prot · GU0988 · 2007-04-11 00:00:00 — Där finns en lång och bred erfarenhet av just dialektforskning. Den skulle kunna snabba på utgivningen till nytta för såväl forskarsamhället som den breda allmänheten. Vi konstaterar i utskottets betänkande att man inte har tagit vår fina idé på allvar. Vi får väl som motionärer återkomma i detta ärende . För att använda ett blekingskt ord bör det bli i uga 40. 105 () replik: anförande handlade om en dialekter. Jag vill ställa en fråga eftersom han också är centerpartist. Det handlar om vad han och tycker om Svensk Biblioteksförenings utspel om en utredning som går ut på att göra en samlad biblioteksstrategi inför 2000-talet. Är det något som skulle kunna verka för, eftersom han har sitt eget parti med i regeringen? 106 () replik: Min avsikt var inte att svara för och regeringen när det gäller sådana frågor, utan jag har främst kommit hit för att prata för min motion om dialekter. Jag är alldeles säker på att mina kolleger i alliansen kan besvara den frågan. har tillfälle att begära ytterligare talartid. Jag får hänvisa till dem. Jag har lämnat mycket av kulturen för att bevaka de sociala frågorna och erkänner min inkompetens på en del av de andra områden som behandlas i detta betänkande. 107 () replik: Jag noterar i alla fall att inte är negativt inställd till en sådan utredning. Jag hoppas att han kommer att arbeta för detta med sina allianspartirepresentanter. 108 (fp): I begynnelsen var Ordet. Så jag i mitt tidigare yrke har uttalat dessa ord ur ! I begynnelsen var ordet, och det är ordet som vi har att diskutera, debattera och på olika sätt lyfta fram. Jag gläds åt detta i kammaren. Ord kan befria och upprätta en människa. Ord kan förmedla hopp och tillförsikt, men ord kan också tillintetgöra och förminska en människa och ta ifrån honom eller henne livsmöjligheter och chanser. Ord kan markera avstånd och utanförskap. I är samhällsklyftorna stora. Språket har kommit att bli en viktig markör för vem man är, hur man lever och var man bor. Det finns många unga människor som bestjäls på det svenska språkets rikedom med dess mångfald av nyanser och uttryckssätt. Jag menar att det är ett svek mot alla dem som ska försöka uttrycka sina tankar, känslor och idéer och göra sig förstådda i vår mycket komplexa verklighet. Ett väl utvecklat språk får inte vara en klassmarkör för den övre medelklassen. Vi måste vinna varje ung människas insikt om att orden kan befria och upprätta och frigöra en människas känslor och kreativitet. Den som äger ett språk är både rik och trygg. Han eller hon kan utan svårighet uttrycka sina känslor, debattera och argumentera för sin sak och ta plats på samhällets alla estrader, kulturella, politiska och sociala. En oändligt viktig uppgift för samhället är att ge varje barn tillgång till ett levande språk, ett språk att tala, skriva och kommunicera på och tiga på för den delen! ett språk som ger verktyg för drömmar, som bär ända in i drömmens land. Det språket är modersmålet. Jag är stolt över att vår regering nu kommer att säkerställa att svenska språket en gång för alla blir lagskyddat. En utredningsman är utsedd och har kommit i gång med sitt arbete. Det kommer att redovisas , varefter kan fatta det beslut som vi skulle ha fattat , men som då tyvärr slarvades bort genom en oförsiktig hantering. Svenskämnet måste få bli skolans viktigaste ämne. Känslan för och förankringen i det egna språket är grundläggande för all annan inlärning och för en människas inre utveckling, mognad och personlig växt. Människan behöver sitt språk för att reflektera över sin egen roll i samhället och sina egna villkor. Därför måste detta språk erbjudas och räckas alla utan åtskillnad. Detta är skolans uppgift. Ändå är det en kulturpolitisk fråga av stor dignitet. Det är därför jag väljer att fokusera på detta. Först kommer ordet, därefter flera andra områden inom kulturpolitikens värld. Ett exempel är biblioteken. Bibliotek blir aldrig omoderna. Biblioteken erbjuder ökad livskvalitet och är vid sidan av skolan den absolut viktigaste resursen för svenska språket och litteraturen. Våra bibliotek är sammantaget fortfarande den mest välbesökta kulturinstitutionen. Tyvärr har besöksantalet minskat . Detta ska vi ändra på, men vi ska inte rucka på bibliotekens höga och aktningsvärda ställning och plats i samhället. Biblioteken är på mindre orter ofta den enda tillgängliga kulturinstitution som kan möta en människas förväntningar på läsning och bildning. På biblioteken kan varje människa, genom den stora litterära skatt som finns där och den professionella personal som arbetar där, kostnadsfritt söka sig till och ta del av bildning och kunskap, låta sig inspireras av nya tankar eller bara söka sig till den som bibliotek och litteratur innebär. är det att sätta biblioteken absolut högst på den kulturpolitiska agendan. Det gör vi inom alliansregeringen. Jag ber med flera debattörer att komma ihåg det faktum att det socialdemokratiska regeringsinnehavet varade . Vi har haft mindre än på oss. Ni gjorde ingenting i denna riktning, men ni förväntar er att vi ska vända världen . Jag lovar bara en sak: Det kommer mer. Jag vill understryka att den som äger tillgång till litteraturens värld aldrig är ensam. Denna insikt växer bara tillsammans med böcker och på bibliotek med den kompetenta personal som finns där. Det finns inga tankar och inga känslor, hur svåra de än är, som inte har uttryckts av en författare och därför finns i vårt litterära arv, i vårt gemensamma kollektiva medvetande. Kom ihåg en sak: Den som älskar böcker är aldrig ensam, och den som är bokälskare går aldrig till sängs ensam. Under valrörelsen reste jag kravet på en gemensam läslista, en litteraturkanon, för alla barn i den svenska skolan. Jag gjorde det mot bakgrund av att alla människor ska ha samma rättighet till litteratur och språk oavsett om man lever i en familj med en rik bokhylla att gå och plocka ur eller inte, oavsett om man har föräldrar som har varit rollmodeller och förebilder eller inte. När föräldrarna inte mäktar med av olika skäl är det naturligtvis skolans ansvar att introducera barn i litteraturens värld. Den som inte har böcker hemma riskerar lätt att hamna utanför det rika universum som litteraturen utgör. Jag menar också jag säger det igen i kammaren att det är viktigt med gemensamma läsupplevelser ända sedan man är liten. De ger gemensamma referenspunkter, något att förhålla sig till, något att älska eller avsky, men som väcker ens känslor, och känslor behöver vi. Litteraturen bygger broar mellan oss som lever nu och låter oss föra en dialog med tidigare generationer och få en inblick i hur det har varit i landet en gång, hur människor har levt här och på andra håll i världen fram till . Litteraturen hjälper oss att föra denna dialog med tidigare generationer. Men litteraturen kan också hjälpa oss att överbrygga avstånd och binda ihop landsändar skåningar och norrbottningar, ! och minoriteter av skilda slag, förena invandrare och här födda svenskar och så vidare. Litteraturen kan hjälpa oss med detta. Vi behöver nu inse att tiden är mogen för oss att behandla vår litteratur och vårt litterära arv med stolthet, precis som man gör i andra länder. I lämnar ingen unge skolan utan att kunna sin . I läser man böcker som aldrig . I har man Der deutsche Literaturkanon, tillgänglig för för varje människa i varje bokhandel och till och med på järnvägsstationen. I är kulturministern andra i rang efter premiärministern och kan stå och läsa upp stora citat ur den gemensamma litterära skatten. Så är inte fallet i . Jag skulle vilja passa på att tacka , och andra som fört upp kunskapsnivån när det gäller biblioteken och litteraturen. Jag vill passa på att tacka för det, och jag kan utlova att vi i alliansregeringen kommer att fästa stort avseende vid deras strävanden. Man kan kalla det nationell biblioteksplan eller en politik för de gemensamt finansierade biblioteken eller vad man vill vi kommer att arbeta oss in i frågan och väl fästa avseende vid de betydande insatser och insikter som de förmedlat i artiklar, debatter och på annat sätt. Jag kan alltså försäkra min synnerligen goda kollega, kulturutskottets ordförande , att hon kan sova lugnt om natten. Biblioteken ska värnas. Böcker ska kunna lånas gratis av alla. Det står vi fast vid, och jag kan försäkra att det utgör centrum i en liberal kulturpolitik och kommer icke att kunna tummas på. Jag kan vidare försäkra min kollega att det svenska språket kommer att skyddas i lag, som vi sagt tidigare, och att dialektordboken kommer i en ny tappning. Vi har gjort ett omfattande arbete och varit i kontakt med de sakkunniga i om den. Det kommer en dialektordbok på mellan 600 och 800 sidor. Den är alltså väl så stor. Där finns samlat alla exempel på dialektord, sju åtta miljoner exempel. De finns redan nu tillgängliga för forskning, men vi vill att de ska göras tillgängliga för alla, och vi tror att de prioriteringar som institutet självt gjort väl ska vara tillfyllest så långt. Sedan finns resten som en outsinlig skatt att ösa ur för den som vill ägna sig åt forskning på detta område. Det är mycket svårt att föra en debatt om ord, litteratur, böcker och bibliotek utan att avsluta med ett citat, och det vill jag göra. Det är från dikt Stam utan krona. Jag menar att den dikten är oundviklig. Alltsedan lever en sång i livet. Tvärs genom bokbål, censur och stympning, en sång om hopp och frihet. Den lever och bara kan tysta den. Men sången lever. Dikten som leder tillbaka till ljuset, mot zenit. Det finns ett frö som växer till stam och krona. Och språkets vind drar fram genom löven när orden andas. 109 () replik: Jag välkomnar positiva ord vad gäller önskemål om att stärka biblioteken. Men jag skulle i det sammanhanget ändå vilja ställa en fråga. Jag tog i mitt anförande upp att om man tar in biblioteksutredningen i den stora kulturutredning som man håller på att bereda direktiven till finns det risk för att bibliotekens framtidsfrågor drunknar i de andra frågorna; utifrån vad utskottet säger verkar man ta ett brett grepp i den kommande kulturutredningen. Jag vill fråga om hon delar min uppfattning att det borde göras en särskild utredning för biblioteken för att få en framtidsstrategi. Jag läste i den debattartikel som tidigare nämnts att man kan hämta inspiration från både , och . Där har man utarbetat sådana strategier . 110 (fp) replik: Jag kan instämma i det som säger. Det är kolossalt viktigt. Hur vi tekniskt ska lösa frågan får vi återkomma till. Som jag sade har vi suttit i regeringsställning bara . Ni har suttit där . Varför kom det ingen biblioteksplan under den tiden? Ni kunde utöva stark påverkan på regeringen , men under den tiden kom inte någon nationell biblioteksplan över huvud taget. Ska det verkligen behövas debattartiklar som vi debatterar detta i kammaren för att ni ska komma till skott och säga att det nu är dags? Det tycker jag är dåligt. Personligen har jag tyckt att det är dags att tillskapa en plan för samtliga offentligt finansierade bibliotek så att alla har tillgång till bra biblioteksservice. Alla skolelever ska ha tillgång till skolbibliotek. Det är inte acceptabelt att av våra skolelever har tillgång till ett skolbibliotek med den kompetenta personal som ska finnas vid ett sådant. Där kanske den största uppgiften är att hjälpa ungdomar att sovra i det gigantiska utbud som finns på ytan och i stället gå på djupet. Det behövs professionella bibliotekarier för det. Att sätta litteraturen i centrum och erbjuda alla fria boklån ur rika bestånd är mycket viktigt, och, skulle jag vilja säga, ett oeftergivligt krav. Vi behöver givetvis ett utvecklingsarbete för att stimulera läskunnighet och läslust. Vi behöver investeringsprogram för biblioteken. Vi behöver stärka de professionella medarbetarna och så vidare. Hur detta tekniskt ska lösas, om det ska ingå i den stora utredningen eller bli en särskild utredning, kan jag inte svara på, men jag lovar att återkomma i frågan. Jag kan dock försäkra , såsom jag gjorde tidigare, att hon kan sova lugnt om nätterna. Det ni inte gjorde ska vi komma till verkstad med . 111 () replik: Jag måste börja med att rätta på en viktig punkt. har aldrig tillhört regeringen. Det sägs att vi inte gjort särskilt mycket, men då har inte läst dagens betänkande. Motionen handlar om precis det som ville, och den skrev vi . Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 2. Vi har agerat i dessa frågor även tidigare. Det är förstås svårt att hålla koll på allt som alla partier gör, men så är det. Jag har en ytterligare fråga med anledning av det som tog upp om svenska språket och lagskyddet. Jag undrar om delar den uppfattning som hennes partikamrater i och har. Där var man för att fatta beslut om att endast det svenska språket skulle få användas i skolan. 112 (fp) replik: Jag börjar med det sista. Jag tar bestämt avstånd från deras uttalanden. De får stå för dem som individer. Det är inte på något sätt en partiståndpunkt. Om det behöver markeras tydligare säger jag att det var två personer i som uttalade sig på detta sätt. Jag menar att all kunskap i språk är en rikedom, och den ska behandlas som en rikedom. Mångspråkighet är något som vi ska premiera, inte förkväva. Därmed har jag gjort det tydligt. Den andra frågan gällde om jag inte visste att inte suttit i regeringen. Nej, det har inte gjort, men de har utövat stark påverkan på regeringspartiet. Därför undrade jag varför vi skulle vänta till dagens debatt innan ställde detta behjärtansvärda krav på en nationell bibliotekspolitik. Det tycker jag inte är särskilt bra. Vi återkommer i frågan. 113 (s) replik: Ojojoj, det var mycket vackra citat och allt möjligt i anförande. Jag har flera frågor, men jag tänkte börja med något som jag också tog upp i mitt anförande, nämligen läsfrämjande insatser. sade ingenting om det. Hon talade i stället mycket om biblioteken, orden, språket och att språket inte får vara en klassmarkör. Kulturministern kommer inte med ett enda exempel på läsfrämjande insatser. Däremot har man ändrat avtalet med bok för alla, som jobbar med just läsfrämjande insatser. Det avtalet har man förkortat till i stället för att låta det löpa . När jag frågar kulturministern har hon inget svar på vad man tänker göra för att faktiskt se till att öka läsandet. Vi ser ju utifrån rapporter att läsandet minskar. Jag tror inte på en politik där man säger att vi får avvakta och se. Man avslutar någonting men börjar inte på något nytt. Detta var min ena fråga. Den andra frågan gäller den språkproposition som vi beslutade om under förra mandatperioden. Ett flertal olika insatser lyftes fram i den. Bland annat startades ett nationellt centrum för läs- och skrivutveckling i syfte att främja barns och ungdomars läsförmåga och höja kvaliteten i undervisningen i skolan. har utbildningsminister aviserat att han vill lägga ned detta. Jag undrar hur majoriteten i utskottet ser på det. 114 i (fp) replik: Som jag sade i mitt anförande menar att svenska språket bör vara skolans viktigaste språk. Läsning är någonting kolossalt viktigt som vi ska göra allt för att lyfta fram. Glöm inte att det var under socialdemokratiskt regeringsinnehav som vi halverade tillgången till skolbibliotek för barn och ungdomar! Glöm inte att det är under socialdemokratiskt regeringsinnehav som svenska språkets betydelse har urholkats! Den elev som gick ut sexårig folkskola fick mer svenskundervisning än den niondeklassare som lämnar svensk skola. Detta är djupt tragiskt. De fick läsa böcker. får man lära sig att tala om böcker. I till exempel den läroplan som gäller för gymnasieskolan handlar det om att kunna kommunicera och tala om böcker, men inte om att de facto läsa dem. Det är under socialdemokratiskt regeringsinnehav som allt detta tragiska har hänt detta och det faktum att av landets niondeklassare enligt en stor undersökning av anses behöva stödundervisning i läsning. Vi befinner oss på ett sluttande plan när det gäller läskunnighet, läsförståelse och läsning som lust och glädje. Detta behöver vi vända, och det kommer att ta mer tid än för den här regeringen att återigen sätta kultur, bildning, läsning och litteratur i fokus och centrum. Men vi är på väg. 115 i (s) replik: Inte ett enda svar fick jag på min fråga om ett nationellt centrum för läs- och skrivutveckling. Det är ett centrum som faktiskt startades under förra mandatperioden, och då satt Socialdemokraterna vid regeringsmakten. Detta vill tydligen den borgerliga regeringen plocka bort, men jag får alltså inget svar från på den frågan. Min andra fråga gällde läsfrämjande insatser. Inte ett enda exempel har jag fått på det heller. Man kan inte säga: Vi har bara suttit vid makten . Då får man väl ha något förslag också. Om man nu tycker att det ser så bedrövligt ut med läsandet så måste man väl också komma med några förslag. Du har en chans att svara på det i nästa replikskifte. Jag tänker också ta upp frågan om biblioteken. lyfter fram hur viktiga de är. Jag håller med dig; vi är helt överens om det. har ändrat sig när det gäller bibliotekslagen. Det var ganska man gjorde det. Men vi har en kulturminister som är moderat och som inte vill ha en bibliotekslag. Vi har en grupp moderater i kulturutskottet som har skrivit i sitt kulturpolitiska program att det ska vara avgiftsfria boklån för barn och unga, men de säger inte att det ska vara avgiftsfritt för vuxna. Jag har också hört att det finns en moderatledd kommun där man säger att man kan tänka sig att ta betalt för att låna böcker för vuxna. Jag undrar därför om det är egen ståndpunkt och ståndpunkt att det är viktigt med bibliotek och att vi ska ha avgiftsfria bibliotekslån. Eller pratar du för hela majoritetsgruppen? I så fall hade det varit klädsamt om också hade ställt sig här i talarstolen och talat om att det är viktigt med avgiftsfria boklån och att det ska finnas bibliotek i alla kommuner. 116 i (fp) replik: Jag får vara glad för detta inspel från och tacka för det. Det kom en mycket obehaglig insinuation från talarstolen tidigare om detta att har ändrat sig och värnar bibliotekslagen. Det skulle tydligen vara ett sätt att sätta upp ett blött pekfinger i luften. Det var en mycket obehaglig insinuation som jag tycker är ovärdig den här kammaren. Men det får vara en sak för sig. Jag kan försäkra att den ändrade ståndpunkten tillkom under stor vånda och med stark påverkansgrad på riksdagsgrupp, partiledning och så vidare. Det hade ett enda syfte, nämligen att få ännu ett argument för att slå fast att det är kolossalt viktigt för en liberal kulturpolitik att garantera de fria boklånen och bibliotek i varje kommun. Glöm inte, , att i alliansregeringen ingår fyra partier! Tre av dem är mycket övertygade. Enkel matematik säger att med den logiken kommer vi att säkerställa de fria lånen ur rika bestånd i varje kommun inom överskådlig framtid. 117 (): Det är många bollar i hetluften här. Det är spännande nu när vi diskuterar bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter. Jag tror att vi får lite olika associationer och minnesbilder när vi läser rubriken på detta motionsbetänkande Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter. Själv är jag uppväxt i en mindre stad där just var och är den kulturella mötesplatsen. Utan att överdriva kan jag säga att jag har tillbringat många timmar på . Där fanns de intressanta tekniktidningarna som jag inte hade råd att köpa. Där fanns också massor av spännande böcker. Jag kan lova att jag slet ut både kassar och lånekort i mina unga år. funktion som kulturell mötesplats och kunskapsinstitution har inte blivit mindre viktig . Biblioteken tar sammantaget emot över 100 miljoner besök. Det kan vi läsa om . av befolkningen besöker . av invånarna anser att biblioteken är viktiga för att ett modernt samhälle ska fungera. Det finns också utmaningar. Det har vi också kunnat läsa om i debattartiklar . Det står bland annat att har nära 400 biblioteksfilialer lagts ned. Bokbestånden krymper med 700 000800 000 volymer . Över 450 000 barn saknar ordentligt bemannade skolbibliotek. Vi hörde också att biblioteksbesöken sjunker, och utlåningen likaså. Läsandet minskar och läsförståelsen försämras. En offensiv bibliotekspolitik och nationella mål för bibliotekspolitiken har chansen att göra skillnad, läser vi i debattartiklarna. Biblioteken är en viktig part i utvecklingen av kunskapssamhället. Men det förändrade samhället ställer också nya krav på bibliotekens tjänster. Biblioteken måste få ha en självklar plats på den politiska agendan. Jag anser att den nuvarande bibliotekslagen måste utvärderas. Dessutom behöver det skapas en nationell biblioteksvision en vision som uppmärksammar och utvecklar bibliotekens roll i kunskapssamhället. Varför ska vi då ha en utvärdering och en nationell vision? styrs biblioteken av en mängd olika huvudmän. Det är kommuner, landsting, högskolor, organisationer och även företag. Det är en mångfald som är berikande och som ska värnas. Som komplement till denna mångfald behövs ett sammanhållet ansvar för biblioteken och bibliotekspolitiken på nationell nivå, vilket faktiskt saknas . sammanställer statistik, men har inget ansvar för uppföljning. har ansvar för forskningsbiblioteken medan och Myndigheten för skolutveckling ansvarar för skolbiblioteken. Bristen på sammanhållet ansvar gör att det är svårt att skapa en helhetsbild av bibliotekens situation. Kunskapsinhämtningen blir bristfällig och splittrad. Ett samlat nationellt ansvar för biblioteksutveckling skulle ge alla bibliotek oavsett huvudman bättre förutsättningar att utvecklas till framgångsrika aktörer i det framtida samhället. Bibliotekens betydelse för folkbildningen kan inte överskattas. Därför är det också självklart för oss kristdemokrater att det även ska vara avgiftsfritt att låna böcker. Precis som vi säger i betänkandet får det ankomma på regeringen att göra en samlad bedömning av den framtida bibliotekspolitiken. Det kan säkert bli en del i den kommande kulturutredningen, men jag skulle gärna se en separat utvärdering av bibliotekspolitiken där också frågan om en nationell biblioteksvision vägs in. Jag vill också säga några få ord om det svenska språket. Det svenska språket har formats under århundraden och utgör en kulturell enhet för alla svenskspråkiga, oavsett ursprunglig nationalitet och nationell hemvist. Det svenska språket är därmed en bärare av en stor del av vårt kulturarv. Att värna och vårda språket är varje generations skyldighet. Detta gäller såväl den talade som den skrivna och tecknade svenskan. Språket för vidare våra normer och hjälper till att uttrycka våra seder och bruk. Det är en viktig del av kulturöverföringen. Att behärska språket är grunden för demokratiskt deltagande. Den språkfattige riskerar utanförskap. Språket är grundläggande i arbetet för integration, och för att erövra ett nytt språk är goda kunskaper i det egna modersmålet en viktig utgångspunkt. Därför tycker jag att det är bra att arbetet med en lagstiftning gällande det svenska språkets ställning som majoritetsspråk går vidare. får vi avvakta den utredning som har påbörjats. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats AU9 Arbetsrätt Punkt 3 (Kollektivavtal) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 185 för utskottet 113 för res. 2 6 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 22 fp, 21 kd, 11 v, 17 mp För res. 2: 113 s Avstod: 6 v Frånvarande: 17 s, 8 m, 4 c, 6 fp, 3 kd, 5 v, 2 mp Punkt 8 (Upphävande av turordningsundantaget) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v) Votering: 173 för utskottet 132 för res. 6 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 25 c, 21 fp, 20 kd, 17 mp För res. 6: 113 s, 19 v Frånvarande: 17 s, 7 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 3 v, 2 mp Punkt 10 (Skadestånd m.m. enligt LAS) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 287 för utskottet 20 för res.