prot · GU09129 · 2007-06-19 00:00:00 — kommer vi i utskottet fram till olika uppfattningar. Det är inte så konstigt. Skiljaktiga meningar finns även i våra domstolar. Vår uppgift är, som det heter i grundlagskommentaren, inriktad på en rättslig kontroll. Vi ska granska regeringen utifrån grundlagsperspektiv och gällande lagar och föreskrifter. När vi är som bäst har KU en preventiv funktion på regeringen. Är vi tydliga och skarpa låter en förståndig regering sig vägledas i sitt handlingssätt. Men eftersom alla människor är ofullkomliga finns det inga perfekta regeringar. Därför lär vi fortsatt få en del att göra i utskottet. Årets granskningsarbete har klart delvis präglats av att utskottet är ungt och nytt. Det har förstås krävt en extra insats från vårt kansli. Därför vill jag här och framföra ett varmt tack till vår kanslichef och hela kansliet. hade vi klarat oss väldigt slätt i processen. Mina partikamrater brukar säga att jag är väldigt sparsam när det gäller berömmande ordalag. De har den tolkningen att när jag säger att de har gjort en hyfsad insats så handlar det om att den är mycket bra. Jag får väl då säga att kansliet har gjort en hyfsad insats. På tal om vår kanslichef fällde han några ord i utskottet. Vi brukar annars inte tala om vad som sägs på utskottets sammanträden. Det var ett intressant uttalande om vårt utskotts betydelse, och det är därför som jag tar upp det. Han sade: är en institutionell auktoritet. Han gjorde det med hänvisning till att han, om jag inte minns fel, hade läst en doktorsavhandling om de frågeställningarna. Det finns förstås många institutionella auktoriteter i vårt samhällsliv. Men är man en institutionell auktoritet är det viktigt att man vårdar sitt anseende. Annars är man bara institutionell och inte en auktoritet. Det är viktigt, för att använda en analogi, att inte ropa Vargen kommer! i ett kör, i synnerhet om det inte finns någon varg över huvud taget. Jag har en optimistisk människosyn. Jag hoppas att arbetet i det unga, nya utskottet ska sätta sig och att vi kan utvecklas i positiv riktning. Man får väl säga som alltid i sådana sammanhang: Alla är vi barn i början. Det betänkande vi här debatterar innehåller flera intressanta frågeställningar, och vi kommer att debattera vissa delområden . En intressant fråga som jag själv anmält för granskning är om hyresråden i de mindre hyresnämnderna är att betrakta som ordinarie domare. Det är väl kanske inte en fråga som betraktas som en kioskvältare i den allmänna opinionen. Skulle det vara så hade vi troligen kunnat kritisera regeringen på grund av den handläggning som har varit. Troligen är den här granskningen en av de svåraste som utskottet i modern tid ägnat sig åt. Själv har jag fått gräva ned mig mycket i lagstiftningen. Nog kan man efter den granskningen säga att man får betrakta hyresråden som domare. Men fråga är om de är ordinarie. Den frågan har inte varit lätt att besvara. Därför hade vi att ta ställning till om tolkningen att de inte var ordinarie genom att pröva om en sådan tolkning låg inom ramen för bestämmelserna i fråga, som det heter i grundlagskommentarerna. Eftersom regeringen enligt gällande rätt har rätt att göra en sådan bedömning kunde vi inte kritisera regeringens handläggning. Man kan alltså inte utesluta implicita fel, men det var inte uppenbart för oss i utskottet. Jag tänker också kommentera ett ärende som är föranlett av att har ett särskilt yttrande om just statsrådens ekonomiska intressen. Det är intressant. Hon ansluter sig i och för sig till utskottets betänkandetext när det gäller granskningen av . Men hon säger att det finns en gråzon när det gäller statsrådens ekonomiska intressen som är ett demokratiskt problem. Man kan väl diskutera om det är ett demokratiskt problem eller inte. Det är i vilket fall som helst ett avgränsningsproblem som kan uppstå. Det är intressanta frågeställningar som vi kanske får anledning att återkomma till. Det gäller just detta: Kan en jordbrukare bli jordbruksminister? Kan en lärare bli skolminister? Kan en officer bli försvarsminister och så vidare? Man kan också fråga sig om ett statsråd som har ansvar för barnbidragen: Kan vederbörande ha barn? Befinner man sig inte då i en jävssituation? Kan en LO-företrädare bli arbetslivsminister? Det är också en intressant frågeställning? Det är möjligt att vi i olika sammanhang får anledning att återkomma till den frågeställningen. satt jag och hade hyfsat roligt, skulle jag vilja säga, när jag läste de olika reservationerna. Det ska bli intressant att se med vilka argument de försvaras. Vi ska återkomma till dem under debatten . Utskottets ordförande talar om att utskottsmajoriteten inte orkat ända fram. Frågan är förstås vem som har orkat. Där kan man klart analysera de olika reservationerna utifrån de grunder vi har att utgå från i vår granskning. Då kan man också fundera på vem som har orkat vad. 110 (): har vi att debattera betänkande som handlar om beredning av regeringsärenden, statsrådens förehavanden, deras finansiella intressen och deras trovärdighet med mera. Detta är mitt första år i vår riksdag, och det är naturligtvis också mitt första år i . Året har präglats av mycket arbete. Det granskningsbetänkande som vi nu har på bordet har milt sagt tagit en hel del tid i anspråk, i varje fall för mig. Det är heller inte ett lätt förtroendeuppdrag att sitta i . Det är ett utskott där vi granskar ärendena ur ett konstitutionellt perspektiv och där vi inte ska bedriva partipolitik, till skillnad mot i andra utskott. Det är tufft och frustrerande. Att mellan varven och i vissa lägen vara partipolitisk tycker jag är helt mänskligt. Konstigt vore det väl annars. Granskningsarbetet är i många perioder mycket tufft och slitsamt. Men det är också mycket lärorikt. Det är ett spännande arbete där vi söker, där vi letar, där vi frågar, där vi läser, där vi klurar och där vi tänker till. Vi vill föra fram och ta upp saker i ljuset. Vi vill kontrollera att ministrarna följt reglerna för regeringens arbete och i sina ageranden handlat på ett trovärdigt och lämpligt sätt. Granskningsarbetet är viktigt. Det måste jag poängtera. Det är viktigt ur många aspekter. Men viktigast tycker jag är att medborgarna ska kunna få reda på hur vi folkvalda sköter våra uppgifter och använder våra gemensamma resurser. Att förhindra maktmissbruk och kontrollera att maktmissbruk inte sker är en kontrollfunktion som är ett måste i en demokrati. Jag kommer lite in på det kallade gråzoner, och jag kommer att benämna det på samma sätt. I många av de ärenden vi har granskat återkommer några ord som jag anser vara mycket svårtolkade. De orden är betryggande eller betydande säkerhetsavstånd. Orden i sig är inte svårtolkade, men de är svårtolkade i ett sammanhang när det gäller bland annat statsrådens deltagande i beslut och när det gäller deras värdepappersinnehav och andra ekonomiska intressen. I KU:s betänkande som ligger på bordet finns några frågor om statsrådens uppdrag och finansiella intressen. Jag kan till exempel nämna utrikesminister uppdrag och finansiella intressen som kommer att debatteras senare här i kammaren. Ett annat ärende är statsrådet uppdrag och finansiella intressen. Det sistnämnda ärendet kommer vi troligtvis inte att debattera eftersom utskottet var enigt i sitt ställningstagande om det. I ställningstagandet konstaterade utskottet att en fullständig redovisning av situation i ett jävshänseende saknas. Men man förutsätter också att det finns en insikt i om betydelsen av säkerhetsavstånd i ärendet som kan aktualisera privatekonomiska intressen. Då är jag tillbaka vid säkerhetsavstånd. Jag anser att det inte är helt uppenbart vad det i praktiken innebär. , som har lämnat in ett särskilt yttrande, anser att det är problematiskt att det finns vad vi kan kalla för en gråzon där uppenbart jäv inte föreligger men där ett statsråds ekonomiska intressen ändå skulle kunna innebära sådana kopplingar till det egna ansvarsområdet som riskerar att påverka förtroendet för honom eller henne. Men de kan ändå inte med självklarhet anses strida mot regeringsformen 6 kap. 9 § andra stycket. Vart vill jag då komma med detta? Det vore mycket önskvärt med en mer stringent praxis, fru talman, eller ett tydligare regelverk. Är det möjligt att få säkerhetsavståndet mer begripligt, mer tydligt och mer stringent? Det får tiden utvisa. har för avsikt att senare återkomma med förslag i just denna fråga. Avslutningsvis vill jag säga att detta för mig har varit ett lärorikt år. Jag ska passa på att här i detta första anförande tacka ledamöterna i utskottet för ett gott samarbete och för ett bra samarbete. har allaredan hunnit före mig med att tacka kansliet, men jag gör det ändå. Vad skulle vi ha åstadkommit utan kansliet? Inte hade det blivit mycket av det. Jag är verkligen imponerad av er alla och av er enorma kompetens. Jag är också mycket imponerad av ert stora tålamod. Jag tänker speciellt på alla de ändringar av ord och meningar i ärenden som har förts fram av oss ledamöter. I dessa situationer gäller det om inte annat att ha den egenskapen tålamod. Ett stort tack till er alla ! Vi syns igen. Jag yrkar på godkännande av anmälan i reservationerna 2, 3, 4 och 5. 111 (): Jag börjar med att yrka på godkännande av anmälan i reservation 2. Självfallet står jag bakom också övriga reservationer där de gröna finns med men för tids vinnande avstår jag från att yrka på godkännande av dessa. Inledningsvis tänkte jag ta upp lite grann om hur vi partirepresentanter har agerat i utskottet. Speciellt med arbetet i detta utskott är att vi enligt regeringsformen, det vill säga en av våra grundlagar, bör ha en granskande roll. Jag vill ge en liten bild av hur jag tycker att detta klarades av under denna mandatperiods första granskningsbetänkande. Vi har att granska de anmälningar som riksdagsledamöterna gör. har det inneburit granskning av både den tidigare och den nuvarande, borgerliga, regeringen. En liten reflexion blir för min del att jämföra agerandet från de borgerliga ledamöterna i utskottet med de socialdemokratiska. Det är märkligt men kanske inte förvånande att jag ganska snabbt upptäckte att ett mönster kunde skönjas. De borgerliga försökte till stor del skydda den nuvarande, moderatledda, regeringen från kritik mot, anmärkningar på eller hur vi nu ska uttrycka oss dess agerande. Motsvarande skedde från de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet när det gäller den förra regeringen. Jag tänkte belysa detta med några exempel från de utfrågningar som utskottet har haft, fru talman. Jag börjar med utfrågningen av , där enligt de stenografiska uppteckningarna säger följande: Jag vill först göra ett litet påpekande. Vi pratar inte om någon Sifoundersökning i det här fallet. Bagatellisera inte kommissionens meddelande om att man skulle granska hela presstödet! Det är inte rimligt. Min sista fråga gäller det som sade i en interpellationsdebatt med . Där kommenterar samtalet från och på ett lite raljerande sätt. Jag ska fortsätta med att citera vad Per sade under en utfrågning av . Per går in och säger: Fru ordförande! Det är lite svårt för mig att ställa frågor utan att först göra en kommentar. Den första kommentaren är att jag ju inte alls ställer upp på grundidén som framför allt har att befinner sig i någon jävssituation och att man ska titta igenom vad har gjort sedan han började i styrelsen. Mitt sätt att se det är att man ska titta på vad har gjort som utrikesminister, och att det är det vi ska granska. Jag ville bara säga det först, så att det är klart. Den andra kommentaren är att jag skulle vilja be om ursäkt om du på något sätt får intrycket av att du är här för att ställas till svars. Det är så här att du är här därför att du ska kunna ge KU ökade kunskaper om vad som har hänt och skett. Det är inte så att vi kallar in människor från gatan eller verkställande direktörer för att ställa dem till svars i KU. Så går det inte till i . Detta var från det specifika ärende då utfrågades. Jag tänkte även belysa de socialdemokratiska ledamöternas agerande. Kammaren får naturligtvis inte ta det här som att det är de här personerna och deras frågeställningar som ska kritiseras. Det visar snarare en tendens till att det kan finnas något slags mönster. Jag tror möjligtvis att historikerna får titta på detta i efterhand och ta detta i sitt sammanhang. Jag ska citera ur en utfrågning av där säger: Herr ordförande! Jag tackar för en mycket bra redogörelse. Jag har för att tydliggöra ett par frågor att ställa. Utifrån din roll som minister har du ansvar för både myndigheter och statliga bolag. Vilka principiella skillnader ser du i din roll som minister mellan styrningarna av bolag och myndigheter? Jag ska avsluta med ett exempel på ett annat sätt att hantera detta från socialdemokratiskt håll när det gäller den borgerliga regeringen. Det är från utfrågningen av utrikesminister av den tidigare i debatten nämnde . I en frågeställning avslutar han med att säga: Min fråga är: När du hävdade att du inte hade kunnat avstå från detta, ljög du då eller var det bara det att du inte visste vad du pratade om? Jag ska naturligtvis inte recensera mig själv i de frågeställningarna. Det får andra göra. Men en liten hänvisning till hur vi i har agerat kan möjligtvis de anmälningar som vi dag behandlar vara. De är ungefär fifty-fifty. Vi har själva eller tillsammans med andra sex anmälningar mot den föregående socialdemokratiska regeringen och fyra anmälningar mot den nuvarande. Jag skulle möjligtvis kunna instämma i det Per sade om att det fanns ett försök från borgarna att nå fram och hitta konsensus. Jag upplevde det då de ärendena behandlades. tänkte jag ge en beskrivning till lyssnare, åhörare och tv-tittare av hur KU:s roll ser ut utifrån en konkret anmälan. Det gäller miljöminister agerande i . Där finns det två separata anmälningar där man menar att i inför ministerrådsmötet , alltså , inte svarar på frågan om delar det tyska målet för koldioxidutsläpp inom EU. gick ut i en debattartikel och bekände sig till den utsläppsnivå som hade lagt fram inför det här . Då anser anmälarna att det agerandet inte står i överensstämmelse med samrådsbestämmelserna i riksdagsordning. Under EU-nämndens möte utspann sig följande diskussion, som är basen för anmälan. från säger: Miljöministern säger att vi i ska ta på oss ledarrollen i EU så att EU kan ta på sig ledartröjan i världen, som jag förstod det. Miljöministern sade också att det kommer regeringen att göra. Men det som vi efterfrågar är ju hur. Det är ju nu diskussionen förs fram. Det är som miljöministrarna träffas och diskuterar detta. Det är som ska anta slutsatser om klimatförändringarna. Då har vi efterfrågat: Vad är den svenska positionen? Vilka frågor kommer man att driva gentemot andra EU-länder för att påverka dessa? Jag noterar att miljöministern fortfarande inte vill svara på om kommer att driva, precis som och , målet om att vi ska minska utsläppen till 2020, som ett förslag till toppmötet. På detta svarar alltså inte miljöminister . Utskottet konstaterar att det nämnda miljöministermötet skulle handla om en uppföljning av en konferens mellan parterna inom om klimatförändringar i . Eftersom frågan om EU-mål för koldioxidutsläpp inte fanns på dagordningen föreligger inget krav på samråd med . Det är dock rimligt att anta att hade en uppfattning , men det fanns inte på dagordningen, och därför behövde han formellt sett inte kommentera det. Däremot hade han naturligtvis i anständighetens tecken kunnat svara vad hans uppfattning var även om det inte hörde till samrådet inom . Sådana typer av ärenden handlar mycket av arbete om. 112 (): Jag hade inte tänkt delta i den här diskussionen. Det är inte min debatt så att säga. Men jag blev angripen av under . Därför tycker jag att det kanske är lika bra att jag svarar på något sätt eftersom jag inte hade möjlighet att ta replik . Jag visste inte heller att det var jag som skulle granskas i det här läget. Jag sitter inte i regeringen längre, även om man skulle kunna tro det när man hör . Jag tycker att vi ska sikta in oss på sakfrågan. Jag tycker att sätt att föra den här debatten visar att han inte vill diskutera sakfrågan. I stället vill han prata tonläge. Han vill tala form i stället. Jo, därför att det finns en desperation tror jag, inte bara hos utan i det borgerliga lägret över huvud taget, över att den här processen nog inte har varit särskilt bra för dem som man är satt att skydda, nämligen den borgerliga regeringen. Då vill man inte prata sakfrågor, utan då vill man prata någonting annat i stället. Man vill gärna prata formfrågor och hur utfrågningarna har gått till. Jag vill gärna sikta in mig på sakfrågan i det här korta första inlägget jag har. Jag fick frågan varför jag vid utfrågningarna frågade om och deras verksamhet. Ja, det var naturligtvis därför att jag ville veta följande: Ska en utrikesminister ha aktier i detta företag? Det var därför jag frågade om anklagelserna när det gällde folkfördrivning från det område där borrade efter olja. Jag ville veta hur svarade på det. Det finns faktiskt ekonomiska intressen som ministrar inte ska ha, som man ska dra sig för. Vi skulle till exempel aldrig acceptera att en finansminister har aktier i en bank. Vi skulle aldrig acceptera att en försvarsminister har aktier i . Då skulle vi säga: Stopp och belägg! Det är inte lämpligt. Det rubbar förtroendet. Det var på precis samma sätt här. Hur skulle vi se på att utrikesministern hade aktier i ? För att kunna reda ut det måste jag fråga om den verksamhet som hade haft i som satt i . Det är riktigt att jag hänvisade till ett dokument. Det var det här dokumentet, Human Rights . Human Rights Watch är en av världens mest ansedda organisationer för mänskliga rättigheter. De gav ut en hel rapport som handlade om just inblandning i de bekymmer som fanns i vid . Den är mycket kritisk mot och också mot och hans verksamhet där. Det var det dokumentet jag hänvisade till och som jag också frågade om. Det är klart att jag borde ha anmält det tidigare till KU så att , om han nu kände sig nödsakad att skydda i den utfrågningen, hade haft en chans att läsa på. Vi gjorde det direkt efter. Då anmälde vi detta dokument. I den fortsatta processen hade alla möjlighet att ta ställning till det. Vostok Nafta-utfrågningen gällde grundfrågan: Var det delikatessjäv eller intressejäv? För att det skulle vara intressejäv måste man knyta frågan om Vostok Naftas aktier direkt till gasledningsbeslutet, det vill säga om det skulle få en direkt effekt på Vostok Naftas aktier om man bestämde sig för att bygga den här gasledningen. Det var den frågeställningen som vi tog upp där. Där hänvisade jag också till årsredovisningen med de citat som jag hade. Jag visade då att man från Vostok sade en sak i sin årsredovisning och en annan sak vid utfrågningen. Vi kom inte längre i den processen. Därför fastnade vi också, vilket alla har kunnat se i vår reservation, för att vi i alla fall kunde säga att det är ett delikatessjäv. Vi vet inte om det är ett intressejäv, men det är ett solklart delikatessjäv. 113 () replik: Formerna är viktiga i arbete. Vi kan inte bortse från dem eftersom de anger ramarna för det vi får göra eller inte göra. Du vet lika väl som jag att det är en praxis att anmäla de dokument som vi ska använda. Det är en viktig praxis för att vi ska ha ett underlag där vi kan granska vad du eller jag säger. Det är ganska naturligt. Du gjorde inte det, som du erkänner nu vad gäller utfrågningen av . Men du gjorde det inte heller senare när det gäller Per Brilioth. En gång är okej. Man förstår att man lär sig. Men två gånger är lite för mycket. Det här får konsekvenser som jag vill att vi klarar ut. Det står ett citat på s. 210 i tredje bandet i det betänkande som vi debatterar . Du säger att du läser högt från Vostok Naftas årsredovisning, som jag har här. Du läser ett stycke som finns på s. 14. Men bara hälften av det du säger att du läser högt finns med. Resten finns inte. Det du läser avbryts efter det om att det var de största uppgifterna från , som du sade när du frågade . Sedan kommer slutsatsen, och du fortsätter att citera. Men här finns ingen slutsats, vare sig på s. 14 eller någonstans i hela rapporten. Detta är allvarligt, för vad hade vi för möjlighet att säga till att detta inte stämde? Formerna är viktiga för att vi ska kunna vara seriösa. Utan formerna faller mycket av vårt arbete. Sedan ska vi diskutera innehållet och Bildtfallet utan problem. 114 () replik: Jag måste säga att jag är förvånad. Här pratar i med ett oerhört högt tonläge mot mig vad gäller mina frågor under utfrågningen. När han sedan får möjlighet till replik rinner hela frågeställningen ned till att handla om ett citat som han inte hittat i Vostok Naftas rapport. Jag ska hjälpa dig att leta efter det citatet sedan. Är det allt han har att komma med efter detta frontalangrepp som han riktar mot mig? Han har kvar en frågeställning om var citatet stod i rapporten och var han kan hitta det. Du hade kunnat komma till mig tidigare så skulle jag ha hjälpt dig med det! Fly inte sakfrågorna, , in i något slags formfrågediskussion! Jag förstår att du känner dig tillbakatryckt och desperat i detta läge. Det är klart att det inte är roligt att hamna i den situation som ni är i, men fly inte sakfrågorna. Ta det granskande uppdrag som du har på allvar! Tonläget som använde tidigare var oerhört högt. Jag har ingen anledning att tuppfäktas med honom, utan jag kan bara konstatera att har han inte mer att komma med och syftet var att återupprätta KU:s anseende tror jag inte att han har gjort någon större insats . 115 () replik: I det inledande anförandet ville jag ta upp mycket viktiga saker angående hur vi använder , för jag tycker att detta är bekymmersamt. Jag pekade på en politisering och en omvandling av KU till ett slags domstol, till och med en politisk domstol. Detta har konsekvensen att man bryter mot etablerade former, till och med så att man felciterar eller bygger utfrågningen på ett citat. Det var centralt i din utfrågning, för du sade att det i årsredovisningen stod att aktievärdet på Vostok skulle fördubblas. Men det står inte här i årsredovisningen. Den utfrågade satt där med ett sådant påstående som du läste högt, och han visste inte att det som du läste inte fanns i rapporten. Hur ska detta gå till? Seriositeten i KU:s arbete är mycket viktig, och därför har jag för alla oss som sitter där rätt att kräva att du åtminstone ska citera rätt, inte minst om vi bygger mycket av en utfrågning på just dessa påståenden och vi andra inte har möjlighet att kontrollera dem. Detta försök att använda utfrågningar som är mycket publika på ett sätt som inte är bra är en följd av politiseringen. Det är det som jag vill att inte minst du, , tänker på. Detta sätt att bryta mot formerna har konsekvenser för hur svenska folket ser på vårt arbete, och det kommer också att drabba innehållet i de frågor som vi hanterar. Hur ska man kunna tro på innehållet om vi inte håller oss till formerna? Hur ska vi kunna vara trovärdiga? Det är detta som du sätter på spel, ! 116 () replik: Citatet finns ju, det är bara det att du inte har hittat det. Låt oss dock ta den diskussionen sedan! Det kan vi mycket väl göra, så ska jag visa dig. Grundfrågan gällde ju om det var delikatessjäv eller intressejäv. I den diskussion och utfrågning som fanns sade Vostok Naftas vd att gasledningen hade en obefintlig betydelse. vände man sig till sina aktieägare och sade att var på väg att göra stora nyinvesteringar, bland annat i och med gasledningen Northstream. De målade upp en helt annan bild för sina aktieägare, och den bilden kontrasterade mot allt annat. Ärligt talat, om detta är det enda som har att komma med det vill säga att han inte kan hitta ett citat i årsredovisningen får jag säga att det nog var ett lite för högt tonläge som han använde inledningsvis i denna diskussion. Jag tycker också att det i sig sänker KU:s anseende.