prot · GU09113 · 2007-05-25 00:00:00 — Jag vill veta om du och din regering tänker ta ansvar för att förbättra boendesituationen i , och även i landet som helhet. Hur länge ska analysera det svåra läget? När kommer ni med konkreta förslag på vad som kan förändras och förbättras? Slaget om allmännyttan kommer att stå i kommunerna, inte i . Där är vi överens. Jag undrar vad du egentligen anser om det som dina partivänner i håller på med. Vad de gör är nämligen att radera ut allmännyttan i attraktiva delar och på det sättet slå i kras många människors dröm om att kunna flytta till en av de lägenheterna. Ett önskvärt mål borde väl vara och det vore intressant att få att hålla med om det att om man går från en upplåtelseform till en annan ska skatten vara densamma. Det måste komma till stånd en konkurrens, för att använda ert favorituttryck, på lika villkor mellan upplåtelseformerna. Enligt många trovärdiga bedömare finns ingen logik i skattesystemet. Du och din regering genomför just nu den största förmögenhetsöverflyttningen i modern tid. Miljarder flyttas över till dem som redan har en bra situation på bostadsmarknaden, men alla får vara med och betala. Vi kallar det för blå skatteväxling, och vi säger att ni slaktar bostadspolitiken, för det är precis vad ni gör. Inga investeringsbidrag behövs till nyproduktion av hyreslägenheter, trots att det står 190 000 i bostadskö bara i den här delen av landet. Ni ser stillatigande på, som jag sade tidigare, när era borgerliga partivänner raderar ut allmännyttan i attraktiva delar av . Det gäller även andra kommuner; vi tar gärna som exempel eftersom saker och ting ofta händer först och går snabbast just i . Du hänvisar också till de så kallade fyrpartssamtalen, och då undrar jag: När träffades ni egentligen senast, och hur långt har ni kommit? Det kanske vore på sin plats att få en rapport om det nu när ni suttit i så många månader. Det kunde du gärna nämna några ord om, för det är mycket väsentligt att ni lyckas komma fram till ett nytt regelsystem, eller ett förändrat och förbättrat regelsystem, som förhoppningsvis också bidrar till att vi kan tala om en balans på bostadsmarknaden. Det här är inte uppfattningar som endast jag har, utan även professorer inom detta område säger det. Exempelvis har ett par fastighetsekonomer vid KTH kommit ut med en mycket intressant bok som jag kan rekommendera bostadsministern att läsa. De slår bland annat fast att räntebidragen till flerfamiljshus med hyresrätt och bostadsrätt ursprungligen var motiverade som en kompensation för villaägarnas ränteavdrag, och ur det perspektivet var det motiverat med en kompensation till hyresgästerna. Vänder vi på det hela och avskaffar investeringsbidrag och räntebidrag framstår villaägarnas ränteavdrag som en kraftig anomali om fastighetsskattens avskaffande. Det här är alltså inte mina ord, utan de sägs av fastighetsekonomer på KTH. Jag hinner inte upprepa de frågor som jag ställde i det tidigare inlägget, , men jag väntar på fler svar och mer aktion från dig och din regering i dessa frågor. 9 (): Hyresrätten ska utvecklas, säger statsrådet. Ja, vi har många hyresrätter i vårt land. bor i hyresrätt, men är en tredjedel av hyresrätterna för utförsäljning. Det är över 125 000 hyresrätter enbart i . Det ska vara attraktivt, säger statsrådet också. Men kan det bli attraktivt om man bygger lägenheter som folk har råd att bo i? De försämringar och åtgärder som den nuvarande regeringen vidtagit kommer att innebära en hyreshöjning på för en normaltvåa. gör en utredning av hushållens disponibla inkomst. 2005 betalade de i hyresrätt av sin disponibla inkomst för boendet, de i bostadsrätt och de villaboende . Redan i det läget är det alltså dyrare för vanligt folk att bo i hyresrätt. Det blir inte heller bättre, utan snedvridningen blir ännu större med minskad fastighetsskatt och slopade räntebidrag och investeringsbidrag, åtgärder som regeringen vidtagit. Det kommer naturligtvis att bli radikalt bättre att bo i villa och bostadsrätt. Det får till följd att lika villkor för olika upplåtelseformer inte kommer att gälla, utan villkoren för hyresrätterna kommer att försämras drastiskt. Är det enligt statsrådet att utveckla hyresrätten? Statsrådet säger dessutom att hyresrätten ska fungera på egna meriter. Jag har ingen övertro på marknadskrafterna. 10 (): Jag vill tacka bostadsministern och övriga debattörer för en viktig debatt. När det gäller hyresrätt och neutralitet är neutraliteten i skattehänseende oerhört avgörande för hyresgästerna, för hyressättningen, för allmännyttan och för bostadssektorn över huvud taget. Här behövs en fortsatt översyn av skatterna, hur de belastar hyresgästerna i allmännyttan och hur de belastar allmännyttans företag. Vi måste försvara allmännyttan och utveckla hyresrätten, och det måste naturligtvis göras utan utförsäljning och utan marknadsanpassning av hyrorna genom införande av marknadshyror. gjorde sig till tolk för att alliansen stöder bruksvärdesprincipen när det gäller hyressättning, och det vore roligt att höra säga samma sak. Men ni måste också arbeta för det som minskar de saker som påverkar kostnadsdrivningen när det gäller bruksvärdeshyrorna. Den snedvridna neutraliteten ökade orättvisorna mellan olika upplåtelseformer. Det som belastar hyresrätten i relation till bostadsrätten och framför allt till villorna är att allmännyttan och hyresgästen belastas med skatt på till exempel arbete när det gäller de tjänster som sker inom allmännyttan som ligger inom området hushållsnära tjänster. Där finns ytterligare ett exempel på ökade orättvisor. Man talar om skattereduktion på hushållsnära tjänster. Men vi har full moms och uttagsskatt på de tjänster som sker i allmännyttans företag. Här måste det till en översyn för att få en verklig neutralitet mellan upplåtelseformerna. 11 (): Jag tycker att visar en okänsla för alla dem som bor i hyresrätter när han här säger: Är det så att man vill köpa så kan man väl göra det. Det är väl inget tvivel om att klyftorna mellan rika och fattiga ökar. Allmännyttan är utrotningshotad. av lägenheterna till exempel här i är nu kommunala hyresrätter. Jag sade också tidigare att om man vill köpa en bostadsrätt är utbudet ganska stort. Men det kostar, mina vänner! Det gäller inte minst i den här regionen. Det kan vi se i tidningarna. går det till så när man bildar en bostadsrättsförening att det först räcker med att tre är intresserade för ett område. De lägger in en form av interimsansökan. Därefter ska man ha som är villiga att bilda en bostadsrättsförening och tycker att det är spännande. Om jag inte minns fel behövs det sedan som vill köpa loss sina lägenheter. Då är det klart. Då blir det bostadsrätter. Men då faller valfriheten för den som inte har råd, inte vill och inte kan. Den har ingen möjlighet annat än att bli hyresgäst hos sina grannar. Det är ett bekymmer. Därmed sätts hela hyresrättssystemet ur spel, och det blir en otrygghet. Kom inte och påstå att oron inte kommer förrän det är . Den kommer redan den dag diskussionen börjar, när de tre vill börja interimsstyrelsen. Då har det skapats denna oro i bostadsområdet. Det sätter spår i grannsämja och i övrigt och ökar klyftorna, och människor får ett otrevligt och otydligt boende. Det är ni ansvariga för att ni nu har satt i gång. De är attraktiva områdena är de första att drabbas. Det är där många hyresrättslägenheter behöver finnas kvar. 12 (): Jag tillhör ett parti vars partiordförande alltjämt bor i hyresrätt. Det är såvitt jag förstår den enda som gör det sedan tid som partiordförande. Är nu allting så väldigt bra, och hur har det varit tidigare? Jag tycker för min del att inlägg visar på någonting. Varför är det så många som vill köpa? Finns det inga köpare blir det heller inte några bostadsrätter. Man måste gå till grundorsaken. Varför har det blivit så att så många vill flytta från sina hyreslägenheter till bostadsrätter? Jag håller med om att det finns skatteeffekter också, och så vidare. Men vi har inte haft någon utveckling inom bruksvärdessystemet. Jag säger inte att det är Socialdemokraternas eller den gamla regeringens fel. Vi har haft en förstelning på det här området. säger att det är skattemissgynnat därför att man lägger moms och allt möjligt på fastighetsskötsel. Det är riktigt att det är på det sättet. Det måste vi nu göra någonting åt. Det kom förslag under den förra mandatperioden från MKB:s chef och från och så vidare att man skulle göra någonting åt detta. Det tyckte vi då, . Vi tyckte att man skulle göra någonting och titta på detta. Men det sade den gamla regeringen inte ett skvatt om. Det tyckte den inte. Jag är glad att ansluter sig till den intelligenta positionen att man ska utveckla hyresrätten och att de som bor i sina hus kan få ta mer ansvar för detta. Det är jättebra att ni har bytt åsikt på den punkten. Allra sist är det viktigt, som säger, att det kommer in flera aktörer. Jag tycker att det som har hänt med , som tar ett väldigt stort ansvar för , är väldigt positivt. Det finns för den delen också Vasallen och . Men det hade varit bra om det funnits några andra ytterligare aktörer på området. 13 Statsrådet (): Först vänder jag mig till , som är en klok politiker som jag respekterar på alla sätt. Däremot är jag inte riktigt säker på att hon är rätt rådgivare för hur man ska driva bostadspolitik. Jag förstår att hon inte vill höra om vad den förra regeringen gjorde. Jag ska inte hålla på hela mandatperioden och tala om det moras vi fick ta över, även om det finns en erfarenhet av att gå tillbaka till vad andra regeringar har gjort som vi kanske inte riktigt heller känner för. Varför byggs det hälften så många bostäder med den politik som har förts och som , , och även slåss för att behålla? Det är en politik som har gjort att det byggs hälften så mycket i som det byggs i , i och i . Varför ska man hålla fast vid den politiken? Vi finner ingen anledning att göra det. Det är därför vi reformerar den. Vi går ifrån att subventionera och ge miljardsubventioner till företag som gör miljarder i vinst och som producerar dessa bostäder till att i stället stödja de boende som behöver det. De subventioner som ni vill ge till byggföretagen har en stor tendens att fastna i just byggföretagens fickor. När man har ett marknadspris är det självklart så att oberoende av vad kostnaden är för produktionen tas den hyra ut som man kan förhandla sig fram till. Det har varit så. Det har visat sig att subventionerna i stor utsträckning har fastnat i själva produktionen. Vi går över till långsiktigt hållbara spelregler för att bygga, äga och förvalta hyresrätter. Där vill vi fortsätta samtalen med hyresgästerna, de allmännyttiga bostadsföretagen och med fastighetsägarna för att hitta ett sätt att utveckla hyresrätten. Det vore fel att nu komma med åtgärder som skulle innebära att vi använder skattepengar för att kasta ytterligare bensin på den oerhört starka byggkonjunkturen. Den innebär att av företagen i byggbranschen inte får tag på arbetskraft. Ska vi göra någonting här måste vi vänta tills konjunkturen kommer in i ett annat läge där vi får tag på byggjobbare till de byggen som ska genomföras. Det är en ganska grundläggande och viktig princip. Låt mig först kommentera detta att vi gör en stor förmögenhetsöverföring, . Det vi gör är att vi tar bort förmögenhetsskatten. Det är den mest kontraproduktiva skatten om vi vill ha riskkapital som kan skapa nya jobb runt om i . Ni tog bort förmögenhetsskatten för 17 av landets 18 aktiemiljardärer. Vi tar bort förmögenhetsskatten för alla. Svenska hushåll har någonstans mellan 500 miljarder och kanske 1 500 miljarder på utländska konton. Vi vill ha hem de pengarna till att bli investeringar och sysselsättning i . Det tror vi är en väldigt klok politik. Det har här tagits upp ett antal frågor. tog upp bruksvärdessystemet. Bruksvärdessystemet speglar värdet för en genomsnittlig hyresgäst av att bo i en viss typ av lägenhet i ett visst läge. tar upp att hyresgäster har högre utgift för hyra som andel av sin inkomst. Ja, men om man tittar på den faktiska kostnaden tror jag ofta att den är lägre i hyresrätt. De som bor i bostadsrätt och i eget hem betalar mer, men de har ofta en högre inkomst. Detta är väldigt svårt för staten att göra något åt genom att skruva på några rattar så att det förändrar sig. Vi ska skapa neutrala villkor och utveckla hyresrätten. Vi ska se till att det byggs mycket mer i detta land. 14 (): Det har kommit rapporter både från de allmännyttiga företagen och från privata intressenter på att det kommer att byggas 11 000 färre lägenheter med den här regeringens politik. Det kommer att försvåra inte minst för unga människor att ta sig in på bostadsmarknaden. Vi pratar ombildning, vi pratar byggande. När vi pratar bostadspolitik blir det lätt så att frågorna går in i varandra. Vi får återkomma med nya interpellationer till i dessa frågor. Det är de facto så, , att många av de planerade projekt som skulle ha byggts som hyresrätter nu styrs om till att i stället bli bostadsrätter. Jag har inget emot bostadsrätter, jag har inget emot egna hem, men jag vill hävda behovet av hyresrätten på marknaden, inte minst för de unga människor som ska skaffa sig en första bostad. Det ska byggas till lägsta möjliga pris, så att det inte blir en alldeles för stor utgift . Boendet är den största utgift vi har som enskilda individer. Köper vi en bostad är det kanske den största investering vi gör i vårt liv. Jag tycker inte att det ska vara skattepolitiken som ska styra människors val av bostad. Om man som och andra säger att man vill värna och utveckla hyresrätten är det väl dags att börja med konkreta förslag som visar att det finns någonting bakom de orden. Jag tycker att ni har analyserat de här frågorna färdigt . Kom igen och visa att ni menar allvar med det ni säger! Vi socialdemokrater anser att det är motiverat med ett investeringsbidrag för att bygga hyresrätter. Det handlar om så stora behov att vi tycker att staten har ett ansvar att ta på det här området. Vi vill utveckla allmännyttan. Vi vill inte sälja ut alla allmännyttiga bostäder i attraktiva lägen. Och vi vill sträva mot en balans på bostadsmarknaden. Det handlar om inflytande, skattepolitik och tillgänglighet. 15 Statsrådet (): Problemet är att den förra regeringens bostadspolitik misslyckades. Det råder bostadsbrist i uppåt 190, tror jag, av landets kommuner. Det är oacceptabelt. Man måste lägga om en politik som leder till så dåliga resultat. Vi tror inte att subventioner till vissa typer av lägenheter är vägen till framgång, utan att det gäller att ge långsiktigt goda villkor. Det gör vi genom att minska subventionerna till produktionsdelen och sänka beskattningen för dem som bor i husen. var inne på att det har gått från en nettokostnad till en nettointäkt. Det beror på att fastighetsskatten har ökat . Den tar vi bort. Vi har sänkt fastighetsskatten på hyresrätter redan från årsskiftet. Nästa steg är att skatten på varje lägenhet kommer att minska till ca per lägenhet och år. Det är en väldigt stor sänkning av kostnaderna för dem som bor i hyresrätter. Det är viktigt att komma ihåg. talar om att det skulle byggas 11 000 färre lägenheter. Detta beror enligt i stor utsträckning på de så kallade Odellplattorna. Det är faktiskt 7 000 lägenheter som skulle ha byggts men som i stället började byggas . Det finns olika uppgifter om detta. har en siffra, en annan, en tredje, men de tyder alla på samma sak: Det byggs som aldrig . Problemet nu är inte brist på subventioner, utan brist på arbetskraft. Vi borde alla hjälpas åt att se till att fler kommer in från utanförskap till arbete. Välkomna att stödja regeringen i det arbetet! Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2006/07:476 om svensk anslutning till förbudet mot klustervapen 16 Utrikesminister (): har bland annat frågat mig vad jag avser att göra för att, i enlighet med Oslodeklarationen, vidta åtgärder mot klustervapen på nationell nivå, till exempel genom att införa ett moratorium mot klustervapen i väntan på att ett internationellt avtal förhandlas fram. Låt mig svara på dessa frågor på följande sätt. har redan frågat både mig och försvarsministern om regeringen avser att vidta några nationella åtgärder i avvaktan på att ett internationellt avtal förhandlas fram. Svaret på den frågan är fortfarande nej. har vidare frågat hur jag avser att verka för att ska delta aktivt och konstruktivt i den fortsatta Osloprocessen, även om processen leder till ett omfattande förbud mot klustervapen. Här vill jag betona att varken eller ett antal andra av de stater som deltog i har uppfattningen att vad som krävs är ett totalförbud. I stället talar Oslodeklarationen om förbud mot klusterammunition som förorsakar oacceptabla skador för civila. Exakt var denna gräns ska dras är en av de frågor som sannolikt blir föremål för förhandling under den fortsatta Osloprocessen. Bland de utkast till internationella texter som vi hitintills sett och bidragit till finns ingen som helt förbjuder alla sorters klusterammunition. Det är också möjligt att parallella möten, i CCW, inom Osloprocessen och i andra sammanhang, kommer att påverka varandra vad beträffar innehållet i en eventuell framtida reglering. En tredje fråga gäller vilken linje jag avser att verka för vid ett fortsatt deltagande i Osloprocessen vad gäller vilka klustervapen som ska förbjudas. Erfarenheterna från diskussioner och en stor mängd statistik, bland annat från aktörerna inom de internationella minröjningsarbetena, visar att de allvarligaste problemen under och efter väpnad konflikt härstammar från användningen av vissa kända, ofta äldre, typer av klusterammunition. Human Rights Watch publicerar till exempel fortlöpande information om ett dussintal sådana typer som ger upphov till ett stort antal blindgångare och som är svåra och farliga att hantera även för vana minröjare. Detta bekräftades så sent som vid det seminarium som ICRC anordnade i och där deltog. sista fråga gäller om jag har för avsikt att verka för att ska ansluta sig till förbudet om Osloprocessen leder till ett heltäckande förbud mot klustervapen, inklusive yttäckande klustervapen som BK 90. I mitt svar på fråga erinrade jag om det faktum att klusterammunition i sig inte är förbjuden men att användningen av denna ammunition och tillhörande vapensystem är underkastad de allmänna regler som den internationella humanitära rätten uppställer, inte minst vad gäller försiktighetsåtgärder vid attack samt principerna om distinktion mellan civila och militära mål och om proportionalitet. Erfarenheterna från både gångna och senare tiders väpnade konflikter visar dock att det finns anledning att enas om specifika regler för användningen av klusterammunition. Vi har också ställt oss bakom den målsättningen. 17 (): Jag får tacka utrikesministern för svaret. Jag tycker att det är lite synd att inte har fortsatt med Osloprocessen och deltagit i konferensen som pågår just nu i . Bland annat är det så för att det är där man skulle definiera vad klustervapen är och hur vi ska förbjuda dem. Det skulle komma mer konkreta förslag. Det är jättesynd att inte är med i den processen, trots att vi har varit med tidigare i Osloprocessen. Man har försökt förhala och urvattna de avtal som skulle tas fram, och det tycker jag är synd, eftersom klustervapen gör så mycket skada runt om i världen. Jag kan hålla med utrikesministern om att de äldre varianterna gör mer skada, men man kan inte heller blunda för att de moderna, som bombkapsel 90, också gör mycket skada för befolkningen. Det är jättesynd att vi sätter våra egna intressen framför mänskliga rättigheter runt om i världen. 18 Utrikesminister (): I utrikespolitiken kan man generellt välja två olika handlingsvägar: det mer deklaratoriska och det mer resultatinriktade. När vi tittar på klustervapen är valet rätt tydligt. Ska vi ha en resultatinriktad utrikespolitik måste vi ta som vår utgångspunkt att en reglering av klustervapen måste inkludera dem som tillverkar och använder klustervapen. Visst kan vi förmodligen uppnå ett internationellt avtal som omfattar , , , och ytterligare några. Det bedömer jag som mycket sannolikt. Men ett sådant avtal har absolut ingen effekt på vare sig innehavet eller användningen av klustervapen i de konflikter vi har sett, till exempel i . Ty följande är det rimligt att FN-spåret ses som det viktiga. Genom FN har vi möjlighet att få med de stater som faktiskt är problemet i sammanhanget. Osloprocessen kan spela en pådrivande roll. Det är därför vi aktivt har följt den. Men jag ser den inte som huvudspåret av den enkla anledningen att jag bedömer det som mindre sannolikt att de stater som är problemet kommer att finnas med i den. Det kan visserligen kännas skönt att vara med, men om vi är intresserade av effekten tycker jag att det långt svårare arbetet inom CCW med att definiera vissa typer av klustervapen och vissa användningsområden ska vara huvudspåret i den svenska inställningen. I denna min syn på hur man ska bedriva arbete ingår också att jag inte kan se det svenska försvarets innehav av ett relativt litet antal mycket avancerade sådana vapen som det dominerande internationella problemet. När jag talade med min norske kollega informerade han mig om att har ett moratorium för klustervapen. Jag frågade honom vad detta innebär. Han sade att det innebär att vi i inte använder våra klustervapen. Jag kunde då informera honom om att samma sak faktiskt gäller i . Vi använder inte våra klustervapen. Vi avser inte att använda våra klustervapen. De ligger i förråd intill den dag då någon skulle attackera för att ockupera vårt land. Sannolikheten för att detta skulle komma att inträffa inom överskådlig tid, eller i alla fall , betraktar jag som ytterst liten. Därmed kan man säga att vi i praktiken har ett moratorium på varje form av användning av de utomordentligt fåtaliga vapen i som kan innefattas i denna definition. Det har ingen påverkan på det internationella humanitära problem som vi har sett i till exempel och , i något begränsad omfattning i Bosnien och i ett antal andra fall. Det är arbetet inom CCW som skapar förutsättningar för att få en internationell reglering som omfattar de stater som faktiskt innehar och använder klustervapen. Det är dem vi måste komma åt inte dem som inte använder klustervapen. 19 (): Vad jag förstår är vi en del av problemet. Enligt Svenska Freds tillhör vi de 34 länder som tillverkar klustervapen. Sedan har jag i och för sig hört att de klustervapen som vi har, bombkapsel 90, har tillverkats i , och att det är den enda vi använder. Jag har inte hunnit kolla upp siffran, tyvärr. Försvaret säger att vi behöver klustervapen av säkerhetsskäl och av militära skäl. Men det sade man också i tidigare. När man sedan förbjöd det har det inte drabbat försvaret där. (Utrikesminister (): har klustervapen.) Det är klart att vi ska vara med i internationella avtal och försöka få med så många olika grupper som möjligt. Men det står inte i motsättning till att vi skulle kunna ha ett förbud eller ett moratorium i . Du säger att vi i praktiken har ett moratorium. Det låter ganska bra, men varför kan vi inte göra det formellt i så fall? Det skulle underlätta mycket, och jag tror att det är bra för trovärdighet att vi förbjuder klustervapen i innan vi driver det på internationella konferenser. Då kan vi säga att vi själva har förbjudit det och vara en pådrivande kraft internationellt. Jag ser ingen motsättning här. 20 Utrikesminister (): Jag kan trösta med att vi inte har och inte heller avser att ha någon användning för de mycket fåtaliga bombkapslar av denna typ som vi har i . Vi har genomfört ett mycket litet antal fällningsprov med de i tillverkade bombkapslar som införskaffades i Gripensystemet . De har kanske levererats också . Den sista leveransen var . Det finns inga planer på någon användning över huvud taget. De ligger i förråd och kommer att ligga där intill den ytterligt osannolika händelse som jag refererade till tidigare.