prot · GU09110 · 2007-05-22 00:00:00 — Det är en grupp människor som på grund av att de har stora kunskapsluckor inte kan ta de jobb som erbjuds och som behöver påfyllnad i form av olika slags utbildning. Eftersom många av dem har dåliga erfarenheter av tidigare studier är de ofta svårmotiverade, men när de väl har fått in en fot i studier eller tagit sig ut på arbetsmarknaden tillhör de faktiskt ofta dem som har mest att bidra med av alla. Som jag ser det är det oerhört betydelsefullt för alla att det finns en väl utbyggd vuxenutbildning med många olika vägar där de här människorna kan utvecklas och gå från utanförskap till delaktighet i arbetslivet och samhället i övrigt. Ingen har att vinna på att klyftorna i vårt samhälle vidgas. Den andra aspekten handlar om det stora hotet mot den gynnsamma utveckling som vi ser just nu när det gäller tillväxt och arbetstillfällen. Jag bor i i . Om man söker i , och efter artiklar som handlar om bristen på utbildad arbetskraft får man mängder av träffar. Många av de nya jobb som kommer blir svåra att besätta, berättar på Företagarna i och förklarar att bristen på utbildad arbetskraft är så stor att så mycket som av de nyanmälda jobben kommer att bli mycket svåra att tillsätta. utredare säger till att vi närmar oss en situation där bristen på utbildad arbetskraft blir allvarlig och att det är det som håller arbetslösheten uppe i vårt län. Vi socialdemokrater har haft och har strategier för att angripa båda de här problemen. För att locka dem från studieovana hem med dåliga skolerfarenheter har vi haft rekryteringsbidrag och korttidsstudiestöd. Vi har byggt ut högskolan, infört 25:4-regeln och studerandevillkoret. Vi har satsat på flexibel lokal och regional utbildning för vuxna så att det plötsligt har blivit möjligt även för ensamstående morsor i glesbygd att börja studera och förverkliga sina utbildningsdrömmar. Allt det här försvinner . Jag vill veta vad ni har att komma med i stället. När det gäller utbildning för att möta arbetsmarknadens behov föreslår vi i vår alternativa vårbudget en fördubblad satsning på kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Ni drar undan resurser så att det blir omöjligt för arbetsförmedlingarna att erbjuda nya program för arbetslösa . Det innebär till exempel, fick vi veta när utbildningsutskottet hade utfrågning om svenska för invandrare , att en kommun som som har bedrivit framgångsrik utbildning tillsammans med arbetsförmedlingen för att få ut nyanlända invandrare med låg utbildning snabbt på arbetsmarknaden tvingas sluta med det. En annan idé som vi hade var de yrkesinriktade ettåriga utbildningar på komvux som fick i uppdrag att ta fram kursplaner till. Det uppdraget är slutfört . vill jag veta vad som händer, om det blir några sådana som så väl skulle behövas. Min oro stillas tyvärr inte av att ta del av interpellationssvar, mest kanske för att det inte känns som att det stämmer så bra överens med verkligheten. Han säger att den förbättrade konjunkturen ger kommunerna möjlighet att satsa på dem med låg utbildning och störst behov. Men man har ju dragit ned det statliga stödet för vuxenutbildning och dessutom fördelat det till kommuner som har högre utbildningsnivå från kommuner som har låg utbildningsnivå. Så då har de inte så mycket att satsa. Han säger att kvalificerad yrkesutbildning och påbyggnadsutbildningar ger många möjligheter till kompetensutveckling. Men man har ju försämrat möjligheten att finansiera de studierna. Nej, som sagt, jag tackar för svaret, men min oro för dem som står längst från arbetsmarknaden kvarstår. 35 Statsrådet (): Menar på fullt allvar att den långa problemkatalog som redovisas här om situationen i , och som jag känner igen från många andra håll, skulle ha skapats som skolminister? Är det på fullt allvar som står och påstår detta? Det är nog snarare mina företrädare i den socialdemokratiska regeringen som borde anklagas. Vi försöker göra något åt problemen med yrkesutbildningar. Svensk yrkesutbildning har alldeles för låg kvalitet. Den befinner sig i en djup kris. Det beror på Socialdemokraternas gymnasiereform som genomfördes . Att av de ungdomar som börjar gymnasiets yrkesutbildningar hoppar av eller slås ut och blir underkända är huvudproblemet. Det är för dessa ungdomar som sedan ska reparera det med olika insatser i vuxenutbildningen. Men tänk om skolan kunde fungera bättre så att de blev godkända, gick ut i yrkesutbildningar och fick en yrkesträning i stället i gymnasieskolan! Jag har fått ta emot skäll av Socialdemokraterna för den neddragning av statsbidraget till vuxenutbildningen som vi genomförde i höstens budget. plötsligt, , hörs det inget skäll längre. Jo, för att Socialdemokraterna accepterar hela nedskärningen i sin vårbudget. Det föreslås ju inte längre något påslag i den socialdemokratiska vårbudgeten. Ni accepterar den neddragningen. Annars hade ni väl lagt på de pengarna igen, antar jag. Rekryteringsstödet återfinns inte i er vårbudget för att återinföras. Ni står och skäller på mig, men ni accepterar det ju i er vårbudget. Det föreslås inte att det ska återinföras. Ni accepterar de här förändringarna. Det är klart att man skäller på allt som rör sig när man har förlorat ett val, men sanningen är att när ni nu sju efter valet ska lägga en budget så accepterar ni de förändringar som vi föreslog . Men jag diskuterar gärna framtiden för svensk yrkesutbildning, om vi nu lämnar den politiska retoriken åt sidan. Jag diskuterar det gärna. Komvux i infördes . Egentligen är det märkligt att vi alla har suttit och förvaltat komvux och accepterat att det nästan bara består av teoretisk utbildning. För den som är snickare och vill bli lärare är det fullt möjligt att gå komvux och läsa in de teoretiska kurserna. Men för den som är lärare och vill bli snickare jag hoppas att det inte finns så många och för andra personer med teoretisk utbildning som vill ha ett praktiskt yrke är det nästan omöjligt att få den utbildningen inom vuxenutbildningen. Vi behöver seriöst diskutera en breddning av vuxenutbildningen för framtiden att också omfatta yrkeskurser och yrkesutbildning. Jag är fullt beredd att diskutera det det har jag sagt och det kommer att ligga i regeringens politik för vuxenutbildningen att bredda det till mer yrkesutbildning. Grundproblemet är dock att gymnasiets yrkesutbildning har för låga resultat. Det beror på de gymnasiereformer som genomfördes i . Avhoppen är enorma, och har nästan ingen lärlingsutbildning alls, företagsförlagd yrkesutbildning, vilket man har i de flesta andra länder där man också har mindre problem med kompetensförsörjningen i yrkena. Jag har stor respekt för de problem som tar upp. Låt oss gemensamt lösa dem. Men det kan inte vara på fullt allvar som menar att de problemen har skapats som skolminister. 36 (): Nej, , jag har inte alls sagt att problemen har uppstått . De här problemen har funnits . När det gäller den lärlingsutbildning som ni föreslår får den kalla handen av näringslivet när man frågar dem. Reaktionerna på era förslag har inte låtit vänta på sig. är det faktiskt ni som styr. Jag frågar: Hur vill du lösa problemen? Vi hade vuxenutbildningsdebatt här i kammaren för , och då var du inte här. Jag frågade dina allianskamrater i utskottet om de över huvud taget hade någon ambition att försöka minska snedrekryteringen till högre utbildning och lyfta dem som står längst från arbetsmarknaden och motivera dem till utbildning. Har ni helt enkelt den krassa synen att de som inte föds i studievana hem med silversked i munnen ska stå utan val? Är det för deras skull som ni vill pressa tillbaka löner och villkor och låta låglönejobbssektorn expandera? Jag fick inga svar på det. vill jag ställa samma fråga till dig. Vill du göra någonting för den här gruppens rätt till kunskap och utveckling? Vilka strategier har ni i så fall för det? Vi gjorde ett flertal försök. Jag säger absolut inte att allt vi gjorde var perfekt. Men vi nådde i varje fall en del resultat. Vi minskade snedrekryteringen. Vi kunde säkert ha gjort mer. Vi hade förmodligen också gjort det om vi hade fått chansen. De försök som vi gjorde, de stöd som vi införde, och så vidare, tar ni nu bort. Ni försämrar, och ni skär ned. Struntar ni i den här gruppen? Är allt tal om utanförskap bara snömos, eller har ni andra strategier för att angripa det? Vilka är i så fall de strategierna? 37 Statsrådet (): Det är flera frågor som ställer som är väldigt centrala. Hur ska fler få jobb? Hur ska fler människor som står långt från arbetsmarknaden komma in? Det är en lång rad åtgärder som inte bara handlar om utbildningspolitik som är svar på de frågorna. De prognoser som nu ger oss visar att man gör bedömningen att med den politik som förs i kommer sysselsättningen i att vara högre än vad den varit om . Det är huvudlösningen på de problem vi talar om. Det finns fler jobb som erbjuds. Det är långt många fler. Det är denna regering som når det mål som satte upp om låg arbetslöshet och hög sysselsättning. Den socialdemokratiska regeringen nådde aldrig dit. Det är den här regeringen som kommer att göra det. För att ytterligare skjutsa på utvecklingen behöver vi en bra utbildning. Flaskhalsen har varit gymnasiets yrkesutbildning. Det har varit en flaskhals. Otroligt många ungdomar slås ut, hoppar av och blir underkända. Den föregående regeringen gjorde en liten ansats i den reform som kallades för Gy 07. Min bedömning är att den reformen var fullständigt otillräcklig. Därför blåste vi av den. Vi gör en större reform . Huvudinriktningen är ett kraftigt lyft av svensk yrkesutbildning. Både LO och välkomnar reformen. Det finns enskilda företag som säger: Vi behöver inga lärlingar i vår bransch. À la bonne heure, om de inte har några problem är det okej. Men och inte minst LO välkomnar reformen. LO, , är mycket kritiskt till den förra regeringens ambitioner att alla ska bli högskolebehöriga och att av varje årskull ska gå vidare till högskolan. De var mycket kritiska till det. Alla ungdomar vill inte bli akademiker. Alla kan inte bli akademiker. Det är till och med så att samhället inte fungerar om alla är akademiker. Vi måste uppvärdera yrkesarbetskraften. Det är vad jag tycker har varit den föregående regeringens huvudproblem när det gällt synen på utbildning. Man har så till den grad nedvärderat yrkesutbildning. Attityden har varit att alla ska bli akademiker. Det är därför vi har sådan kris på yrkesprogrammen på gymnasiet. Vi måste låta yrkesprogrammen få fokusera på yrkesämnen, yrkeskunskaper och yrkesutbildning. Då kommer också fler ungdomar att gå ut de utbildningarna, få en yrkesexamen och kunna bli anställningsbara. Det är vad det går ut på. Det är kärnan i fråga. Utöver det behöver vi också, precis som pekar på, en vuxenutbildning. Det är en utbildning för vuxna eller sådana som har gått ur gymnasiet som också har yrkesinriktning. Vi behöver en vuxenutbildning som också tillgodoser behovet av yrkeskurser, och vi behöver kvalificerad yrkesutbildning. Den här regeringen har tagit ställning för att vi i ska inrätta en yrkeshögskola, det vill säga en kvalificerad utbildning också för yrkesämnen. Vill man läsa akademiska ämnen på högskolan går det utmärkt. Vill man efter gymnasiets yrkesutbildningar studera på en högre kvalificerad nivå har det inte funnits några enhetliga statliga regleringar om detta. Vi ska inrätta en yrkeshögskola i . Det är en rad reformer på gång som kommer att lösa de problem som skissar på. Jag delar problembilden. Just nu är det överhettning i en rad branscher. Man får inte arbetskraft trots att man söker och att det finns människor som är arbetslösa, men de har inte rätt utbildning. Jag delar den uppfattningen. Den politik som regeringen för är på väg att adressera flera av de problemen. Men det är först nu det sker. Det var under den gamla regeringen som problemen skapades. 38 (): Apropå vad som sades om vad man hinner på sex månaders regeringsinnehav kan man reflektera över om ni tror att det är era sex månaders regeringsinnehav som har lett till att arbetsmarknaden utvecklas som den gör . Det handlar inte om att ge alla högskolebehörighet och att alla ska bli akademiker. Det handlar om att anpassa sig till arbetsmarknadens behov och krav och att kunna leva ett gott och aktivt liv. talar vi heller inte om gymnasiereformen. Faktum är att du inte svarar på frågan om du vill göra någonting för den grupp som inte kan ta de här jobben. Trots att det finns jobb kan av jobben inte tillsättas. Det finns ingen som kan ta de jobben. De som är arbetslösa står så långt från arbetsmarknaden och behöver kunskapspåfyllnad. Jag kan inte låta bli att fundera över om och hans regeringskamrater ändå har fattat något slags avsiktligt beslut att hålla tillbaka dem som hör till den grupp som ni brukar kalla för utanförskapet att fortsätta att hålla dem utanför. Annars växer kanske inte låglönejobben fram på det sätt som ni önskar. Jag vill minnas att samtliga allianspartier hade någon representant som i valrörelsen uttryckte just att vi har för lite låglönejobb i . Kanske är det så att det är okej att de lämnar utanförskapet med en stortå. De får låglönejobb med taskiga villkor. Men de får inte samma möjligheter som andra att utvecklas och ta del av samhället i övrigt. De ska arbeta och sköta sitt. Men de ska inte höja sina röster och ställa krav. Det tycker jag i så fall är en väldigt krass och tråkig syn. Den bromsar dessutom upp tillväxten och löser inte problemen med arbetslösheten. 39 Statsrådet (): Fler människor är på väg att få jobb i än . Skulle inte kunna vara lite glad över den utvecklingen? Måste man vara så bekymrad över att utvecklingen går åt rätt håll nu bara för att det är en borgerlig regering? Kan man inte vara lite positiv när det går så bra för ? prognos visar att det ska gå ännu bättre för med den politik som förs. Det är klart att den nya regeringen tillträdde i ett läge med en gynnsam konjunktur. Men visst kunde man ha slarvat bort det om man fört fel politik. är vårt oberoende organ som tjänar alla regeringar. Det säger att de åtgärder som regeringen nu genomför skjutsar ytterligare på så att det blir ännu fler jobb och ännu högre sysselsättning. Det är inte den gamla politiken utan den nya politiken som gör det. Jag konstaterar återigen att och hennes partikamrater har skällt på neddragningar på komvux. Men i den vårmotion som Socialdemokraterna själva lade fram accepterar man den neddragningen. Man tycker tydligen att det var en rätt avvägning. I er vårmotion föreslås rekryteringsstödet inte komma tillbaka. Kan du inte nämna det i dina inlägg? Du skäller på att vi tar bort rekryteringsstödet. Men ni föreslår inte själva att det ska återinföras. Det är väl en ganska viktig kompletterande information, kan man tycka. Var lite glad, . Det går bättre för nu! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:511 om ideologisk privatisering av skolor Som allmän moralkaka inför denna interpellationsdebatt vill jag bara säga att Tibblegymnasiet får tas som utgångspunkt för debatten, men debatten ska vara av principiell natur och gälla det som berör domvärjo. 41 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att agera så att avknoppning av en skola inte ska kunna ske om det saknas stöd för detta bland elever och lärare samt om jag avser att ta några initiativ för att ändra reglerna så att lärare, föräldrar och elever ges ett rimligt inflytande och valfrihet vid avknoppning av skolor. Mångfald och konkurrens är i allt väsentligt till fördel för kvalitetsutvecklingen i svensk skola. Så kallad avknoppning är ett sätt att stimulera till ökat ansvarstagande för personalen. Enskilda som vill starta en fristående skola ansöker om detta till , som prövar ansökan. Det åligger den sökande att visa hur man tänkt lösa lokalfrågan. Om kommunala lokaler upplåts till en fristående skola eller inte är en fråga för varje kommun. Skolan är kommunaliserad, och denna typ av beslut bör enligt min mening inte lagregleras ytterligare. Däremot är det sannolikt så att en sådan process har störst möjlighet att uppnå sina syften om den har ett brett stöd bland personal och brukare. 42 (): Skolministern har avgett det kortaste och mest innehållslösa interpellationssvar som jag har upplevt i . Jag gratulerar ministern till detta. Svaret är på åtta meningar, varav de fem första raderna är en upprepning av mina frågor. Sedan kommer en beskrivning av reglerna för att starta en friskola, som jag hyggligt väl känner till. Den oro som eleverna och lärarna på Tibblegymnasiet känner inför sin framtid och de principiella frågor som jag lyfter fram i min interpellation ägnar skolministern fem meningar åt att svara på. Jag tycker att det är lite oförskämt. Skolministern skriver: Mångfald och konkurrens är i allt väsentligt till fördel för kvalitetsutvecklingen i svensk skola. Så kallad avknoppning är ett sätt att stimulera till ökat ansvarstagande för personalen. Min slutsats av det är att ministern tycker att , en av mest privatiserade kommuner, på något sätt lider brist på mångfald och konkurrens och att det därför är rätt att överlåta den näst sista kommunala gymnasieskolan till rektor och en till ur personalen. Det här är en principiell fråga. Det handlar inte bara om . Om man nu säger att personalen ska känna ökat ansvarstagande måste man ställa sig frågan: I en situation där av lärarna på en skola som ska avknoppas är emot ombildningen, kommer de efter genomförandet att känna ett ökat ansvarstagande? Blir verksamheten bättre av detta? I slutet av interpellationssvaret finns det en intressant liten brasklapp, som jag har noterat i alla fall. Det står: Däremot är det sannolikt så att en sådan process har störst möjlighet att uppnå sina syften om den har ett brett stöd bland personal och brukare. Jag delar den uppfattningen. Då tycker jag att man som skolminister borde kunna ta sig att fundera på att svara på de principiella frågor som bakgrunden och händelseutvecklingen i faktiskt reser. Det är inte bara jag som ställer en interpellation om det här. Lärarna och eleverna i Tibblegymnasiet är oroade. Lärarfacken är oroade för den utveckling som sker där. Det pågår en stor debatt. LR har skrivit att vi behöver något slags ny diskussion om det här, därför att kommunen håller på att överge sitt ansvar för utbildningssystemet. såg vi att på Kunskapsskolan tyckte att det är anstötligt att man slumpar ut skolor till kommunala rektorer. Han har sagt att värdet på Tibble gymnasium, en välskött gymnasieskola i , med gott renommé och där granskningar visar att det är bra kvalitet, är . får de ta över skolan för . Han säger att det kommer att bli någon privat koncern som tar över skolan till marknadspris på . Då kan rektorerna räkna med en rejäl vinst. Skolministern har ingen synpunkt på det här. Skolministern har ingen synpunkt på att av lärarna körs över och att av eleverna är motståndare. Kan det kallas avknoppning? Kan vad som helst kallas avknoppning? Är det inte så att om alla lärare skulle vara emot en avknoppning lägger man ned skolan och startar den igen. Då är det väl någonting nytt man håller på med. Jag tycker att de här frågorna ändå förtjänar en principiell diskussion. Jag tycker att det vore rimligt och ärligt att skolministern säger att det som har hänt i faktiskt avskräcker andra kommuner. Principiellt tycker jag att skolministern ska säga: Jag tycker att man ska ha stöd av lärare och elever om man ska genomföra en avknoppning. Jag tycker att man ska ta ut ett rimligt marknadspris för den gymnasieskola som avknoppas, så att man inte gynnar enskilda människor. Jag tycker att de här frågorna förtjänar ett mer uttömmande svar. Jag ser fram emot att skolministern tar tillfället i akt när han står i talarstol att ge en del svar på frågorna. 43 Statsrådet (): Det är något märkligt med interpellationen. Talmannen säger att man inte bör diskutera , varpå ägnar alla sina minuter åt att diskutera exakt alla detaljer i exemplet . Jag kan debattera , men jag försökte skriva ett svar som var mer principiellt hållet. Visserligen är det bara fem meningar. Jag medger det. Men har tydligen inte orkat läsa de fem fullt ut, för i den femte meningen står precis detta att det är mycket bättre om man har ett stöd bland personalen och föräldrarna. Det har man inte i . Av det följer att jag naturligtvis är kritisk till den avknoppningen, om vi nu ska diskutera . Jag är kritisk mot det. Frågan som ställer är om man ska lagreglera. Då menar jag att det ska man inte. Det ingår i den kommunala självstyrelsen att kunna få fatta denna typ av beslut. Sedan får ledningen i stå till svars för det när man möter väljarna och medborgarna. Men jag är kritisk till hur detta har gått till. Jag tycker mycket väl att man kan använda avknoppning som instrument om det finns ett starkt stöd, precis som jag skriver i svaret. Men det gör det inte i . Därför är jag kritisk till hur man gör där. Man får fatta beslutet. Jag är inte beredd att använda lagstiftning för att stoppa det, men jag behöver inte gilla beslutet för det. Jag tycker inte att det är lämpligt att använda avknoppningsinstrumentet i en situation där personalen i allt väsentligt är emot eller åtminstone är tveksam till en avknoppning. Vitsen med avknoppning är att personalen ska kunna ta ett ökat ansvar. Men det bygger på att det finns ett engagemang. Jag delar uppfattningen på den punkten. Jag är däremot inte beredd att förbjuda att fatta detta beslut. Det är en del i den kommunala självstyrelsen att kommuner ibland fattar beslut som inte faller på läppen. Annars får allting centralstyras härifrån. Det vill väl ingen av oss. Jag tycker att beslutet är olämpligt, men de har rätt att fatta det. Innan jag lämnar ordet vidare förutsätter jag att utgångspunkten Tibble gymnasium är avslutad och att det är principerna som gäller . 45 (): Jag tog min utgångspunkt i ett konkret exempel. Men jag tycker att det är bra att skolministern talar om principerna. Jag tycker att det är väldigt bra att han är tydlig med att han är kritisk och att han inte tyckte att det som skedde var lämpligt därför att man inte hade stöd. Varför lyfter jag fram frågan om lagreglering, förordning eller någon form av reglering i den här typen av verksamhet? Jo, därför att vi måste bestämma hur skolverksamhet ska bedrivas i . Det är rimligtvis en fråga som vi borde kunna diskutera i riksdag. Vad ska gälla vid avknoppningar? Vi har ju detaljerade regler för vad som ska gälla när man startar en ny friskola från grunden. Men när jag talar med skoljurister förstår jag att regelverket för just avknoppningar är minst sagt luddigt. Då ställer jag frågan: Reser inte det här några frågor som skolministern är intresserad av att diskutera och klara ut? Jag tycker att skolministern i många andra konkreta fall har en förkärlek för att lägga sig i vad som händer mellan de fyra väggarna på skolbyggnaderna, men just i det här fallet avstår han från det. Det tycker jag är lite märkligt. Man kan titta på elevernas situation, på rättssäkerheten för de elever som går i en skola som avknoppas. Ska de behöva söka om till den utbildning de går på? Vad ska hända med de elever som redan har tagits in på en utbildning, som måste söka om? Det är en rättssäkerhetsfråga för eleverna. När det gäller lärarnas situation är det rimligt att vi i riksdag diskuterar att det vid just en avknoppning bör finnas en regel om att en majoritet av lärarna ska vara för. Kommunen har ju alla möjligheter att lägga ned en skola. Om kommunpolitikerna vill kan de stoppa eller lägga ned en skola och starta en ny skola. Men vad ska egentligen kallas avknoppning, om man nu ska göra om en verksamhet och föra in den in en ny form? Jag tycker att det är rimligt. Frågan om pris och ersättningssystem vid en avknoppning är väl rimlig. Det brukar vi diskutera i andra sammanhang. Är det konkurrensneutralt? Är det samma spelregler?