prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i och att () avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i , som suppleant i socialförsäkringsutskottet samt som suppleant i . Tredje vice talmannen meddelade vidare att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i krigsdelegationen och som suppleant i , som suppleant i samt Finn som suppleant i styrelsen för Stiftelsen . Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i (fp) ledamot i krigsdelegationen () suppleant i () suppleant i () suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i () suppleant i styrelsen för Stiftelsen Finn () 4 § Anmälan om val av ordförande i försvarsutskottet Tredje vice talmannen meddelade att () valts till ordförande i försvarsutskottet . 5 § Meddelande om preliminär sammanträdesplan med voteringstider Tredje vice talmannen meddelade att ett meddelande om preliminär sammanträdesplan med voteringstider till och med delats ut till kammarens ledamöter. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:33 Till Interpellation 2007/08:33 Extra medel till JämO av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2007/08:35 Till Interpellation 2007/08:35 Jämstöd Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 7 § Svar på interpellation 2007/08:10 om bonus till direktörer i statliga bolag 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka målsättningar jag avser att gagna genom att åter tillåta bonusavtal i de statliga företagen. Riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare i statligt ägda företag har funnits . Den borgerliga regeringen beslutade om riktlinjer. Dessa har därefter bytts ut och i omgångar uppdaterats av den socialdemokratiska regeringen. gällande riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare beslutades av regeringen . Riktlinjerna har på ett positivt sätt bidragit till såväl att skapa enhetlighet inom de statligt ägda företagen som att skapa praxis på marknaden. Bland annat regeln om maximalt 24 månaders ersättning vid uppsägning har haft stor genomslagskraft på marknaden och kan betraktas som normbildande. har de riktlinjer som den förra regeringen beslutade om ett antal svagheter. Den största kritiken som kan framföras är det faktum att det har varit starkt lönedrivande att ta bort bonus. Enligt en undersökning som gjorts av konsultfirman har företagsledningar i statligt ägda företag högre ersättningar än i privat ägda företag. Inte minst frikostiga pensionslösningar har drivit upp den totala ersättningen. Jag anser inte att det är statens roll att vara lönedrivande, och jag vill betona att nuvarande system inte tycks ha varit en garanti för rimlighet vad gäller ersättningar. Riktlinjerna har också varit alltför detaljorienterade och svåra att tillämpa. De har i en alltför stor utsträckning ingripit i styrelsens ansvar och skyldighet att hitta rätt ersättningsstruktur till de ledande befattningshavarna. Riktlinjerna har inte heller beaktat de skilda förutsättningar som kan råda i olika typer av verksamheter. Ett antal nya lagar och regler, som till exempel svensk kod för bolagsstyrning, har dessutom tillkommit sedan riktlinjerna beslutades. Detta innebär exempelvis att principerna för ledningens ersättning numera ska godkännas av bolagsstämman. Frågan om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare bereds inom . 2 (): Jag tackar ministern för svaret, även om jag anar en viss smitning i svaret med att skylla på tidigare regeringar. Den här frågan är inte ny. Jag reser mycket ute i landet, är på många arbetsplatser och träffar människor i bostadsområden. Alla tycker att det är ett orättfärdigt system som bara gynnar dem som har mest och högst lön. Ofta är det så att de som får ut bonusarna är sådana som har månadslöner som överstiger årslönen för de allra flesta. Staten äger fortfarande 55 företag eller koncerner med nära 200 000 anställda. Det innebär att staten har ett stort ansvar att vara ett föredöme som arbetsgivare åt alla anställda, att vara en aktiv ägare och att på så sätt vara ett föredöme genom att skapa riktliner på arbetsmarknaden. Det som ministern säger i dessa frågor blir ofta en norm. Om ministern nu tar på sig det stora ansvaret att försöka återinföra bonussystem till ledningarna för de statliga företagen innebär det att det blir en ny norm. Det har visat sig att bonussystemen inte är speciellt lämpliga. Två av landets största företagsskandaler har handlat om bonussystem. I det ena fallet pågår rättegången. Det andra fallet uppdagades , efter de regelförändringar som den socialdemokratiska regeringen gjorde. Ministerns tes om att bonusarna skulle ha spelat ut sin roll och att man gått över till högre lönenivåer stämmer inte i det här fallet. Bonusarna spelade en aktiv roll i Carnegieaffären. Om vi upptäcker att det sker många olyckor på en väg gör vi väl någonting åt vägen. Det som ministern nu uppenbarligen tänker göra är att släppa på ytterligare trafik på vägen och dessutom statlig trafik. Jag tycker inte att det är ansvarsfullt mot den bakgrund som vi kan skönja. Det har visat sig att bonussystem för företagsledningar är olämpliga. Möjligheterna för ledningen att manipulera systemen finns, och frestelserna har blivit för stora. Det är inte några enskilda små händelser som inträffat. De får långtgående konsekvenser för företagen både hemma och utomlands. Min fråga till ministern är egentligen: Vilken bedömning gör näringsministern? Hade skandalerna i och uppstått om inte bonussystemen existerat? 3 Näringsminister (): Jag tror att vi är överens om att väldigt många av bonussystemen har varit helt oacceptabla. Det är viktigt att säga. De har drivit upp lönenivåerna och ersättningarna till en massa vd:ar utan prestation. Jag har aldrig sagt något annat än att prestationslöner kan vara ett bra sätt. Men då måste de vara rätt utformade. Det som har hänt och hände efter att Socialdemokraterna genomförde förändringen är ändå viktigt för allmänheten att få reda på. Det har gjorts en utvärdering av regelverket, och slutsatsen är entydig. Chefer i statliga bolag har högre baslön och högre total ersättning än kolleger med motsvarande ansvar i både börsbolag och privatägda bolag. Det är slutsatsen. När man jämför statliga bolag får det också en effekt på lönenivåerna därunder. Man har gjort nivågrupperingar på olika chefsnivåer. Man säger att i ett statligt bolag låg totalersättningen i analysen för 20052006 på nära för en linjechef på nivå 21. Man har alltså jämfört. I ett börsbolag på samma nivå var det runt en fjärdedel eller mindre. Då blir min retoriska fråga till Socialdemokraterna: vill Socialdemokraterna att statliga vd:ar ska tjäna mer pengar än motsvarande vd:ar i den privata sektorn? Varför ska statliga vd:ar vara löneledande i sammanhanget? Och varför är det inte styrelsens ansvar att se till att hålla nere lönerna på de bolag som vi äger själva? Om man ska ha en vd som ska ta ett stort ansvar ska han eller hon också prestera. Det är precis det jag vill åstadkomma. Jag säger inte att det är någon enkel sak. Jag har aldrig sagt att jag kommer att släppa bonusar fria i några statliga bolag; jag har aldrig uttryckt det på det sättet. Men jag tycker inte att det är acceptabelt att vd:ar i statliga bolag ska vara löneledande. Jag skulle gärna vilja få en förklaring från Socialdemokraterna. Varför tycker ni att det är så bra att de har just den löneledande funktionen? Jag tycker inte att det är rimligt. Jag tycker att styrelsen måste ta ett mycket, mycket större ansvar. Som jag säger i mitt svar är det massor med frågor som ställs till styrelsen. Det är de här frågorna om den löneledande funktionen. Det är också frågor om den nya bolagsordningen och om det regelverk som vi vill ha. Jag kommer att ställa ytterst tydliga krav på styrelserna om hur de ska agera. I slutändan är det medborgarna som äger dessa företag, och de ska inte betala en krona mer till någon av vd:arna än vad de är värda för det de presterar. De ska ha välskötta bolag som ökar värdeutvecklingen i bolagen. Det har de rätt att förvänta sig, och det är i den andan som jag som ägare också kommer att agera. 4 (): Jag kan instämma i att vi ska ha en förnuftig lönebildning i de statliga företagen. Men när näringsministern påstår att den socialdemokratiska regeringens beslut skulle innebära att man blir löneledande får nog näringsministern läsa på bättre och se vad beslutet innehåller. Det handlade om att en del bonussystem då hade spårat ur. Det rådde enighet här i kammaren om att göra någonting åt bonussystemen. Jag vill minnas att även ministerns parti var med i den diskussionen. Förslaget innebar då det gäller uppenbarligen fortfarande att de statliga företagen ska hålla konkurrenskraftiga löner och anställningsvillkor men inte vara löneledande jämfört med likvärdiga företag. Bonussystem ska undvikas. Men skulle styrelsen trots allt bevilja sådana system ska de omfatta alla anställda, men inte vd, och maximalt uppgå till två månadslöner. Vidare ska det i årsredovisningen visas vilka ersättningar som utgår för koncernchef, vd och ledningsgrupp. Det ska redovisas per person. Även för styrelsens ledamöter ska arvoden redovisas. Styrelsen ska dessutom på bolagsstämman redovisa och motivera den totala ersättningen till vd, vilket innebär ett relativt effektivt hinder mot oacceptabla lönehöjningar. Om det nu är på det sätt som ministern påstår mot den här bakgrunden att cheferna skulle vara löneledande är det ett brott mot det regelverk som är infört. Då är det väl upp till ministern att agera för att de regler som vi en gång har varit överens om följs i stället för att öppna upp för det som folk uppfattar som ytterst orättvist med nya vd-bonusar som gör att vi får ytterligare spänningar på arbetsmarknaden. Det blir en oro på arbetsmarknaden av dessa fantastiska belopp som kan betalas ut i efterhand till direktörerna. Det handlar om miljonbelopp det är klart att det sticker i ögonen på folk som har svårt att få det att gå ihop och att få pengarna att räcka till mat för dagen. Detta får förstås betydelse för lönebildningen. påstod här att avtalen skenade i väg och riskerade att rasera samhällsekonomin. Det är klart att det finns en drivkraft i dessa frågor när det gäller att ställa högre lönekrav. Jag inbillar mig inte att det är de lönenivåerna som är något hot, utan det är de gigantiska skattesänkningarna som har spätt på köpkraften. Jag kommer åter till min fråga. Vilken bedömning gör näringsministern? Hade skandalerna i och uppstått om inte bonussystemet hade existerat? 5 Näringsminister (): Vi kan konstatera att vi diskuterar premiesystemen i de statliga bolagen. Låt oss hålla oss till det. Vi ska ha en förnuftig lönebildning. Styrelserna ska ta ett stort ansvar för det. Jag försöker bara tala om att den ändring som Socialdemokraterna har gjort och i så fall bristen på uppföljning har lett till att våra statliga bolags-vd:ar har varit löneledande. Jag fick inget svar på min fråga. Var det en medveten politik? Är det okej att man är löneledande? Eller har den socialdemokratiska tidigare regeringen gjort någonting för att förhindra detta? Det är ju detta som är faktum. Jag tycker inte om dåliga bonussystem, och jag tycker inte att det finns någon anledning att försvara mycket av de bonussystem som har funnits i det privata näringslivet. Det har inte varit kopplat till prestation. Om den här typen av resultatlön ska fungera det gäller både anställda och chefer måste den vara kopplad till prestation. Jag har varit positiv till att anställda ingår i den här typen av system. Jag tycker att det är bra att man känner en delaktighet i det företag som man verkar i också i de statliga företagen. Vi kommer att se över riktlinjerna. Vi kommer att se till att styrelsen får ta ett större ansvar. Det är klart att det sticker i ögonen på vanliga människor som ser de här gigantiska summorna i det privata näringslivet. Men jag ska ärligt säga att jag tror att det sticker ännu mer i ögonen när staten har höga fasta löner som ligger långt över de ersättningsnivåer som direktörerna har i det privata näringslivet. Jag tycker att detta är en hederssak. Socialdemokraterna införde det system som har gett det här resultatet. Det skulle vara intressant att höra varför ni inte gjorde någonting åt detta. Varför har ni inte protesterat? har jag tagit tag i detta. Jag kommer att ha en dialog med de statliga bolagen, för jag tycker inte att det här är rimligt. Men min fråga återstår: Varför gjorde ni inget? 6 (): Det är klart att om man läser beslutet och vad som står där om riktlinjerna som jag redogjorde för tidigare ser man att det inte står någonting om att de statliga företagen ska vara löneledande. Det står att det ska vara konkurrenskraftiga löner, men de ska inte vara löneledande. Hur kan då ministern få till den retoriska frågan om ifall vi avsåg att de skulle vara löneledande? Det har ju inte någon bäring på det beslutet över huvud taget. Det handlar i så fall om uppföljningen. har ministern haft i alla fall på sig för att kunna se vad som har hänt. Jag har inte för dagen statistiken tillgänglig över direktörerna i de statliga företagen. Men naturligtvis sticker det mer i ögonen på människor som har låga löner om staten går före med bonusar som är på fantasibelopp. Systemet måste vara förutsägbart så att vi kan se löneutvecklingen framöver. Det får vi om vi följer riktlinjer. 7 Näringsminister (): Det är alldeles riktigt att det finns en diskussion där man har skrivit fast de här riktlinjerna. Min poäng är att Socialdemokraterna genomförde de här riktlinjerna, men man följde aldrig upp dem. Resultatet är att statliga bolagschefer är löneledande. Det är det jag reagerar mot. Det är otroligt lätt att stå här i kammaren och prata illa om bonusar, men om resultatet är att vd:arna faktiskt får högre löner utan bonussystem är det väl bättre att kritisera nivån än att kritisera ordet bonus. Den fattige som tittar på ersättningar totalt sett till de här vd:arna struntar högaktningsfullt i om det kallas bonus eller fast lön. De tittar på hur mycket pengar de här personerna får i förhållande till vad de själva får. Ni var möjligen inte är medvetna om detta, men med det regelverk som ni införde har statliga chefer varit löneledande. Jag tycker inte att detta är rimligt. Jag tänker ta en ordentlig dialog om alla de förutsättningar som gäller vd:ar, ledningsgrupper, hur vi stimulerar anställda med mera för att få ett bra resultat i de här bolagen. Jag tror att det vore bra om Socialdemokraterna studerade och utvärderade de resultat som utvärderingarna har visat. Då får ni kanske en annan bild av vad det var ni ställde till med. Jag lovar dig att jag kommer att se till att vi har effektiva statliga bolag. Vi kommer att ha tydliga regler. Vi kommer att ställa stora krav på våra styrelser och göra det allra bästa som vi kan för att få ett värdeskapande i de statliga bolagen så att svenska medborgare har nytta av det. Det tror jag är det bästa som vi kan göra för att värdera också det ägande som svenska medborgare har i de här bolagen. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:28 om elleveranser i och kommuner 8 Näringsminister (): har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera i den akuta situation som drabbar invånarna i och kommuner. har även frågat om och när i så fall jag avser att komma med ett lagförslag till för att förhindra denna typ av situationer . Låt mig inleda med att understryka hur viktiga elnäten är för vår infrastruktur och såsom en förutsättning för mycket av den verksamhet som bedrivs i . Det är därför centralt för regeringens energipolitik att elförsörjningen är trygg och att kunderna kan känna förtroende för de aktörer som verkar på elmarknaden. Inte minst gäller det de aktörer som bedriver elnätsverksamhet och därmed har ett särskilt ansvar. Många har hört av sig till mig och uttryckt stor oro för den situation som uppkommit i med anledning av den släckta gatubelysningen och även efter hot om avstängning av kommunala funktioner. I egenskap av energiminister är det min uppgift att uppmärksamma eventuella brister i dagens regelverk, analysera de situationer som uppkommer och ta initiativ till de eventuella lagstiftningsåtgärder som kan vara nödvändiga för att upprätthålla en trygg energiförsörjning. När jag tillträdde förstod jag att denna konflikt pågått , och precis som skriver fick därför i uppdrag att utreda om reglerna i den så kallade tvångsförvaltningslagen, lag 2004:875 om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, är ändamålsenliga. Men Energimarknadsinspektionen fick dessutom i uppdrag att utreda om det finns anledning att i ellagen införa ett skydd mot avstängning till förmån för de elanvändare som bedriver samhällsviktig verksamhet. Rapporterna bereds inom . Detta är en process som måste få ta tid eftersom vi är måna om att lagen ska vara ändamålsenlig och användbar. Tilläggas kan dock att det som sker i och är en oerhört speciell situation, och vi har inte sett några tendenser till liknande situationer någonstans i landet. har kommun med stöd av i sett till att beredskap finns för det fall nätföretaget skulle stänga av elleveranserna till ytterligare kommunala funktioner. har inventerat tillgänglig reservkraft i länet för att kunna garantera funktionen av samhällsviktig verksamhet. Dessutom har jag tagit initiativ till en dialog, och detta tycker jag är ett viktigt steg på vägen mot en lösning. För att kunna lösa situationen i och kommuner måste vi kommunicera om vad som är problemet och hur det kunnat gå så här långt. Förutom de initiativ till dialog jag således tagit i egenskap av minister har vi i regeringen tagit en rad initiativ genom att, såsom jag tidigare nämnt, tillsätta flera utredningar och ge vår tillsynsmyndighet resurser att se över den aktuella lagstiftningen. Vi har således tagit ett stort ansvar för att försöka förhindra att den aktuella situationen skulle uppstå. 9 (): Jag tackar för svaret där ministern redogör för de insatser som är gjorda, även om jag anser att de är alldeles för tama och alldeles för svaga. Jag är ändå glad över att ministern hörsammat min interpellation och de människor som är berörda i i den speciella och akuta situation som rådde . Jag tänker på det här hotet från elbolaget att man skulle stänga av elleveransen till det kommunala vattenverket med pumpstationen, räddningstjänsten, en skola och som har hand om de äldre i byn. Det här var i norra . Det är allvarligt när det får gå så långt att den alltmer infekterade konfliktsituationen mellan elbolaget och kommunerna har blivit direkt samhällsfarlig. Det akuta samtal som ministern då tog initiativ till med elbolaget var faktiskt bra. Det stoppade upp hoten om avstängningar av de kommunala funktionerna. Men, fru talman, det är alldeles för lite, och det börjar bli ganska sent, för att inte tala om väldigt mörkt. Skymningsläget över och kommuners gator känner de flesta medborgare i väl till. Då, , var ministern i och lovade att hjälpa de drabbade kommunerna. Ministern säger också att hon har tagit en rad initiativ genom att bland annat tillsätta flera utredningar och se över den aktuella lagstiftningen. Vi får även veta att rapporterna nu bereds i och att detta är en process som måste få ta tid. Genom det svaret förstår jag att vi i inte kommer att få något nytt lagförslag att ta ställning till . Vem vet om det alls är processat färdigt innan vi stänger innan sommaruppehållet? Det innebär att de här båda kommunerna kommer att leva i ovisshet och mörker även detta år och . Jag tänker särskilt på de svårigheter och bekymmer det innebär för många pensionärer och familjer som bor i området. Framför allt handlar det om oron över hur man ska klara de skyhöga elräkningar som kommer. I genomsnitt handlar det om en nätavgift som är dyrare än vad exempelvis har. Detta är en ohållbar situation. Man kan verkligen fundera på vilket ansvar regeringen har. I sådana här situationer där ett elbolag med monopolställning utnyttjar konfliktsituation på ett i det närmaste samhällsfarligt sätt tycker jag att det är alldeles självklart att regeringen har ett mycket stort ansvar. Det är många som undrar om regeringen hade varit lika senfärdig i hanteringen av en sådan här situation om den hade inträffat i eller någon annan större kommun. Då hade det säkerligen varit löst för länge sedan. Ministern säger att hon inte kan gå in och besluta i enskilda ärenden. Det är självklart. Väldigt många förstår att ministern inte kan göra det. Men regeringen har ett ansvar att se till att ett nytt lagförslag bereds och lämnas till för beslut. Enligt uppgift har redan lämnat förslaget , det har skett en remissrunda och ett färdigt förslag har legat på regeringens bord . Nog har väl ministern ansvar för själva beredningsprocessen och ska skynda på den? Jag skulle vilja veta om vi kan vänta oss ett lagförslag till före juluppehållet som omöjliggör att liknande situationer uppstår och som leder till att boende i och får ljuset åter till sin bygd. 10 (): Jag vill påminna näringsministern om den interpellationsdebatt vi hade i samma fråga . Redan då var situationen ohållbar. och hade redan genomlidit en vinter i mörker med stora risker för skolbarn på väg till och från skolan och med stora risker för alla som ville röra sig utomhus under den mörka delen av året. har, som interpellanten har påpekat, en hel del saker hänt, men tyvärr inte av det positiva slaget. Elbolaget har i stället riktat ytterligare hot mot berörda kommuner vattenverk, avloppsverk och försörjningen till äldreboenden med flera skulle stängas av. Det är direkt samhällsfarliga och för samhället också mycket dyra hot. De åtgärder som ministern beskriver i sitt interpellationssvar är ju inte gratis alltså när ska plocka in reservkraft och så vidare. Man får dessutom lägga till att detta också innebär ytterligare ett hot mot miljön i området. Om avloppsverket inte kommer att fungera, hur kommer det då att se ut i ? Det kan man ju bara fundera på! Anledningen till dessa hot och det som många uppfattar som en utpressningssituation är densamma som den som förelåg och som vi debatterade . Det handlar om ett enskilt företags oförmåga, eller rent av ovilja, att handskas ansvarsfullt med koncessionen att distribuera el till det berörda området. Detta är inte mina omdömen om företaget, utan det är faktiskt domstolens. Flera domstolar har dömt företaget att vid vite inte vidta åtgärder vad gäller nätavgifterna och så vidare. Det har man om man får uttrycka sig på det sättet i talarstolen högaktningsfullt struntat i. Man har i stället bara gått vidare på det sätt som man själv tycker är riktigt från företagets sida. När man dessutom ser företagets kontor i blir man ju ytterligare förskräckt över situationen! Jag vill återknyta lite grann till debatten . I det svar som näringsministern då lämnade lät det så här: För att förhindra att företag som levererar el till samhällsviktig verksamhet avbryter leveranserna vid betalningstvister utreder på regeringens uppdrag nuvarande regelverk. Det är det som har diskuterats här . Den utredningen har varit ute på remiss; den har kommit tillbaka till regeringens bord; det har inte hänt någonting efter det. Avslutningen på svaret var också: Regeringen kommer att återkomma till i denna fråga . Min enkla fråga är: När? 2007 är snart slut.