prot · GU09131 · 2007-06-21 00:00:00 — Det är detta regeringen gör. 63 (): Framför oss här i kammaren står en arbetsmarknadsminister som är fullständigt unik. Jag tänker inte på att arbetsmarknadsministern är unik med sin så kallade akademiska utbildning, utan arbetsmarknadsministern är unik i ett annat avseende. I råder högkonjunktur på arbetsmarknaden. Vi har fått fler jobb än på mycket . Man kan tvista om hur stor andel den socialdemokratiska politiken har i det och vad den nya regeringen eventuellt har åstadkommit. I ett avseende är fullkomligt unik. Att under en brinnande högkonjunktur med denna fantastiska sysselsättningsökning kunna fyrdubbla långtidsarbetslösheten bland de unga är en bedrift, en prestation. Det är något unikt som ingen annan minister före har åstadkommit som arbetsmarknadsminister. Det kommer att finnas kvar längre i historieböckerna än Littorins utbildning. Det kommer att finnas kvar som ett ganska tragiskt inslag i svensk arbetsmarknadspolitik. När regeringen kan styra någonting med egen hand och inte skylla på konjunkturen, den ekonomiska utvecklingen, eller någon annan, när regeringen med egna insatser kan påverka långtidsarbetslösheten, lyckas regeringen öka långtidsarbetslösheten bland unga från ett par tusen till 10 000. Här i har den ökat från ett par hundra till 1 000 . Det är en fantastisk bedrift. Det är en unik arbetsmarknadsminister som är så oerhört duktig på det här området. Det borde han få ett särskilt erkännande för. Det finns de som säger att MBA betyder med begränsat ansvar. Jag tror att arbetsmarknadsministern har fullt ansvar i det här fallet. Här finns det ingen som helst kompetenstvist om vad som är orsaken till denna fyrdubbling av långtidsarbetslöshet bland ungdomar. tillhör ett parti, Moderata samlingspartiet, som styr här i och som i valrörelsen hade ett löfte till ungdomar som säkerligen en och annan lockades av. Man sade: Om vi får makten i kommer vi att se till att alla arbetslösa ungdomar får jobb eller utbildning, i regi sade man till och med. Nuvarande finansborgarrådet , som tillhör partiledning, stod som garant för att alla ungdomar skulle få jobb eller utbildning om de var arbetslösa. har det gått tre kvarts år sedan regeringsskiftet i . Vad har hänt? Den moderata ledningen i , förmodligen med gillande av arbetsmarknadsministern, har lyckats genomföra en garanti som består av att de ska få en plan för egen försörjning. Något jobb eller någon utbildning ska de inte få. De ska få en plan för egen försörjning. Tala om att lura ungdomar! Tala om att se till att arbetslösa ungdomar knäcks därför att de i en hel valrörelse har lovats jobb och utbildning och sedan får en plan för försörjning! Man kan lugnt säga att det inte är något seriöst upplägg för en arbetsmarknadspolitik som ser ut på det sättet. sade i ett tidigare replikskifte: Jag ställer den retoriska frågan: Vad gjorde Socialdemokraterna ? Sedan svarade på den retoriska frågan. Uppenbarligen ingick i varje fall inte retorik i MBA-utbildningen. Den socialdemokratiska regeringen halverade den arbetslöshet som den tog över från tidigare partikamrater. Den jobbade bort den enorma budgetkrasch som den tidigare moderatledda regeringen hade åstadkommit. Det var resultatet av de tolv åren. Littorin är unik i svensk politik som lyckats fyrdubbla långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:587 om EG-rättens stöd till fackföreningsrörelsens kamp mot diskriminering av utländsk arbetskraft 64 Arbetsmarknadsminister (): har mot bakgrund av generaladvokatens yttrande i det så kallade Lavalmålet ställt mig tre frågor. Den första frågan är varför jag och regeringen inte uttalat vår uppfattning i fråga om Lavalmålet. Låt mig här klargöra att regeringen har uttalat sig i målet. Detta har skett dels genom ett skriftligt yttrande vilket utarbetades och överlämnades till av den förra regeringen , dels genom att den nya regeringen genom sitt ombud deltog i muntlig förhandling i målet inför . Den ombud utvecklade då talan i linje med den tidigare överlämnade skrivelsen. Regeringen har alltså tydligt uttalat sin uppfattning i målet och i frågorna som är aktuella i målet. Den andra frågan är vad min uppfattning är rörande den borgerliga splittring tycker sig se i frågan och om jag avser att göra något med anledning av denna, enligt honom, föreliggande splittring. Jag har vid det här laget i denna kammare fler gånger än jag kan hålla räkningen på uttalat att regeringen avser att bevara den svenska arbetsmarknadsmodellen. Jag upprepar det nu igen. Regeringen tycker att den svenska arbetsmarknadsmodellen har tjänat väl, och vi är beredda att försvara den. Regeringens agerande och yttrande i målet är ett mycket tydligt exempel på detta. Det finns i regeringen ingen splittring i den frågan. Den tredje frågan rör vad jag anser om generaladvokatens yttrande och vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det. Jag och regeringen har valt att inte kommentera generaladvokatens yttrande i sak eller vidta några åtgärder med anledning av det. Detta av det enkla skälet att yttrandet inte är något bindande avgörande utan endast ett förslag till hur domstolen ska döma. Regeringen har lagt fram sitt yttrande för . Vår uppfattning och våra argument är alltså väl kända. återstår därför endast att avvakta domstolens slutliga dom i målet. Det är på grundval av detta slutliga och juridiskt bindande avgörande och inget annat som vi sedan kommer att avgöra om några åtgärder behöver vidtas. 65 (): Tack för svaret, ministern! Jag vill dock att ministern förtydligar sig lite. Min fråga gällde varför arbetsmarknadsministern inte har yttrat sig om generaladvokatens yttrande och inte i målet i största allmänhet. Jag vill också ha ett förtydligande av svaret när det gäller den splittrade regeringen. Stöder verkligen och kampen för rättvisa när det gäller fackföreningarna? Hur ser den borgerliga riksdagsgruppen, alltså regeringsunderlaget, på frågan? Det finns många ledamöter som aldrig försitter en chans att ifrågasätta facket och den svenska modellens existens. Stöder de också fackets kamp för rättvisa? Sist men inte minst undrar jag vad arbetsmarknadsministern tycker om yttrandet. Vi kan diskutera domen när den kommer , men har vi ett yttrande att diskutera. Stöder arbetsmarknadsministern fackets kamp mot diskriminering av utländsk arbetskraft? Det är nämligen det som det så kallade Vaxholmsmålet handlar om. Det handlar om diskriminering och utländsk arbetskraft. Kampen i handlade om fackets kamp för allas lika värde. Konflikten har blivit en vattendelare i svensk politik. Högervänster-skalan har blivit tydlig. Det finns många som vill försvaga arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Billig utländsk arbetskraft är någon sorts överklassens våta dröm. För svensk arbetarrörelse är däremot Vaxholms- eller Lavalmålet en fråga om rättvisa. Vi vill inte att arbetare ska ställas mot varandra och konkurrera med låga löner och dålig arbetsmiljö. Rättvisa innebär för oss att man ska ha lika lön för lika arbete oavsett om man kommer från eller . Tyvärr är inte det som hände i någon engångsföreteelse utan något som har blivit allt vanligare i . Det finns många andra orter man skulle kunna föra till Vaxholmsfallet , till exempel. dödades en slovakisk ugnsmurare när han föll ned i en koksugn. , där arbetet utfördes, fick mycket kritik för arbetsmiljön. De slovakiska arbetarna levde under slavkontrakt när de arbetade i . Men den svenska fackföreningsrörelsen stod på de slovakiska arbetarnas sida. Efter det att och Metall hotat med blockad pressades de slovakiska underleverantörerna att betala ut avtalsenliga löner till arbetarna, och pengarna gick in på arbetarnas konton som bevis på att detta fungerade. I tog två lettiska byggnadsarbetare, och , kontakt med . De ville ha hjälp med diskussioner om lön och skatteavdrag med sina arbetsgivare. Gintz Kaplers var lovad en timlön på , och företaget skulle ansvara för att betala in skatterna. I själva verket fick han bara och fick betala in sina skatter själv. När han klagade blev han sparkad från sitt jobb och utslängd från sin lägenhet. Letterna fick då hjälp av , och Gintz Kaplers berättar själv så här om sin situation: Jag stod bokstavligen ute på gatan utan jobb och hade ingenstans att bo. Men jag fick hjälp av att hitta ett nytt jobb på ett nytt företag med kollektivavtal, och en ny bostad. har min familj kommit hit och min son har börjat på dagis. Jag trivs och tänker stanna. I ytterligare ett namn på kartan jobbade 200 thailändska byggnadsarbetare. Det fanns ett avtal med , men det följdes inte. De thailändska arbetarna hade fått ut lägre löner än vad företaget hade kommit överens med om. Ombudsmannen vid håller ett stormöte. De thailändska arbetarna förklarar att de känner sig lurade av företaget. går in och förhandlar och hjälper de thailändska arbetarna. Förhandlingarna slutar med att Preemraff går in och stöttar upp det hela och ser att det fungerar så att de får ut sina löner. Lönerna sätts in på ett konto i varifrån de anställda kan ta ut en bankcheck på beloppet eller skicka pengarna till ett konto i . Det finns många exempel på hur fackföreningsrörelsen arbetar för att tillvarata människors och arbetares intressen, oavsett från vilka länder de kommer, med insikten om allas lika värde. säger: Vi tolererar inga trakasserier mot människor vare sig i eller utomlands. Vad säger arbetsmarknadsministern? 66 Arbetsmarknadsminister (): Jag håller med . Svenska kollektivavtal ska gälla i . Det är min grunduppfattning, och det är hela regeringens uppfattning. Som vet fattar regeringen sina beslut kollektivt, och som jag säger i interpellationssvaret finns det ingen splittring i regeringen i den här frågan. Jag är glad över yttrandet eftersom det stöder den linje som vi aktivt har intagit. Jag är glad över att det är så eftersom jag naturligtvis vill att vinner målet när domen kommer. Det var också därför jag uppdrog åt vårt ombud att delta och försvara vår linje i den muntliga förhandlingen . Här råder det nog ingen större skillnad mellan och mig. 67 (): Tack för det! Men det gör mig lite orolig när jag kunde läsa en debattartikel från en moderat partikamrat till arbetsmarknadsministern i Dagens Industrin. Hon beskriver svensk fackföreningsrörelse som organisationer som genomsyras av skattefiffel, maktmissbruk och politisk korruption. Det är alltså regeringsunderlaget som har den synen på fackföreningsrörelsen . som är gruppledare i och kamrat till mig i arbetsmarknadsutskottet säger i Ekot : beklagar att generaladvokaterna ger de svenska fackföreningarna rätt. Detta är också den aktuella ståndpunkten från framträdande representanter för dem som står bakom regeringen, som sitter i arbetsmarknadsutskottet och som är en del av regeringsunderlaget. Låt mig gå lite tillbaka i tiden. Man ska i och för sig vara generös i debatter också, och jag är glad över att arbetsmarknadsministern är glad över yttrandet. Det tror jag är positivt. Det var ju det min fråga gällde, så på den punkten har jag kommit fram. Det känns skönt, för jag är själv glad över yttrandet. Jag är också glad över att arbetsmarknadsministern vill att i slutändan vinner målet så att de kan fortsätta sin kamp mot diskriminering av utländska arbetare. Vi delar den uppfattningen, och det tycker jag känns väldigt skönt. Men jag funderar lite över vad som hände när startade och stack upp. Då fick man inte riktigt de signalerna från den moderata partiledningen. som då inte var statsminister men partiledare yttrade om : agerande är en skamfläck. Det säger han när konflikten pågår och när går ut i kamp för att upprätthålla borthållandet av diskriminering av utländska arbetskraft. Jag drog ett antal exempel på hur det kan gå om inte facket ligger i framkant och håller i kampen. Jag visade hur det kan gå med arbetsmiljön, när arbetare dör och inte får ut sina löner och så vidare. Det är det som är alternativet till att vi har en aktiv facklig kamp. , när det här uppstod, sade alltså att agerande är en skamfläck. Han sade också, vilket är ganska talande, att bristen på konkurrens har givit ett för högt löneläge. Jag säger det återigen: Det fanns en tanke med att vilja ha in en illojal konkurrens på arbetsmarknaden, det vill säga att pressa ned svenska arbetares löner. Detta säger alltså /05. Det är lite intressant att inte är ensam i debatten. Det finns en annan moderat toppfigur som sedermera blev arbetsmarknadsminister som också är ute och yttrar sig om att är en skamfläck. Det är någon sorts voice från . I vilket fall som helst finns det en oro för hur tankarna går. Det finns en stark kraft från högersidan när man driver den typ av kampanjer mot fackföreningsrörelsen som jag har gett exempel på här. Det skapar en stor osäkerhet om regeringens framtida agerande. Bortsett från att jag trivs med tydliga ideologiska konflikter det gör det lättare både för mig och för väljarna, som vi har sagt förut är det inte bra för landet att ha en osäkerhet om vad regeringen verkligen vill. 68 Arbetsmarknadsminister (): Den osäkerheten behöver inte oroa sig för. Som jag sade i mitt svar står regeringen helt enig bakom den linje som vi har drivit i , och vi kommer att fortsätta med det. är det alltid bra med fri debatt. Folk får väl tycka lite vad de vill, och så får man ta debatten. Jag anför varje gång jag får den här typen av debatt: Sluta nu! Vi får ändå se på vad den svenska modellen har lett oss till. Den har lett oss till ett läge där vi förlorade på svensk arbetsmarknad av flera 100 miljoner arbetade dagar. Det slöts 3 906 avtal på lokal nivå. Det var konflikt i 18 av dem. Det är inte ens en halv procent. Vi har 435 fall i Arbetsdomstolen jag tror att det var så . Det ska man jämföra med ett läge som i , där över 100 000 ärenden togs upp i motsvarande arbetstribunaler. Då kan inte jag säga att det här är problemet på svensk arbetsmarknad. Det är precis tvärtom, det här är det minsta problemet vi har. Det stora problemet handlar om den diskussion som vi har haft tidigare här . När man ser ett antal byggjobbare och deras fackföreningsföreträdare stå och skrika Go home! till de lettiska byggarbetarna tycker jag att det är en skamfläck. Det är fortfarande en skamfläck, och det var en skamfläck också då. Både Byggettan och har ju bett om ursäkt för detta agerande, och det tycker jag ska lända dem till heder. Låt mig gå tillbaka till grundfrågan. Vi står helt eniga, och vi står bakom den linje vi driver, nämligen att svenska kollektivavtal ska gälla i . 69 (): Den svenska modellen är en succé, säger arbetsmarknadsministern, och det är ju kul att höra. När det gäller skamfläcksdiskussionen vill jag säga att det inte bara var en speciell händelse som moderata företrädare var kritiska till, utan det var själva det faktum att hade rätt att ta till den här konflikten som man ifrågasatte. Det är viktigt att komma ihåg. Jag hörde inte någon som pratade om skamfläck när en slovakisk byggnadsarbetare slog ihjäl sig efter långa arbetspass i en orimlig arbetsmiljö och med slavkontrakt. Jag hörde inte dåvarande partisekreteraren i prata om skamfläck då. Här måste man fundera lite över vem det är som borde be om ursäkt. Det är skönt att höra att regeringen står bakom den svenska modellen och att den har varit en sådan succé. Det är bra att veta att när man pratar för den är det den här ståndpunkten man står bakom. Man stöder den svenska fackföreningsrörelsens kamp mot diskriminering av utländsk arbetskraft. Kan jag känna mig trygg att i fortsättningen kommer att stå bakom när de slåss för arbetares rättigheter? Kan jag känna mig trygg att står bakom de här tankegångarna? Vi får bara hoppas att arbetsmarknadsministern har det inflytandet i regeringen. kan arbetsmarknadsministern kanske inte ha något inflytande på den centerpartiska riksdagsgruppen, men jag misstänker att ni har någon sorts gemensamma träffar i den borgerliga gruppen, och det vore bra om man kunde få en samstämmighet här. Jag håller inte med om att det här med skamfläcken skulle ha med en enskild incident i samband med den här blockaden att göra. Det var inte så det var. De exempel som jag räknade upp visar tydligt att man står bakom utländska arbetare i i sitt agerande. 70 Arbetsmarknadsminister (): Skamfläcksdiskussionen var uppe just efter detta Go home! som var enormt uppmärksammat. Det visades på tv gång efter annan. Jag tycker fortfarande att det var en skamfläck. Jag tycker inte att det var rätt. Jag tycker dessutom att det var anstötligt att man gjorde på det sättet och att man inte agerade snabbt för att ta bort det eller be om ursäkt, vilket man gjorde. Jag har också försvarat aktionerna när det gäller salladsbaren i . måste man försvara en princip även när omständigheterna runt omkring principen kan vara lite besvärliga. Det gäller för mig, och andra som delar den här grunduppfattningen att kunna skilja på de grundläggande principerna och att även kunna föra en fri diskussion om omständigheterna runt de grundläggande principerna. Där tror jag inte att vi skiljer oss så hemskt mycket åt. I grunden, om jag går tillbaka till interpellation, är vi överens om att svenska kollektivavtal ska gälla i . Jag tycker, precis som vi sade i vårt yttrande till , att man också ska ha möjligheter att vidta stridsåtgärder för att hävda att så ska vara fallet. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2006/07:590 om försämrat arbetsmiljöarbete 71 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de till minskade anslagen inte ska leda till ett försämrat arbetsmiljöarbete i vårt land. Jag har svarat på liknande frågor vid ett flertal interpellationsdebatter. Liksom tidigare vill jag framhålla att regeringen anser att arbetsmiljöområdet är mycket viktigt och att frågorna har nära beröring med regeringens övergripande prioritering att bryta utanförskapet. Svaret på frågan är att det på arbetsmiljöområdet pågår en översyn av politiken. En avsikt är att det även i arbetsmiljöpolitiken bör finnas en koppling till frågorna om utanförskap och målsättningen att fler människor ska komma i arbete. Som jag sagt tidigare så förutsätter jag att kommer att bedriva en effektiv och målinriktad tillsynsverksamhet inom ramen för de resurser man tilldelas. De besparingar som görs på görs stegvis och kommer att följas av regeringen. Även andra insatser och verktyg måste uppmärksammas än enbart anslagen till myndigheterna. Som exempel kan man nämna systemet med regionala skyddsombud som endast förekommer undantagsvis i andra länder. 72 (): Jag besökte för sedan kontor i och diskuterade grundligt de här frågorna med personalen där. När jag läser svaret från frågar jag mig: På vilket sätt värnar man med det minskade anslaget till arbetsmiljön? På vilket sätt leder det minskade anslaget till till ett minskat utanförskap? I budgetpropositionen minskar anslag med . planerar man att minska personalen från 763 ½ årsarbetare till 540 årsarbetare. Kommer det här att leda till en bättre arbetsmiljöinspektion i ? Kommer det att leda till ett fortsatt och utvecklat förebyggande arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna? Svaret på den frågan är självklart nej. tittar man på de här frågorna inom , och då ser man att av nedskärningarna måste ske i den direkta inspektionsverksamheten. Det här kommer att få starka effekter på regionala verksamhet. Några konkreta resultat blir: Inspektionsverksamheten kommer att minska med . Det förebyggande arbetet kommer att dras ned rejält. Det kommer att bli svårare att upprätthålla konkurrensneutralitet i insatserna eftersom breda tillsyner inom olika branscher kommer att minska. Handläggningstiderna kommer att öka. Regelutvecklingen och stödet till den regionala tillsynen kommer att minska. Verkets möjlighet att delta i europeiskt standardiseringsarbete minskar i omfattning. Man kommer att få svårare att bedriva en så kallad marknadskontroll i nivå med vad man förväntar sig från . Det här är allvarliga saker. Det är ingenting som går spårlöst förbi. Det är definitivt ingenting som påverkar något utanförskap i någon positiv mening. Jag tycker att svaret som jag har fått är väldigt allmänt hållet. Det ger väldigt lite vägledning. Sedan förs det in en passus i svaret som jag tycker är väldigt märklig och som gör mig lite fundersam: Även andra insatser och verktyg måste uppmärksammas än enbart anslagen till myndigheterna. Som exempel kan man nämna systemet med regionala skyddsombud som endast förekommer undantagsvis i andra länder. Detta är någonting som inte har med inspektionsverksamhet eller myndighetsutövning att göra. Det här är en verksamhet som regleras mellan arbetsmarknadens parter. Staten bidrar visserligen med , men det hela bygger på avtalsreglering. Varför för man in det här i diskussionen? Planerar man att göra någonting när det gäller de regionala skyddsombuden? Ska den verksamheten i någon mening regleras? Eller vad menar ministern? Staten förfogar över som ett verktyg för bättre arbetsmiljö. Ni förfogar inte över de regionala skyddsombuden. Kontentan av alltihop är en sänkt ambition på detta viktiga område. Kopplar man sedan detta till nedläggningen av tycker jag att regeringen på bred front angriper arbetsmiljöarbetet i vårt land på ett mycket negativt sätt. Och jag frågar mig varför. Här kanske ministern skulle kunna ge ett konkret svar och inte bara allmänna formuleringar som döljer nedskärningarna och de faktiska försämringarna. 73 (): Jag hade först inte tänkt att delta i den här debatten, men jag erinrade mig den debatt som och jag hade . På de frågor som jag hade om arbetsmiljöarbetet då svarade mycket kort att frågan bereds i , och vi avser att återkomma . Därmed ströks den debatten, och jag blev väldigt uppbragt av sättet man hanterade det på, för man ville också göra gällande att det var exakt samma frågor som man hade fått tidigare. När jag tittar på frågeställningarna ser jag att det är skillnader mellan dem. Arbetsmiljöarbetet är stort, brett och omfattar flera olika områden. Därför finns det all anledning att även försöka diskutera dessa frågor som är så viktiga. Även om de bereds i och man vill titta på hur det ska gå till måste man väl ändå ha någon uppfattning om hur saker och ting utvecklas och hur det ser ut! Ministern tror väl ändå inte på fullaste allvar att stora nedskärningar på inte drabbar verksamheten? Verksamheten består ju av flera olika delar, till exempel arbetssjukdomar kontra arbetsskador. Hur ser strategin ut här? Det är väl bra om man försöker komma åt arbetsolyckstillfällena, men vi vet att arbetssjukdomarna ökar. Det är en föränderlig värld eftersom arbetsplatserna ser så olika ut. Hur påverkar stressfaktorer och allt fler deltidsanställningar arbetsmiljön för den enskilde? Vad har man för inflytande på jobbet, och vad får det för effekter att bara bli inkallad när jobb behövs, stressen är som störst och arbetsgivarna behöver arbetskraften? Det är då man tar in personalen, och ska de jobba som sjutton. När det gäller detta är forskningen och utvecklingen oerhört viktig, och hur vi slår ut folk på arbetsmarknaden är en viktig del. talar ofta om utanförskap och säger att det ska genomsyra allting. Det får vi också ofta höra i svaren. Men kopplingen mellan utanförskap, arbetsmiljö och arbetssjukdomar är väl också väldigt viktig! Man säger att det är samma nivåer som när det gäller arbetsmiljösatsningar och att det då väl inte kan vara så farligt att man nu drar ned. Men händer det inte väldigt mycket inom dessa områden? Får vi inte fler verksamma ute på arbetsgolvet också? Det är ju bra! Hur kan man då dra in resurserna? Varför lägger man ned världens ledande institut inom forskning om arbetslivet utan någon som helst beredning? Det har vi inte fått svar på. När det gäller de regionala skyddsombuden likaså, som berördes här tidigare, är mycket avhängigt av kollektivavtal och dylikt.