket lyckade. Tyvärr tog vi hem dessa soldater lite för tidigt, enligt mitt förmenande, och 2006. Den svenska insatsen framöver ska i första hand riktas mot och vara en FN-ledd mission. Om vi ska skicka fler soldater till måste och Nato börja prioritera fred i stället för krig. En fråga som ligger väldigt nära detta är vapenexporten. Debatten om svensk vapenexport är het. har ökat sin vapenexport sedan startade . Svenska vapen dödar. hör till de länder som exporterar mest vapen i världen. har krävt att vapenexporten till de här krigförande och människorättskränkande länderna ska upphöra eftersom den legitimerar förtryck och försvårar demokratiutveckling. Vapenexporten borde överensstämma med utvecklingspolitiken. ska inte ge bistånd med ena handen och sälja vapen med den andra. Svensk lag säger att vapen inte bör säljas till krigförande länder eller till länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Det har dock skett , och kommer troligtvis att ske framöver, och detta oavsett om vi har en borgerlig regering eller en, som tidigare, socialdemokratisk. Den politiken ligger tyvärr fast. 126 (): gladdes vi med alla de människor i och som firade sitt inträde i den europeiska unionen. Uppmärksamheten och uppsluppenheten var, det ska erkännas, inte lika stor som vid den stora utvidgningen med tio nya medlemsstater i EU. Men det är inte desto mindre ytterligare en framgång för EU-tanken och enandet av . Fast jag vet ärligt talat inte om min och mångas glädje delas av alla i den här kammaren. Tycker till exempel miljöpartister och vänsterpartister att det är positivt att EU fortsätter att utvidgas? Med den senaste utvidgningen har bortåt 100 miljoner invånare som tidigare befann sig på den kommunistiska sidan av järnridån på bara ett och ett halvt decennium fullständigt reformerat sina länder och skapat sig en ny framtid. En kontinent som var sargad av konflikter och krig har ett samarbete som innebär att vi delar varandras problem och framgångar. Ännu finns dock inte ett som är helt och fritt. Utvidgningen måste fortsätta. Att hållbart lösa problemen på kan endast göras genom att tydligt och klart visa att dörren till EU står öppen. bör fortsätta att stödja dessa länders reform- och medlemskapsansträngningar. Förhoppningsvis kan vi hälsa också dessa länder välkomna in i EU. Tyvärr har dock en förfärande utvidgningströtthet börjat göra sig gällande i EU. För oss socialdemokrater är det viktigt att slå fast att utvidgningen av EU är den största framgång som skett på kontinent, och den måste fortsätta. framtida medlemskap är en mycket omdiskuterad fråga i många europeiska länder. För oss socialdemokrater har alltid inställningen varit att frågan inte är om kan bli medlem i EU utan när. Detta när avgörs av hur snabbt klarar att uppfylla de kriterier som ställs för ett medlemskap. Mordet på den turkisk-armeniske journalisten visar dock att fortfarande har en lång väg kvar. Dink var övertygad om EU-medlemskapets fördelar för yttrandefriheten, demokratin och minoriteternas rättigheter i . Mordet på är en viktig påminnelse för oss andra om att yttrandefriheten aldrig kan tas för given men också om den förändringskraft, den så kallade mjuka makt, som europeisk integration utgör. bör vara med och ta ansvar när framtidens EU formas. Det nuvarande förslaget till konstitutionellt fördrag lades fram efter en lång och öppen process i . Den socialdemokratiska regeringen i lyckades få in för viktiga politikområden i fördraget, till exempel sysselsättning, miljö och jämställdhet. Det tyska ordförandeskap som leder EU har återupplivat förhandlingarna om ett konstitutionellt fördrag ett nytt minifördrag utarbetat utan insyn mellan medlemsländernas kontaktpersoner i en snabb process som inte ger några positiva signaler om förankring och delaktighet. Det tidigare förslaget arbetades fram under stor öppenhet. Det genomgick en noggrann beredning i , och gav regeringen förhandlingspositioner i ett betänkande. Vi socialdemokrater menar att också i fortsättningen måste garanteras delaktighet och insyn i den här processen. Men vad är regeringens politik? Hur ser regeringen på de nya fördragsförhandlingar som pågår i små, slutna rum i ? Regeringen har upprepade gånger sedan den tillträdde pratat om att ska tillhöra EU:s kärna, men vilken kärna? Vad är det ska tycka och göra i EU? För att tala PR-konsultprosa är det hög tid för regeringen att ta sitt uttryck om EU:s kärna och ladda det med ett innehåll. är det nämligen tomt. EU är mer än enbart en marknad. Vi socialdemokrater vill öka politikens verkningskraft genom att satsa mer av EU:s gemensamma resurser på att främja den hållbara tillväxten, få fler i arbete och stärka EU:s sociala dimension samt miljöpolitiken. Vi socialdemokrater vill att jordbrukssubventionerna dramatiskt ska sänkas. Vi vill bevara i . Vi vill sätta stopp för flyttcirkus mellan och . Vart har regeringens initiativ på det området tagit vägen? 127 () replik: frågade vad tycker om utvidgningen. Vi kan svara väldigt tydligt och klart: Vi har inget emot en utvidgning. Det bestämmer staterna själva. föddes ju ur ett internationellt perspektiv och har mycket tydligt sagt att det vi vill ha är ett alleuropeiskt samarbete. Däremot är vi kritiska till EU, som du säkert känner till. Men svaret på din fråga är att vi välkomnar att länderna själva får avgöra om de ska delta i en union eller inte. Det ska inte vi göra, och det ska inte EU göra. 128 () replik: Det är ju generöst av , och möjligen också , att säga att de här staterna själva ska avgöra detta. Det är ju högst rimligt. Men var finns det rimliga i resten av ert resonemang? har jag visserligen förstått att det finns vissa åsiktsspänningar inom på denna punkt, men din kollega propagerade ju alldeles för en ny folkomröstning i inte bara om EMU-medlemskapet utan om själva EU-medlemskapet. Var finns logiken i att låta nya länder gå in i ett EU som ni miljöpartister vill att ska lämna? 129 () replik: tar upp två frågor här. Folkomröstningen är ju en fråga, men din fråga var vad vi tyckte om att andra länder ska få ingå i unionen. På den frågan är svaret kristallklart: Det får de länderna själva avgöra. Sedan kan man diskutera om vi ska ha en ny folkomröstning eller inte. Här är väl ungefär som Socialdemokraterna. Ni har väl också som är motståndare till EU inom ert parti och bland era väljare. Den här frågan har alltså sprängkraft i . är väl det land som har flest människor som är skeptiska till EU. Vi kommer att fortsätta att vara skeptiska. Så länge vi är med i EU kommer vi dock att handla konstruktivt, vara med på alla möten och göra vårt bästa för att få ett så bra EU och som möjligt. Det har ju folket bestämt. Sedan kan vi ändå önska att vi kunde få en ny folkomröstning, men dit är vägen säkert lång. 130 () replik: Det är glädjande att vill jobba för en bra utveckling av EU och i EU så länge nu är med. Det välkomnar jag. Men jag förstår fortfarande inte logiken i att vara öppen för att ta in nya medlemmar och säga att det är bra med utvidgning, som man säger att utvidgningen inte borde ha sträckt sig hit upp i norr och omfattat vårt land. Det vill vi ha en ny folkomröstning och ett nytt beslut om där vi från miljöpartistiskt perspektiv helst ser att vi får en majoritet för ett utträde. pratade om vikten av ett alleuropeiskt samarbete. I takt med att EU växer mer och mer närmar det sig ju detta alleuropeiska samarbete som jag tror att både jag och vill ha. Är lösningen att vi ska upplösa EU och bilda någonting nytt? Varför ska vi göra det? Jag förstår fortfarande inte logiken. 131 () replik: Det är egentligen inte särskilt svårt att förstå: Vi tycker att ska lämna EU, men vi har inget emot om andra länder vill gå med. Faktum är att vi jobbar konstruktivt och aktivt för att underlätta för andra länder att gå med, exempelvis och . är det väl inte aktuellt för ögonblicket de har tyvärr inte tillräckligt bra demokrati för att bli insläppta men vi jobbar för det. Jag skulle säga att alla partier i denna kammare, möjligtvis med undantag för som åtminstone har haft vissa reservationer vad gäller jordbruksstöd och sådana saker, har jobbat för utvidgningen. Det tycker jag att vi har gjort bra. Detta tycker jag att vi kan vara ganska ense om. Sedan gläds jag över den socialdemokratiska kritiken mot regeringens passivitet. Det lät nästan som om hade inspirerats av mitt inlägg precis innan. Det är bra! 132 () replik: Låt oss säga att era partikolleger i ett potentiellt ansökarland, ett av de länder som vi alla i den här kammaren tycker ska ha medlemskapsperspektiv på EU, eller att gröna företrädare i olika länder strax utanför EU hör av sig till dig, , och frågar: Tycker du att vi i vårt parti ska ställa upp på ett EU-medlemskap för vårt land? Vad blir då ditt råd till dina partivänner i de eventuella ansökarländerna? 133 () replik: Jag skulle säga åt dem att tänka själva. Det är inte min uppgift som svensk politiker att berätta för politiker från andra länder vad de ska tycka och tänka. Jag skulle berätta hur vi ser på frågorna, och om de bad mig om ett råd skulle jag försöka göra det bästa möjliga. Jag skulle inte göra som Socialdemokraterna, som åkte ned till och sade till de socialdemokratiska partikamraterna där nere att de hade fel. Det vore ohyfsat. Så gör vi inte i den gröna rörelsen. Sedan vill jag lyfta fram en sak till. Det är den konstitution som du hyllar så mycket. Inbegriper det att du hyllar att man går med på ett principiellt beslut att EU ska ha ett gemensamt försvar? Man går inte med på datum för den gemensamma EU-armén, men man går med på det i princip. Jag tror att det är en väldigt farlig princip man går med på om man säger ja till konstitutionen i det skick den är. Skulle du vilja att den förbättrades? 134 () replik: skulle säga till sina partikamrater i eventuella ansökarländer att tänka själva och berätta hur här i resonerar kring det svenska EU-medlemskapet. Man kan ju ana vad de gröna kamraterna i andra länder skulle kunna tänkas dra för slutsatser av det, om man nu skulle föra ett något mer logiskt resonemang än vad jag tycker att i gör när det gäller EU och EU-medlemskap. Sedan över till konstitutionen som hävdar att jag hyllar. Jag hyllar inte konstitutionen. Men jag ser att den är framförhandlad mellan oerhört många länder, att det är en skör planta som är byggd av många kompromisser. Jag tror inte att vi eller skulle kunna få ett bättre fördrag. Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:264 Till Interpellation 2006/07:264 Kvinnors möjlighet till a-kassa av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:269 Till Interpellation 2006/07:269 Barnpornografi av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellation 2006/07:270 Till Interpellation 2006/07:270 Rätten att skilja sig av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellation 2006/07:272 Till Interpellation 2006/07:272 Mångfald i statliga bolag och myndigheter av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:289 Till Interpellation 2006/07:289 Lönebidraget av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:293 Till Interpellation 2006/07:293 Ansvaret för arbetslivsforskningen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:296 Till Interpellation 2006/07:296 Krafttag mot utpressning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Till Interpellation 2006/07:297 Icke födda barns rättsskydd av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellation 2006/07:298 Till Interpellation 2006/07:298 Lagstiftning om kontroll av narkotika av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 3 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:48 till civilutskottet Motioner 2006/07:So6So9 till socialutskottet /07:MJ1 till miljö- och jordbruksutskottet /07:Ub6Ub10 till utbildningsutskottet EU-dokument KOM(2006)744 till civilutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:CU5CU7 betänkanden /07:SoU4 och SoU5 betänkande 2006/07:TU3 Anmäldes och bordlades Propositioner 2006/07:46 Personuppgiftsbehandling hos Försvarsmakten och 2006/07:49 Vissa regler om ränta i samband med återkrav 7 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2006/07:600 Återsändande av barn av () till statsrådet () 2006/07:601 Kompensation till handikapporganisationer och andra samhällsnyttiga organisationer av () till finansminister () 2006/07:602 Hälsotillståndet för vild fisk av () till jordbruksminister () 2006/07:603 Ökat småföretagande och konsumentintresset av () till näringsminister () 2006/07:605 Förenkling av fiskeriregler av () till jordbruksminister () 2006/07:606 Avvisning av ogifta kvinnor med barn till länder med sharialagstiftning av () till statsrådet () 2006/07:607 Höjning av studiemedel av () till utbildningsminister () 2006/07:608 Närståendeadoption av inseminationsbarn av () till justitieminister () 2006/07:609 Nedgrävning av elledningar i av () till statsrådet () 2006/07:610 Lån via sms av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:611 Kommunernas skyldigheter att ta emot ensamkommande flyktingbarn av () till statsrådet () 2006/07:612 EU-utvidgningen av () till statsrådet () 2006/07:613 Tillvaratagande av kompetensen hos invandrade akademiker av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:615 Demokratistrategi för av () till utrikesminister () 2006/07:616 Lärarexamen i ett genusperspektiv av () till utbildningsminister () 2006/07:617 Medlemskap för i WHO av () till utrikesminister () 2006/07:618 Checkar för hushållsnära tjänster av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:621 Undantag i Dublinförordningen av () till statsrådet () 2006/07:622 Besked om sjukpenning av () till statsrådet () 2006/07:623 Ändrade beteckningar på skatter av () till finansminister () 2006/07:624 Det politiska våldet i av () till utrikesminister () 2006/07:625 Kulturen och yttrandefriheten av () till justitieminister () 2006/07:626 Upprustning av Tvärleden av () till statsrådet () 2006/07:627 Översyn av verksamheten rörande asylmottagning av () till statsrådet () 2006/07:628 Konsumentperspektiv för fungerande konkurrens av () till integrations- och jämställdhetsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 14 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 87 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.