prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Den dämpar symtomet, men den tar inte bort sjukdomen. I det arbete som pågår finns en benägenhet att fokusera på orsakerna. The causes behind the causes. Orsakerna bakom orsakerna. För det tredje: Det finns ett systemtänkande. Det tjänar inte mycket till att åtgärda varje stuprör för sig. Man måste ta ett samlat grepp om hela systemet, om hängrännorna, och i bästa fall om integrationstrattarna. För det fjärde: Prevention. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån, men det är ännu bättre att se till att det inte blir en bäck. På många områden är det fullt möjligt. Ta exemplet med en ungdomsbrottsling. Att förebygga att han eller hon blir en ungdomsbrottsling kostar några tusenlappar. Att sopa upp resterna efter ett sådant beteende kostar tiotals miljoner. Prevention är billigare, och prevention är humanare. För det femte: Det räcker inte med prevention, det behövs också promotion. Att förebygga det negativa är viktigt, men det är lika viktigt att främja det goda och positiva. För det sjätte: Man ska utvärdera det man gör. sade en gång att politik är att vilja. Visst är det så. Men politik är också att veta. Politik är att ta reda på det man inte vet så att man vet vad som fungerar och vad som inte gör det. Vi är i den här kammaren så vana vid trädtoppsperspektivet. Jag ber om ursäkt, fru talman. Rösten sviker, inte av rörelse utan av infektion. Vi är vana vid trädtoppsperspektivet. Vi vet vad som är bra för de där stackarna där nere. Men ofta vet de bättre själva än vi vet. Jag menar inte att man ska avsvära sig sitt ansvar, men man bör förena ansatserna så att man tar både top down och bottom up, både trädtopps- och gräsrotsperspektivet. Vidare är det viktigt med det sociala kittet, det sociala kapitalet, det som vi skapar själva, det som inte hanteras av riksbank. Om vi är bussiga mot varandra blir det lättare att leva, och vi blir ett friskare folk. En gammal socialdemokratisk vän till mig, , brukade tala om egenmakt. Han blev utskrattad av sitt eget parti. Men han hade rätt, och han har fortfarande rätt. Egenmakt är jätteviktigt. Om jag hade beordrats att stå här hade det varit mycket svårare än att jag nu har gjort det av egen fri vilja. Slutligen: I socialdemokratin har det i varje fall under det här årtiondet varit viktigt med jämlikhet. Men jämlikhet är svårt att åstadkomma. Därför pratar man väldigt mycket om jämställdhet och har en tendens att sopa jämlikhet under mattan. Jämlikhet mäts med Gini-koefficienten. Det är inget perfekt mått, men det är det bästa vi har. Den koefficienten var som mest gynnsam 1981 när vårt lands statsminister hette . har det dalat. dalar det igen, vilket inte är bra och vilket är en utmaning för oss alla. Så, fru talman, med dessa hesa ord, delvis brutna, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 215 (): Jag är talesman i äldrefrågor, och jag kommer att ägna det här inlägget åt just äldrefrågorna. Det är faktiskt väldigt roligt att arbeta med dem . Jag har funnits i opposition i den här och haft dem på mitt ansvar. Jag har arbetat som lobbyist och försökt att övertyga andra att göra det som jag tror på i den liberala politik jag företräder. Och får jag vara med och förverkliga den. Det är faktiskt väldigt roligt och tillfredsställande, inte minst med tanke på alla de äldre människor som jag möter i min vardag och som har så stora förväntningar och förhoppningar på oss. För de vill bli sedda, ses som en resurs, känna att de kan få bestämma själva, att de har sin integritet i behåll, att de har sin självkänsla i behåll. i betänkandet är det bara ett par sidor som handlar om äldrepolitiken, men bakom de orden står väldigt mycket. Det finns mycket bakom, inte bara i vårt utskott. Något som är väldigt viktigt för alla människor är känslan av att vara behövd, att vara en resurs i samhället. Arbete spelar väldigt stor roll. Äldre har varit utestängda från arbetsmarknaden. vinner man inträde. Arbete stimuleras med mer kvar i plånboken. Det här syns nu också i intervjuundersökningar. är det fler som ser att de kan få fortsätta att arbeta om de vill. Nästan hälften av dem som är vill fortsätta ute på arbetsmarknaden. När det gäller diskriminering på grund av ålder i arbetslivet kommer vi att få en efterlängtad lagstiftning. Den har varit knepig att få till i på grund av vår övriga lagstiftning på diskrimineringsområdet. Det kommer också att bidra till att förändra synen på äldre, att markera att äldre är en resurs i samhället. Vi har en folkpartistisk motion i det här betänkandet om att ta bort 65-årsgränsen för bilstöd. Den är av förståeliga skäl avslagen, för att vi just nu har fått nya bestämmelser på det området. Men när vi får diskrimineringslagstiftningen är vi tvungna att ta bort 65-årsgränsen, och det känns väldigt bra. Om vi går vidare på livsresan är det oerhört viktigt att vård och omsorg sker på den enskildes villkor och inte i en paternalistisk miljö. Trots att vi har en hälso- och sjukvårdslag och socialtjänstlag som betonar den enskildes självbestämmande blev det ändå så att samhället tog över, samhället skulle fixa allting. Den enskilde kom bort i sammanhanget. Flera av er har varit inne på biståndshandläggningen där någon har tyckt åt en äldre vad den äldre skulle vilja ha, och den äldre har inte haft något att sätta emot. sker en förändring. Vi har utredningen val som markerar det här. Vi har en utredning om patienträttigheter där den här frågan kommer in. I den utredning om äldreboenden som jag själv leder kommer det också in som en röd tråd. Det är den enskilde som vet vad den vill ha. Det är inte någon annan som ska bestämma, utan det är man själv som ska kunna göra det. På det här sättet går den röda tråden. Individen, den äldre, blir synlig. Det känns oerhört tillfredsställande, inte minst när vi kommer till den allra sista delen av livet, livsslutet, då det är oerhört viktigt att man får som man själv vill ha den. Det finns en debatt nu som för och som jag finns med i. Det är de etiska principerna inom medicinen som krockar. Vi ska ju arbeta för att förlänga liv, men vi ska också lindra lidande. ser vi med den medicinska teknologins framsteg att vi kan göra så enormt mycket mer än vad vi kunde . Vi kan förlänga liv väldigt . Men hur är det med lidandet under den här förlängda perioden? Blir det så att man inte kan bära det längre som individ? Det måste vi inom hälso- och sjukvården bli mycket mer lyhörda för. Hur länge ska vi använda den medicinska tekniken? Jag var på ett demensboende i för lite sedan. Där låg det en dement man i fosterställning. Den medicinskt ansvariga sjuksköterskan var så oroad och bekymrad. Trots att de lagade jättebra mat på det äldreboendet ville han inte äta, för han hade sjå nog att få i sig alla de tabletter han var ordinerad. Då börjar man fundera. Vilket är viktigast för denne gamle man med svår demens, maten eller tabletterna? Själv är jag benägen att tro att det är maten som är viktigare. Men signalen var att bromsmediciner är jätteviktigt för denne mycket sjuke man i långt gången demens. Jag tror att vi behöver diskussion och omtänkande här. Det finns mycket mer som jag skulle vilja säga, men jag är talare nr 14 och jag tror att ni alla längtar att få lämna denna sal. Därmed tackar jag för ordet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Ändringar i djurskyddslagen Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU6 Ändringar i djurskyddslagen (prop. 2007/08:32). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 19 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Proposition 2007/08:41 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna proposition skulle förlängas till . Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /08:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 2007/08:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. betänkanden /08:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2007/08:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling /08:NU3 Utgiftsområde 21 Energi 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:474 Ledarskap inom förskolan av () till utbildningsminister () 2007/08:475 Vildsvinsolyckor av () till jordbruksminister () 2007/08:476 Idrottens självständighet av () till kulturminister () 2007/08:477 Statliga medel till idrottsklubbar med elitsatsning på barn av () till kulturminister () 2007/08:478 Nya bosättningar på av () till utrikesminister () 2007/08:479 och utarmat uran i vapen av () till utrikesminister () 2007/08:480 Förnyelse av AT-läkarsystemet av () till socialminister () 2007/08:481 Reproduktionsepidemiologiskt centrum i av () till socialminister () 2007/08:482 Familjepolitik av () till socialminister () 2007/08:483 Cancer hos barn nära kärnkraftverk av Per () till näringsminister () 2007/08:484 Naturreservat av () till miljöminister () 2007/08:485 Subvention för byggande i trä av () till miljöminister () 2007/08:486 framtid av () till statsrådet () 2007/08:487 Ökat försörjningsstöd av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:488 Tillgänglighet inom turismen av () till näringsminister () 2007/08:489 hantering av svenska medborgare av () till utrikesminister () 2007/08:490 Brist på psykiatrer av () till socialminister () 2007/08:491 Länsstyrelsernas rekrytering av () till statsrådet () 2007/08:492 Konsoliderad version av Lissabonfördraget av () till statsrådet () 2007/08:493 Utveckling av landsbygdspolitiken av () till näringsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 26 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 123 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 167 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 200 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.