prot · GU09131 · 2007-06-21 00:00:00 — Vi kan gå in och diskutera dem ytterligare, men skyddsombuden, huvudskyddsombuden och de regionala skyddsombuden behöver mer verktyg. De behöver inte avsaknaden av desamma! Det är de här frågorna, , som vi så gärna vill diskutera! 74 Arbetsmarknadsminister (): ställer frågan om det inte finns någon koppling. Jo, det är precis just det som det gör! Vi lär förlora av bnp när det gäller arbetsmiljörelaterade frågeställningar. Det är just därför som jag i inte exakt samma men liknande interpellationsdebatter , och har svarat på ungefär samma sätt, nämligen att EU antog en ny arbetsmiljöstrategi . Jag har tagit initiativet till att utarbeta en ny tankeram för arbetsmiljöfrågorna baserad inte bara på den europeiska strategin utan även på de nya erfarenheter som finns av vad det kostar att ha en dålig arbetsmiljö. Detta gör jag eftersom jag gärna vill koppla arbetsmiljöfrågorna och inte bara ha dem som egen liten ö till de stora frågorna om utanförskap och vad det betyder att ha en dålig arbetsmiljö. Man ska alltså inte ta miste på ambitionsnivån, det vill jag gärna understryka. Vi kommer att ha och det är ny information ett seminarium med parterna och relevanta forskare och myndigheter i syfte att diskutera framför allt med parterna hur man ser på den här typen av frågor. Det handlar om vilka saker man vill ha belyst lite bättre och på vilka sätt man kan arbeta. Vi kallar det tankeram, och i min värld är det ett första steg till en nationell strategi i arbetsmiljöfrågorna. Det är alltså inget fel på ambitionsnivån. Vi har inlett ett arbete, och vi kommer att belysa och ha möjlighet att diskutera det mer i detalj när vi har kommit något lite längre. Jag vill bara understryka att diskussionen finns där och framför allt kommer att finnas där. Det är inget fel på ambitionsnivån i mitt tycke, utan tvärtom har vi just inlett ett arbete för att få den diskussion som och efterlyser. 75 (): Jag måste tyvärr säga att jag blir mycket förvånad över arbetsmarknadsministern. Du säger ju ingenting! Det är så tunt och innehållslöst, och det ger nästan ingenting i själva debatten. Jag tycker inte att du pratar om kärnfrågorna om hur vi får arbetsmiljöarbetet att vara effektivt, hur det ska ge resultat och hur det ska kunna vara förebyggande. Det finns inget i nedskärningarna som ni har föreslagit som gör att frågan om utanförskapet hanteras på något positivt sätt. Det du säger är bara ord, undanflykter och dimridåer för att dölja det faktum att detta är rejäla nedskärningar. Det är en nivåsänkning av arbetsmiljöarbetet i vårt land. Så är det! är ett land där arbetsmiljöarbetet utvecklas. Det satsas mer pengar än i . Jämfört med kommer att ha hälften så många inspektörer per 10 000 anställda när nedskärningarna är klara. kommer då inte upp till den nivå som har rekommenderat på en inspektör per 10 000 anställda. Vi kommer att ligga efter både , och . Självklart är detta nedrustning, minskad ambition och tillbakagång! Får man en anslagsnedskärning med så stora belopp som detta är frågan om kommer verket när de börjar planera att se att när detta slår fullt ut har vi sänkt ambitionsnivån rejält och skurit ned på personalen rejält, och då kan de inte leva upp till de mest basic kontrollfunktionerna. Den planerade neddragningen ser ut så här i de olika distrikten: I försvinner 8 årsarbetare, i 21, i 7 ½, i 12, i 9, i 11 ½, i 21,5, i 10, i 16 och i 9. Detta är alltså en neddragning av verksamheten . Det sker i när ett framåtsyftande arbetsmiljöarbete ingår i ett framtidsinriktat tänkande. Det är ju så man resonerar i näringslivet. Att mer och mer koncentrera insatser på akut utryckning, kontroll och uppföljning är en tillbakagång i tiden. Det som behövs är en satsning på förebyggande arbete. Det har man börjat bygga upp inom , och det skulle vara mer framåtsyftande om man hade sett till att kunna fortsätta detta i dialog med företagen, öka kunnandet om arbetsmiljöfrågorna och kunna uppträda offensivt som myndighet. Det är den typen av arbete som spolieras på grund av att det ekonomiska utrymmet inte kommer att finnas. Det blir alltså en tillbakagång i tiden, med mer av ett gammalt och ålderdomligt sätt att jobba, mer av ett traditionellt myndighetssätt att jobba och mindre av förebyggande arbete. Tittar man på antalet årsarbetskrafter inom kan man se att den lägsta siffran är 680. Den kommer att ha pressats ned till 540 när detta är klart . Försök inte inbilla mig eller någon annan att det som händer är offensivt och att detta påverkar någon sorts utanförskap på ett positivt sätt! Detta är i praktiken nedrustning av arbetsmiljöverksamhet, och i kombination med nedläggningen av är detta mycket allvarligt. 76 (): Om tycker att han får många frågor kring detta beror det på att arbetsmiljö och arbetsmarknadsfrågor ligger oss socialdemokrater oerhört varmt om hjärtat. Det är en kamp vi har fört . Räkna med att vi reser ragg när vi känner att det tas steg tillbaka! Enligt behövs insatser både på europeisk och på nationell nivå. Den nya strategin syftar till att få ned arbetsplatsolyckorna till 2012, och om man välvilligt försöker analysera de debatter som arbetsmarknadsministern haft på arbetsmiljöområdet visar det sig att håller sin envisa linje och talar om utanförskapet. Men när det gäller EU:s europeiska strategi hänvisas nu också till att regeringen håller på med den nationella handlingsplanen. Jag tycker att den nya arbetsmiljöstrategin i många delar är en besvikelse. Den tar egentligen bara upp två frågor: dels direkta arbetsskador alltså olyckor och inte arbetssjukdomar dels förenklingar av regelverket. Däremot talas det inte särskilt mycket om vikten av partssamarbete. På det hela taget innebär den nya strategin att kommissionen flyttar tillbaka positionerna och drar ned på ambitionerna. Det är så vi känner att vindarna blåser även här, och det är därför vi måste vända den vinden så att vi får resurser, åtgärder och en vilja att ta till vara arbetsmiljöarbetet. Det är oerhört viktigt, inte minst för att vi vill ha nya företag. Vi vill ha företag som växer. Vi vill se till att man har möjlighet att jobba heltid. Vi måste se till att inflytandet på arbetsmarknaden också innebär insatser på arbetsmiljöområdet. 77 Arbetsmarknadsminister (): Jag har inte sagt att vi ska kopiera , men finns den där. Den är ny. Låt oss ta den som en av utgångspunkterna och låt oss bygga vidare på den erfarenhet vi har från och hur vi har jobbat på olika vis. Men låt oss också som så välvilligt plockade upp titta på . Jag var där med på hans sista utrikesresa . Det var ett väldigt intressant besök och gav många nya idéer och tankar som jag gärna vill föda in i det utvecklingsarbete vi håller på med och också in i debatten. Jag kan bara upprepa det jag har sagt vid de åtminstone tre tidigare interpellationsdebatter där vi har diskuterat den här frågan: Jag välkomnar både och in i denna debatt som vi säkerligen kommer att driva med stort intresse och med stora ambitioner ! 78 (): Jag tycker att det var bra att noterade besöket i . Jag kände till att det hade ägt rum. är faktiskt ett land som satsar lite hårdare på det här området. Som jag redovisade i mitt förra inlägg kommer de att ha rejält många fler inspektörer på arbetsmiljöområdet än vad har när nedskärningen är klar. Jag tycker därför att man skulle kunna använda som ett exempel på att det faktiskt går att gå en annan väg. Att man gör denna stora nedskärning förvånar mig. Det skapar en oerhört negativ stämning i hela verket. Nedskärningen slår mot arbetsmiljöarbetet och gör att idéverksamheten låser sig. För mig skulle ett naturligt nästa steg vara att sätta in stöten på det förebyggande arbetet. Kontrollfunktionen och myndighetsutövningen måste få ökad tid till det förebyggande arbetet för att få en positiv dialog med företagen innan arbetsmiljöproblemen har uppstått och innan man står där som en negativ myndighetsperson. Detta är modernt och framtidsinriktat, men det kräver naturligtvis ekonomiska resurser. När arbetsmarknadsministern på ett vällovligt sätt pratar i allmänna ordalag om framtidsplaner och strategier som inte blir särskilt konkreta börjar han definitivt i fel ände. Vi får en dramatisk, stor nedskärning som gör att hela systemet går i lås. På det viset skapas en oerhört svår situation för det utvecklingsarbete som det talas om. De regionala skyddsombuden har egentligen inte i det här sammanhanget att göra. Regeringen kontrollerar , och det är där man nu borde ta ut steglängden och gå på offensiven. I praktiken går man i stället baklänges in . 79 Arbetsmarknadsminister (): Jag är inte nöjd så länge en enda person skadas, mår dåligt, blir sjuk eller dör på jobbet. Det måste vara den enda rimliga utgångspunkten. Därför gäller det att hitta rätt sätt att angripa problemet och försöka lösa det. Jag måste erkänna att jag blev rätt imponerad av det danska arbetet, och det fanns många intressanta saker att ta till sig av det. Det är just därför jag helst inte vill hålla en stor, ideologisk stridslinje runt arbetsmiljöfrågorna. De är för viktiga för det. I stället skulle jag vilja att vi börjar med en ordentlig diskussion tillsammans med parterna och ställer frågor: Vad tycker ni är viktigt? Hur skulle ni vilja att vi gör om en nationell strategi för arbetsmiljöfrågor? I den debatten kan jag bara välkomna både och , för jag tror att ni också behövs i den debatten. Jag ber att få önska glad midsommar och en glad sommar! Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2006/07:586 om jobb- och utvecklingsgarantin 80 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag har för avsikt att inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin säkerställa att möjligheter ges att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering med syfte att underlätta för långtidsarbetslösa att återkomma till arbetslivet. har också frågat om jag avser att klargöra i vilken fas inom jobb- och utvecklingsgarantin som personer, som redan nu deltagit i den nuvarande aktivitetsgarantin, kommer att inplaceras. Redan i inledningen till avsnittet om införande av en jobb- och utvecklingsgaranti i propositionen Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken m.m. anförde regeringen detta: I jobb- och utvecklingsgarantin bör det ingå individuellt utformade åtgärder som syftar till att så snabbt som möjligt få in deltagarna på arbetsmarknaden. Av förordningen om jobb- och utvecklingsgarantin framgår att regeringen fullföljt denna intention. Reglering av faserna etttre i förordningen visar att det finns en utvecklingsriktning inom jobb- och utvecklingsgarantin. De tre fasernas innehåll anges på ett sätt som ger utrymme för individuell anpassning av insatser. Om en person redan är duktig på att söka jobb men saknar arbetslivserfarenhet är ett subventionerat arbete bättre än en jobbsökarkurs även om personen just har börjat i jobb- och utvecklingsgarantin. Någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering kan vara en bra insats för vissa deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kan ske i det arbetsmarknadspolitiska programmet med det namnet eller i någon annan, upphandlad form. Regeringens roll är inte att avgöra vad som är bra eller dåligt i enskilda fall utan att besluta om regelverk och finansiering som gör det möjligt för myndigheterna att göra individanpassade insatser som hjälper människor att hitta arbete. 81 (): Jag vill tacka för svaret, men det gav inte så mycket svar på mina frågor. Jag kan konstatera att det är väldigt svårt att se vad den jobb- och utvecklingsgaranti som regeringen inför nu , närmare bestämt om drygt , innehåller. Det finns väldigt få konkreta exempel på vad som erbjuds de arbetslösa så att de lättare ska kunna komma tillbaka till arbetslivet. Det finns däremot väldigt detaljrika och konkreta beskrivningar angående den sänkta ersättningen. Innehållet beskrivs inte alls närmare och inte heller vilka insatser som kan tänkas erbjudas den som är arbetslös. Med tanke på att det bara är kvar är det högst anmärkningsvärt att vi inte har fått reda på vad det är speciellt gäller det de arbetslösa. vet de som sagt var endast att den ersättning de får sänks från till . Vi socialdemokrater motsätter oss den sänkningen. Det är ett enormt hårt ekonomiskt slag för dem som är långtidsarbetslösa. Om man lägger till den nya beräkningsgrund som den borgerliga regeringen har genomfört i a-kassan kommer många att hamna under både av sin inkomst. Vi vet att sänkningarna drabbar i synnerhet äldre och lågutbildade. De har arbetat i sådana yrken och branscher där det har skett stora förändringar. De grupper som löper den största risken att få sämre ekonomi vid arbetslöshet kommer knappast att få en ökad vilja till omställning. Dessa människors kompetens och kunnande kommer inte att stärkas av att de får sämre ekonomi. Det som märks så tydligt nu när det blir fler jobb är att den arbetslöses kompetens inte stämmer överens med arbetsgivarens behov av kompetens. Ams har skrivit att man räknar med 40 000 nya jobb där arbetsgivaren behöver kompetent personal men att det inte är rätt personer som står till arbetsmarknadens förfogande. Det är anmärkningsvärt att en så stor förändring med jobb- och utvecklingsgarantin genomförs utan att pengar eller andra resurser satsas . Det är också oansvarigt att regeringen så snabbt driver igenom en så stor förändring utan att tala om vad det innebär. Man ger inte tillräckligt med pengar. Det är trots allt ungefär 100 000 människor som kanske kan behöva dessa möjligheter. skickas de ut i en stor ovisshet, och det ska börja gälla . Det är bara drygt kvar. Vad är det som erbjuds dessa personer, , som kommer in i jobb- och utvecklingsgarantin, förutom sänkt ersättning? Hur ska ni bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering så att den långtidsarbetslöse ska kunna återkomma till arbetslivet? 82 Arbetsmarknadsminister (): Jag ska försöka resonera igenom detta. Som jag var inne på förut är det tre faser som jobb- och utvecklingsgarantin avses omfatta. Vi beräknar att drygt 60 000 personer ska ingå. Vi ser också att vi har gjort ett budgetestimat på 9,8 miljarder brutto för detta. Den första fasen är en inledning på max med kartläggning, jobbsökaraktiviteter med coachning och förberedande insatser. Jag ska komma tillbaka till detta alldeles strax och försöka fördjupa det. beskriver jag de övergripande faserna. Fas 2 omfattar arbetspraktik, arbetsträning och förstärkt arbetsträning. Fas 3, , innebär att den som då inte har funnit arbete ska anvisas till en varaktig samhällsnyttig sysselsättning. Jag ska försöka gå lite bättre in på en del av delarna. Det som går bäst att beskriva är Jobbnätet, som bland annat tillämpas på i . Det är ett projekt som har utvecklats i samarbete mellan Ams, och andra aktörer. Man har jobbat med handledning och ett sätt att arbeta med den typen av personer som verkligen behöver mycket stöd. Det finns en ordentlig dokumentation om detta. Jag försöker snabbt att gå igenom de olika delarna. Coachning kan innebära såväl individuell coachning, coachning i grupp, jobbsökarutbildning, individuellt jobbsökande, starta-eget-kurser som studiebesök. De kan anordnas av arbetsförmedlingen eller upphandlas av privata företag. Det här är den största andelen av de åtgärder som ska genomföras, kanske en fjärdedel av det totala paketet. Tanken är att aktiviteterna ska fylla funktionen som ett kitt mellan andra aktiviteter och det som så att säga får saker och ting att fungera bättre. Den andra delen kan vara arbetsträning. I det kan ligga sådant som klassmorfar, naturvård, äldrestödjande och annat. Den tredje delen innebär olika typer av andra matchningsaktiviteter som naturligtvis är mer normala ur arbetsförmedlingens synvinkel. Nystartsjobben har vi pratat om. Särskilt anställningsstöd finns också. Det är viktigt med arbetspraktik, att man har möjlighet att komma ut och testa av arbetsmarknaden och hur det fungerar ute på olika arbetsplatser. Förberedande arbetsmarknadsutbildning är också en viktig dimension. Det kan till exempel vara yrkessvenska eller annat som behövs för att klara sig på arbetsmarknaden. Sedan har vi frågan om kartläggning. Vi har det så kallade . Vi har ett problem med dem som befinner sig långt bort och ofta har problem av annan karaktär än bara arbetslöshet. De har kanske ett rehabiliteringsbehov, är långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. Det finns försöksverksamheter, det som kallas . De har syftat till att göra en ny bedömning av och lägga fram en ny åtgärdsplan för varje person som befinner sig i det läget. kommer det vidare utvärderingar av de försöksprojekt som har gjorts. De preliminära resultaten visar att ungefär 20 000 som har genomgått detta har gått över till arbetsmarknaden. Det är naturligtvis glädjande för de 20 000 personerna. Men det har varit kostsamt, och man har uppenbarligen haft en del problem med upphandlingen av de bedömningstjänster som ska göras. Därför måste vi naturligtvis titta lite närmare på detta så att inte våra pengar slösas utan se till att få den bästa effekten. Det här är otroligt viktigt. Jag skulle vilja säga att förutom arbetsmiljöarbetet är det i min värld allra viktigast att se till att göra mer för dem som verkligen behöver rehabiliteringsåtgärder eller annat för att lämna förtidspension, om det är möjligt, eller långtidssjukskrivning och komma tillbaka på arbetsmarknaden. 83 (): Jag får tacka för dessa svar som jag har fått av . Jag kan inte säga att jag har blivit så mycket klokare på de svaren. Jag undrar om de arbetslösa blir klokare på dem. När du nämnde klassmorfar fick du mig att tänka på plusjobben. De jobben har regeringen kritiserat hårt. Där har varit kollektivavtalsenliga löner. Ni har kritiserat att de inte är riktiga jobb, ger låg ersättning och allt. Men ska man nu göra ungefär som med plusjobben fast med en mycket lägre ersättning? Är det så regeringen har tänkt? Är det här jobb- och utvecklingsgarantin? När du nämnde klassmorfar började jag fundera. Jag har pratat med flera arbetsförmedlare där jag bor. De frågar ofta: Vad har regeringen tänkt med jobb- och utvecklingsgarantin? De har inte heller fått veta hur det ska fungera. Det finns inte resurser för coachning, som det så vackert heter, av var och en som är arbetslös. En annan sak de också tar upp, som vi inte har fått svar på , är det regeringen kallar varaktig samhällsnyttig sysselsättning. Vad är det, eller vad kommer det att innebära? Det är jätteviktigt att vi får konkreta exempel. Vad ska det vara? Vad händer med dem som har deltagit i till exempel aktivitetsgarantin? Ska de börja om från början i jobb- och utvecklingsgarantin? Vilka insatser ska de få ta del av? Ska de direkt skickas ut i en varaktig samhällsnyttig sysselsättning? Det är hög tid att arbetsmarknadsminister talar om vad detta är. Kan du förklara för mig, för de arbetsförmedlare som fortfarande inte vet och för dem som är arbetslösa innan detta ska börja gälla? 84 (): Varje jobb- och utvecklingsgaranti värd namnet kräver reella ekonomiska resurser, inte minst på arbetsförmedlingen. Det vill förneka arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken. En jobb- och utvecklingsgaranti utan resurser för arbetsförmedlarna att erbjuda rehabilitering, praktik och en rad andra insatser blir bara en chimär. Det var det som var avsikten, misstänker jag, eftersom Littorins partivänner här i också har någon form av jobbgaranti. I valrörelsen hette det att man skulle få jobb, arbete eller utbildning om man var arbetslös. Det har reducerats till att man ska få en plan för försörjning. Jag förstår att det är ganska billigt det behövs inga resurser på arbetsförmedlingen om man bara ska få en plan för försörjning. Tycker arbetsmarknadsministern att det är ett bra stöd för hans centrala arbetsmarknadspolitik från partivännerna i att de och andra moderater här i har reducerat den så kallade jobbgarantin till att bara bli en plan för försörjning? Littorins insatser på det centrala planet kommer att bli av samma art. Det är väl en plan för ett samtal, plan för en diskussion, plan för coachning, eller vad det nu kan kallas. Men det är inte en plan för något arbete, inte för något reellt arbete, för det kostar pengar, och inte för någon reell utbildning, för det kostar också pengar. I svar efter svar säger att interpellanten påstår att långtidsarbetslösheten bland de unga ökar. Jag delar inte den uppfattningen, säger . Om Littorin vill förneka verkligheten är det ganska illa. Om det var 2 000 långtidsarbetslösa ungdomar och det är 10 000 , om det i var ett par hundra långtidsarbetslösa och det är 1 000 , säger så här: De finns inte. Det är fel. Jag förnekar det. Då behöver Littorin kanske inte ens någon jobb- och utvecklingsgaranti, därför att då finns det inte något problem, finns det inte någon långtidsarbetslöshet över huvud taget. Det är märkligt att hela syn på arbete handlar om att förvilla diskussionen och att säga att man ska ha jobb- och utvecklingsgarantin på papperet, men det ska inte fungera i verkligheten. Inga resurser ska anvisas på arbetsförmedlingen. Littorin räknar upp vilka resurser som fanns anvisade men inte vilka resurser som finns i form av nya tillskott när man ska införa ett nytt instrument i form av jobb- och utvecklingsgarantin. Jag skulle gärna vilja höra Littorins svar: Tycker han att det är ett bra inslag som i nu står för, när de har ersatt jobbgarantin med en plan för egen försörjning? Är det något slags tröstplan som de långtidsarbetslösa ungdomarna och andra långtidsarbetslösa ska få i i fortsättningen? Nej, jag vill bestämt hävda att är unik som arbetsmarknadsminister. Det är få som har lyckats med bedriften att i brinnande högkonjunktur, när arbetsmarknaden är stark och vi får fler och fler jobb, fyrdubbla långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det är få som har orkat åstadkomma det. Jag tror inte att det behövs någon större akademisk utbildning, inte ens någon låtsad akademisk utbildning, för den bedriften. Det behövs däremot mycket av moderat, nyliberal ideologi. Det är väl det som styr det hela. De arbetslösa är väl bara en restpost de är inte så viktiga. Men ge dem gärna en låtsasplan, en plan för egen försörjning, i stället för de jobb och den utbildning som utlovades i valrörelsen från . Det är nu reducerat till ingenting. Det visar väl Littorins ointresse för de långtidsarbetslösa ungdomarna. 85 Arbetsmarknadsminister (): uppvisar prov på sin humor genom att inte kunna skilja på öppen och total arbetslöshet. verkar tro att det är bara öppet arbetslösa som räknas, men den totala siffran för arbetslösa bryr han sig inte om. Det var naturligtvis precis så som utanförskapet tog form och det femtedelssamhälle som den regering tillhörde skapades, där var femte svensk i arbetsför ålder står utanför eller arbetar mindre än han eller hon skulle vilja. Räknar man total ungdomsarbetslöshet, , är det 10 000 fler långtidsarbetslösa ungdomar som har jobb än vad det var . Vi kanske ska hålla oss till fakta. Vi kan naturligtvis utgå från att verklighetsbild är korrekt, vilket innebär att alla de ungdomar som inte har ett arbete att gå till men ligger fastlåsta i olika typer av programåtgärder tydligen inte är arbetslösa utan har ett jobb. Det är inte med sanningen överensstämmande. Jobb- och utvecklingsgarantin omfattar brutto. Ams har 5 miljarder i anslag för att bedriva sin verksamhet, och man har 10 000 anställda. Det finns gott om resurser för att genomföra just det som interpellationen egentligen handlar om, nämligen frågor. ställde i det förra inlägget en fråga på detta tema: Blir de arbetslösa klokare? Poängen är just att det är det som är utgångspunkten. Man ska få sin individuella bedömning, och man ska få en individuell handlingsplan. Det tydliga syftet är att hjälpa var och en av de arbetslösa tydligare till ett arbete permanent arbete, så att man inte behöver fastna i utanförskap. Jag antyder nu de olika verktyg som står till buds i denna arsenal av åtgärder som finns att tillgå.