prot · GV0937 · 2007-12-05 00:00:00 — Vi har inte mer pengar i denna fråga någon av oss, men vi väljer att prioritera på lite olika sätt. När regeringen och allianspartierna väljer hur man ska använda dessa miljoner handlar det om att översättarstödet inte fanns med i den förra budgeten. Då var det lägligt att ta 7 miljoner från En bok för alla för att klara den frågan. Den blev snabbutredd och gick ut på remiss . Man kunde ta 3 miljoner som gick till läsfrämjande insatser via En bok för alla och lägga det på läsfrämjande. Vi tyckte inte att regeringens modell med det fristående institutet var den bästa. Men när man fick backa på den punkten och i stället i budgeten lade fram förslaget att det skulle plockas in i stödde vi det. Vi fick därför lägga till 7 miljoner för att klara stödet till En bok för alla för att vara alldeles korrekt. Vad jag inte riktigt förstår är diskussionen om att En bok för alla är bra och kommer att leva kvar. Det tror jag också att den kommer att göra. Vi diskuterar inte om den ska läggas ned eller inte, för det är naturligtvis ägarna som fattar det beslutet. Här har det handlat om ett riktat stöd för läsfrämjande insatser som ni väljer att ta bort och lägga in i . De har pekat på att man är orolig för att man kan tappa bort de kanaler som finns. Det tycker jag är synd. När man nu tar bort pengarna från En bok för alla kan de dessutom inte utge inbundna böcker. är en liten del av ungdomslitteraturen, och barnen behöver inbundna böcker. 112 i (fp) replik: Ja, barn behöver inbundna böcker. Jag vill rekommendera oss alla att till de barn och ungdomar vi känner köpa alldeles lysande klassikerutgivning. Det är en bok för . Det blir en hyllmeter i en bokhylla och är en mycket fin present att ge till alla våra ungdomar den dag de flyttar hemifrån. Den som läser en bok går, som sagt, aldrig ensam till sängs. Det är en mycket bra present att ge till ungdomar som flyttar hemifrån. är i detta ett lysande föredöme. Att kunna ge ut en vackert inbunden bok för är alldeles fantastiskt. Det tror jag att En bok för alla också kommer att klara av om man har det som målsättning. Det går på kommersiella grunder boken i . 7 miljoner går till översättningsstöd. Vi är mycket stolta över våra svenska författare, poeter och dramatiker. Vi tycker att det är tråkigt att sådana lysande författare bara ska vara förbehållet en svensk målgrupp. Våra författares alster måste nå ut till en vidare läsekrets runt om i världen. Därför går till översättning av svensk litteratur till andra språk och tvärtom. Vi behöver också möta världens litteratur här hemma. Jag vill i sammanhanget erinra, fru talman, om att det går till läsåtgärder och litteratur genom olika stöd i budgeten. Det är mycket pengar. För min del skulle det kunna få vara mer pengar, men vi är på god väg. Jag vill lugna med detta: Vi är inte färdiga. Vi har haft på oss. Vi kommer att fortsätta. 113 (): fick jag ett mejl med följande frågeställning. Vad är kultur? Följdfrågan var: Vilken definition använder ni er av i kulturutskottet? Det var en student som studerar religion och filosofi som ställde frågan till mig. Trots att jag har hängt med ett tag i kulturdebatten var jag tvungen att stanna upp och tänka en gång till. Jag ska inte försöka svara helt på frågan, men själva frågan kan vara en lämplig inledning för mitt anförande. Jag började med att ge mejlskrivaren ett kort svar. Jag skrev: Kultur är att odla. Jag tycker att det med några få ord säger väldigt mycket om vad det handlar om. Vi behöver kulturen. Den ger oss rötter i vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Kulturen är filtret genom vilket vi ser på oss själva och vår omvärld. Det är kulturen som beskriver oss människor. Kulturen är i dess vidaste mening ogripbar och svårfångad. kan kulturen vara och är oerhört konkret och nära. Det kan handla om en vas som bevarats , en rockkonsert eller en målning. Kultur är långt mycket mer än den statliga kulturpolitiken. har tillsammans med övriga regeringspartier varit med och startat en kulturpolitisk utredning. Det är en utredning som ska se över kulturens roll i samhället. Hur kan vi med politikens hjälp stärka utan att i alltför hög grad styra kulturen i ? Vilka vägar ska användas för att kulturen ska bli mer vital, mer nyskapande och mer livskraftig? Kulturen är i ständig förändring. Det måste också gälla kulturpolitiken. Om kulturpolitiken fastnar i alltför låsta mönster kommer det att hindra kulturpolitiken från att utvecklas fritt. De byggstenar som kulturpolitiken vilar på lades . Det är inte svårt att inse att det hänt en hel del . Samhället har ändrats och kulturen har ändrats, men har kulturpolitiken gjort det? Jag tycker att oppositionen försöker utmåla den kulturpolitiska utredningen med mörka, svarta färger. Den ser utredningen som ett hot mot kulturen. Jag kan inte riktigt förstå det. Det är inget hot utan en möjlighet. Utredningen syftar till att skapa något nytt, hitta nya vägar och skapa nya möjligheter. Staten har ett stort ansvar för kulturen. Men i det ansvaret ligger också att våga tänka nytt så att kulturen kan fortsätta att vara en fri kraft i samhället. Det utgiftsområde som vi diskuterar hör till en av statsbudgetens minsta budgetar. vet vi att det är ett av de områden som berör flest människor. Här finns statliga stöd och bidrag till hundratals, kanske tusentals, olika verksamheter, institutioner och myndigheter. Det finns små, väldigt små och väldigt stora. Jag ska bara ta några av dem. Först och främst vill jag liksom flera före mig tala om satsningen Skapande skola. Att låta barn och ungdomar ta del av vårt kulturarv och vara delaktiga i konstnärligt skapande är kulturpolitikens kanske viktigaste uppgift. Jag är därför glad över att vi i denna budget har kunnat påbörja en långsiktig och storskalig satsning som når ut till elever i hela landet. Det är inget tillfälligt projekt utan ett långsiktigt bidrag för att skapa en självklar plats för kulturen i skolan. Jag har därför lite svårt att förstå Socialdemokraternas kritik. På vilket sätt skulle detta riskera att bli en tillfällig satsning som inte får någon bestående inverkan? Vad är skillnaden mellan Skapande skola och Socialdemokraternas egen barn- och ungdomssatsning som vi har fått presenterat här? På vilket sätt är den mer långsiktig? Det kan jag inte riktigt förstå. I årets budget har vi lagt grunden till en satsning på . Det är en satsning som kommer att leva och utvecklas . Självklart är min förhoppning när systemet är i gång och fungerar att vi kan bygga ut satsningen ytterligare och låta den omfatta även elever i lägre årskurser. presenterades resultatet av världens största studie av läsförmåga bland skolelever över hela världen. Resultatet var oroväckande. Svenska elever låg på sjätte plats bland de länder som deltog. Det var ett mycket bra resultat. Varför är då detta oroande? Studien visar en kraftig försämring i . När samma studie presenterades låg i topp. Vi har sjunkit sex placeringar, och trenden är nedåtgående. Varför tar jag nu upp det i kulturdebatten? Det är snarare en fråga för utbildningsutskottet och , men inte bara. Under vårt område finns stora satsningar på läsfrämjande insatser som pågått år utan att kanske någon har ställt frågan: Används pengarna på rätt sätt? Bidrar dessa miljoner verkligen till läsfrämjande? Det är anmärkningsvärt. Precis som vi har hört förut går 150 miljoner till läsfrämjande insatser . Det är viktiga pengar som måste investeras på bästa sätt. Oppositionen anser att det bästa sättet för staten att satsa på läsfrämjande är att driva ett förlag och ge ut böcker. Det tror inte jag. Det finns så många andra som gör det bra. Tillgången på böcker och även böcker till lågt pris är större . Här kan jag eftersom det varit diskussion om momssatserna flika in att det inte bara var och Socialdemokraterna utan också en mycket stor enighet i riksdag bakom en låg moms på böcker. Det är en fråga som även har drivit . anser att det är viktigt att göra en översyn av alla statens läsfrämjande insatser och kanske till och med göra några förändringar. Målet måste vara att satsa på det som fått bästa effekt på lång sikt. En översyn ska syfta till en höjd ambitionsnivå och nya målsättningar för statens läsfrämjande insatser. Jag vill avsluta med att i det här sammanhanget lyfta fram skolbiblioteken. I utredningar har det konstaterats att en stor andel svenska skolbibliotek saknar bibliotekarie. Inte ens en tredjedel av grundskoleeleverna går i skola där det finns en bibliotekarie. Det är mycket olyckligt. Bibliotekarien är den som kan locka eleverna till läsning genom att ta fram bra och lämplig litteratur. De känner till vilket utbud som finns och kan hitta nya ingångar till läsningen. Deras betydelse för läsfrämjandet är därför stor. Frågan om bibliotek i allmänhet och särskilt skolbiblioteken har en tendens att falla mellan två stolar. Ansvaret delas mellan kultur- och utbildningspolitiker vilket i värsta fall kan innebära att ingen tar det fulla ansvaret. Jag menar att det är dags att ta ett större grepp också kring bibliotekspolitiken. I anslutning till statens läsfrämjande insatser bör även bibliotekspolitiken ses över. Det handlar om att utvärdera den nuvarande bibliotekslagen men också om att se över det nationella ansvaret för bibliotekspolitiken och också skapa en nationell biblioteksvision. (Applåder) (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Punkt 1 (Budget för utgiftsområde 6) 1. utskottet 2. res. 1 (v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 19 för res. 1 16 för res. 2 264 avstod 50 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 259 för utskottet 19 för res. 1 22 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 87 m, 24 c, 23 fp, 20 kd För res. 1: 19 v Avstod: 6 s, 16 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 3 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Materielprojekt) 1. utskottet 2. res. 6 (s) Votering: 153 för utskottet 111 för res. 6 34 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 22 fp, 20 kd För res. 6: 111 s Avstod: 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 4 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 (Försvarsindustristrategi) 1. utskottet 2. res. 8 (s) Votering: 169 för utskottet 112 för res. 8 19 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 23 fp, 20 kd, 16 mp För res. 8: 111 s, 1 v Avstod: 1 m, 18 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU5 Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. Punkt 2 (Regionala och lokala barnombudsmän) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 282 för utskottet 16 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 24 c, 23 fp, 18 kd, 19 v För res. 1: 16 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 6 kd, 3 v, 3 mp Punkt 14 (Nationellt riskbarncentrum) 1. utskottet 2. res. 10 (v, mp) Votering: 262 för utskottet 35 för res. 10 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 85 m, 24 c, 23 fp, 19 kd För res. 10: 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 12 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 16 (En samordnad utveckling av den sociala tillsynen) 1. utskottet 2. res. 12 (v) Votering: 262 för utskottet 19 för res. 12 16 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 86 m, 24 c, 22 fp, 19 kd För res. 12: 19 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 2 (Prioritering av arbetet mot barnsexturism) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 146 för res. 1 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 111 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 3 (Prioritering av arbetet mot sexualbrott mot barn och barnpornografi) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 146 för res. 2 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 23 fp, 19 kd För res. 2: 111 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 6 (Prioritering av arbetet mot människohandel) 1. utskottet 2. res. 5 (s, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 5 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 23 fp, 19 kd, 1 v För res. 5: 111 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 7 (Prioritering av arbetet mot mäns våld mot kvinnor m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 261 för utskottet 17 för res. 6 20 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 s, 87 m, 24 c, 22 fp, 19 kd, 1 v För res. 6: 1 s, 16 mp Avstod: 1 s, 1 fp, 18 v Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 8 (Prioritering av arbetet mot hedersrelaterat våld) 1. utskottet 2. res. 7 (s) Votering: 168 för utskottet 111 för res. 7 19 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 22 fp, 19 kd, 16 mp För res. 7: 111 s Avstod: 19 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU3 Ändringar i Punkt 1 (Den ekonomiska dimensionen i hållbar utveckling m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 262 för utskottet 35 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 87 m, 24 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 19 v, 16 mp Frånvarande: 21 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 5 (Talerätt för miljöorganisationer) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Votering: 262 för utskottet 35 för res. 4 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 24 c, 22 fp, 18 kd För res. 4: 19 v, 16 mp Avstod: 1 kd Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Meddelande om inställd votering vice talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 10 § (forts. från 7 §) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 114 Kulturminister (): har gått och det har gått fort sedan vi senast debatterade kulturbudgeten. Det har varit ett roligt, spännande och intensivt år, fyllt av livliga och ibland också tuffa debatter. Så ska det ju också vara. Som tidigare ledamot i utskottet vet jag också med vilket nit och engagemang som arbetet och granskningen sker. Tack vare ert engagemang har jag bara fått 21 tillfällen att debattera frågor i kammaren, allt från idrottsfrågor och kultur i skolan till kulturskaparnas villkor och hur vi bäst värnar vårt kulturarv. Oavsett fråga har det varit 21 tillfällen att debattera det som kanske är allra viktigast, behovet av nytänkande och förändring och hur kulturen kan utvecklas. Eftersom skiljelinjerna stundom blir väldigt tydliga finns det anledning att påminna om att vi också har mycket gemensamt. Vi är alla medvetna om kraften i kulturen. Gemensamt kan vi också göra mycket för att markera kulturpolitikens roll i samhället. Det som förenar kanske inte märks så mycket i debattens hetta. Samsynen, att kulturen är livsviktig, blir desto tydligare när vi möts, kanske på , på länsmuseernas eller höstmöte eller på något annat smultronställe. Som kulturminister är jag stolt över att kunna presentera en gemensam budget och en gemensam kulturpolitik som de fyra allianspartierna står bakom, en budget med tydliga prioriteringar. Det handlar om barns och ungas rätt till kultur, att värna kulturlivet och att förbättra kulturskaparnas villkor. Vart och ett av dessa mål är viktigt i sig. Tillsammans bildar de en helhet med ambitionen att stärka kulturlivet för framtiden. Det understryks också av regeringens satsningar på kulturlivets internationalisering. Vårt samhälle har förändrats i grunden sedan 1974 års kulturpolitik formades. Vi lever i en internationell miljö, inte bara när vi reser utan också här hemma. Det måste också avspeglas i en framtidsinriktad kulturpolitik. Att jag tycker att barns och ungas rätt till kultur är en huvudfråga för kulturpolitiken är väl känt. Barn som känner sig hemma i sin historia, och i sin kultur, utvecklar också en förmåga att förstå och leva sig in i andras villkor. I grunden är detta snudd på en ödesfråga. På Dalateatern, som jag besökte för , fick publiken till and för dagen skolklasser från inleda teaterbesöket på en historisk marknadsplats, backstage. Professionella skådespelare och elever från teaterlinjen hade bytt ut gycklarkonsterna mot frågor kring demokrati och makt. En av skådespelarna gick runt med en stor korg med ja- och nej-knappar; ja om man kände att man hade kontroll över sitt liv, nej om man inte hade det. Ungdomarna gjorde sina val, och glädjande nog blev det ont om ja-knappar men fanns gott om nej-knappar. Vad vill jag säga med detta? Jo, jag vill helt enkelt lyfta fram ännu ett exempel på att kulturupplevelser kan starta viktiga samtal. , fru talman, tar regeringen också tydligt ställning för barns och ungas rätt till kultur. Skapande skola är en långsiktig satsning på kultur och eget skapande för elever i årskurserna 7, 8 och 9. Skapande skola är ett led i att faktiskt göra någonting konkret åt de stora skillnader som redovisats om hur det står till med barns och ungas rätt till kultur. Och, som chefen för uttryckte det, har man inte besökt en kulturinstitution som barn eller ung är chansen oerhört liten att man ska göra det som vuxen. Jag har sett och upplevt att det på många håll finns ambitiösa och kvalificerade kulturskapare som har mycket att erbjuda skolorna, men som kan ha svårt att komma in. Skapande skola är därför en rejäl stimulans och en tydlig signal till landets skolor att kultur är en integrerad del av undervisningen. Jag välkomnar att oppositionen i regeringsställning nu också inser vikten av satsningar på barn- och ungdomskulturen, så att det inte bara är regeringens budget som prioriterar barns och ungas rätt till kultur. Visst kan man med rätta fråga sig varför så lite hände . Men bättre sent än aldrig. När insikten nu har spritt sig noterar jag med visst nöje faktiskt att oppositionspartierna både vill bjuda över regeringen och varandra. Det må vara oppositionens privilegium. För egen del är jag stolt över att vi, med ett helhetsansvar för ekonomin och jobben som grund, kan göra en långsiktig satsning på den åldersgrupp där behoven och intresset är som störst. Och jag är glad att vi kan ta ett nationellt ansvar för ungas rätt till kultur i hela landet. För att förstå vår omvärld måste också kulturarvet bevaras och förmedlas till framtiden. Att trygga våra kollektiva minnen är en nyckelfråga för vår tid, inte bara i , det är också en stor fråga i övriga . För allianspartierna har kulturarvet länge hört till våra prioriteringar. Därför förlänger vi nu också den tvååriga , som skulle ha upphört . kommer de institutioner som arbetar med att bevara kulturskatter att få rimlig tid att avsluta angelägna projekt. I budgeten finns också medel för att stärka de statliga institutionernas kärnverksamhet. Institutioner som Operan, Statens museer för världskultur och har alla, på olika sätt, en uppgift att förvalta vårt gemensamma kulturarv för att vi bättre ska kunna möta vår samtid. I budgeten ges också möjligheter för och Riksutställningar att hantera sin besvärliga omställning. En nyhet i kulturbudgeten är satsningen på ett flygvapenmuseum i och i förvar. Det och de människor som gjorde ovärderliga insatser för vårt lands frihet och oberoende i en besvärlig tid är en viktig del av historien som förtjänar att uppmärksammas och hedras. För svarade jag på en interpellation här i kammaren om vikten av kultur i hela landet. Det var en märklig bild som målades upp av ett raserat lokalt och regionalt kulturliv och allt detta skulle, om jag förstod det rätt, ha åstadkommits på den rekordkorta tiden av . Man kan undra vad det är för mirakelpengar som Socialdemokraterna förfogar över och som skulle förändra allt detta. Trots deras överbud och oklara finansiering är det, som bland andra sade tidigare i debatten, faktiskt som skiljer mellan våra respektive budgetar. Man kan naturligtvis se det som ett problem, en möjlighet eller en övertro på politikens förmåga. Trots denna oro över tillståndet i vårt land, som jag inte alls känner igen, vill uppenbarligen samtliga oppositionspartier återinföra fri entré på de 19 statliga museerna, varav 16, som sagt, ligger här i . För mig är valet mellan att värna kulturarvet eller att skattefinansiera entréavgiften för vuxna enkelt. Jag och vi väljer kulturarvet för att våra barn och barnbarn ska ha tillgång till nya spännande utställningar. Ytterligare en viktig politisk fråga för regeringen är arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har gått till val på att fler ska inkluderas i arbetslivet, att det ska bli mer lönsamt att arbeta, att det ska bli lättare att komma tillbaka till arbetet för dem som har hamnat utanför och att det ska finnas mer pengar kvar i plånboken för de egna prioriteringarna, inte andras prioriteringar. Att fler får jobb är den bästa fördelningspolitiken. Med mer pengar i plånboken det finns ingen anledning att ironisera över detta efter skatt ökar också utrymmet för människor att göra sina egna trygga val, till exempel kulturupplevelser. Därför är jobbskatteavdrag och sänkt skatt på arbete också viktigt på kulturområdet. Det är ett fåtal kulturskapare förunnat att kunna dra in stora inkomster på sitt skapande. Men med små eller medelstora inkomster blir sänkt skatt desto viktigare. Det gäller i synnerhet också om det finns andra människor som har jobb, inkomster och möjligheter att ta del av ett stort och spännande kulturliv som vi har i . Detta är grunden. I budgeten gör regeringen därutöver viktiga insatser för att stärka kulturskaparnas villkor. Vi vet alla att kultursektorns arbetsmarknad skiljer sig från andra, inte minst gäller det scenkonsten. De problem som hänger samman med kultursektorns särskilda villkor kan vi aldrig lösa med bara a-kassa eller bidrag. Regeringen har därför valt att bygga ut den så kallade alliansmodellen ett uttryck som jag tycker mycket om. förstärks den med . Utbyggnaden betyder också att denna tredje anställningsform kommer att inkludera musiker. Även Skapande skola kommer att ha positiva effekter för kultursektorn. Från och med årsskiftet kommer det att arrangeras professionell kultur för i landets skolor. Kulturskaparnas villkor står också i fokus i arbetet för regelförenklingar som drivs av . En välkommen strategi för entreprenörskap inom hela utbildningsområdet, även de konstnärliga högskolorna, kommer att presenteras . Jag tycker också att fördjupat samarbete mellan kultursektorn och näringslivet är viktigt. Jag vill bidra till att gjuta mod i en sektor som har så mycket att bidra med. Det handlar inte bara om, som det ibland framställs, att se näringslivet som en finansiär utan kanske lika mycket eller mer om att en kreativ kultursektor har mycket att erbjuda näringslivet. Det är bland annat därför som regeringen i budgetpropositionen har aviserat en fördjupad samverkan mellan kulturpolitik, näringspolitik och regional tillväxtpolitik.