prot · GV0938 · 2007-12-06 00:00:00 — Jag kommer inte personligen att lägga fram något sådant förslag. 148 (): har en stolt historia på biståndets område: att göra gott i världen för utveckling för människor som har det svårt, för människor som förtrycks, för människor som inte får de möjligheter som vi är lyckligt lottade med i den här delen av världen. ska fortsatt, fru talman, stå starkt fokuserat och effektivt i biståndsarbetet. Vi ska göra det, och kommer att göra det, också med utgångspunkt i den budget som ligger. Vi ska visa att det är möjligt att nå EU:s mål om av bni för våra EU-kompisar också. Därmed visar vi vägen för övriga rika länder för att nå målet om när det gäller insatser för att bekämpa fattigdomen och för att nå millenniemålen såsom vi har kommit överens om. Vi ska visa, fru talman, att vi går från ord till handling för att göra det möjligt. Det är glädjande nog, vilket jag tror att alla kan konstatera, framgångar som vi kan se när det gäller millenniemålen inom en rad fält. Det är positivt, men vi är inte framme vid att säkert nå målen än om inte de andra länderna följer efter , gör sin hemläxa och går från ord till handling. biståndsram har växt och växer. Den gör det särskilt eftersom vi nu har en god ekonomi. Regeringens politik visar tydligt framgångssagan för , och den visar tydligt på vilka effekter detta får inte bara på det svenska folkhushållet utan faktiskt också för länder och människor utanför våra gränser. låg biståndet, efter avräkningar, på 21,6 miljarder. I nästa års budget kan vi se en ökning i storleksordningen nästan 6 miljarder. Det är en ökning till 2008, och det efter avräkningar. Det är få budgetområden där vi kan visa den typen av utveckling. Om vi tittar framåt och ser hur regeringen bedömer utvecklingen finner vi att den goda ekonomin fortsätter att ge resultat för världens fattiga och för utvecklingsländerna. Vi ser en fortsatt ökning om nästan 8,6 miljarder . Återigen är det efter avräkningar. Det är en ökning på av svenskt bistånd, Dacfähigt, enligt de överenskommelser som vi har träffat. Det här är bara stuprännan. När man lyssnar på den här debatten låter det ibland som att biståndet alltid är utgångspunkten. Men biståndet är ju bara ett av många stuprör. Vi har så många andra budgetposter där vi också är verksamma och gör insatser för fattigdomsbekämpning, utveckling och för att nå resultat i millenniemålens riktning. Självklart måste vi säkerställa att skattebetalarnas pengar når fram och når de resultat som vi vill. Så är det när jag själv går ut och skramlar med rödakorsbössan på gatorna hemma i . Då vill folk att de pengarna ska nå fram. Det vill jag också när vi talar om skattebetalarnas pengar. När vi ger bistånd vill vi se att det når fram, gör skillnad och gör nytta. Oavsett om det handlar om humanitära insatser eller om långsiktiga insatser för utveckling vill vi se att det gör skillnad för människor, för miljön och för framtiden. Den kraftiga utökning som jag har relaterat ger risk för växtvärk. Det är bra att regeringen ser detta och tar nya tag för utvecklingssamarbetet, att vi åstadkommer en fokusering med fattigdomsperspektivet som grund på länder där har bestämt att vårt bistånd ska göra skillnad. Ett tydligt fokus finns på . På den tidigare debatten har det låtit som om fokus finns i . Åtminstone fick jag det intrycket när jag lyssnade på Socialdemokraternas inlägg tidigare, för en stor del av inlägget handlade om det. Det är som står i fokus för svenskt bistånd för fattigdomsbekämpning och utveckling. Då handlar det om att åstadkomma ekonomisk utveckling för människor och att lösa livsmedelskrisen, som också har varit uppe här tidigare. Då handlar det om att skapa äganderätt och förutsättningar för de kvinnor som i allt väsentligt är de som driver jordbruket i . De behöver förutsättningar för att våga investera och få möjlighet att investera. Jag har så sent som varit på en träff med , som pratar om exemplet och om hur man jobbar för att åstadkomma förändring på marken, i verkligheten, där många kvinnor är verksamma. Det är positivt för utvecklingen lokalt men också för miljön. Men det handlar inte bara om . Vi fokuserar på några andra områden också. EU:s grannskap ska vi inte räkna bort. tillhör grannskapet, även om det inte är biståndsfähigt längre. Men det finns andra länder i EU:s grannskap som har bekymmer. Där efterfrågar man svenska insatser, och där kan faktiskt göra en skillnad för människor, miljön och freden. Vi ska självklart jobba, precis som när det gäller konflikt- och post-konfliktländerna, med folkrätten som grund. Det är en viktig utgångspunkt. Vi ska jobba med demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ska jobba med klimat- och miljöfrågorna. Vi ska jobba med jämställdhet och kvinnors roll, som är nyckeln till utveckling över i stort sett hela världen. Men när vi gör det måste vi bygga från grunden. Det civila samhället är viktigt som en bas för demokratiskt bygge. Det ska stöttas och stärkas inom de fält där vi fokuserar. Att rättssystemet är trovärdigt är förstås avgörande för att människor ska våga lita på att man kan göra sin röst hörd utan att hamna i fängelse, att man vågar samla sig och starta partier och att man vågar driva sin sak och inte behöver ha vapen i hand. Miljö och klimat är centrala frågor i framtida biståndspolitik. Återigen handlar det om inte bara stuprör utan också om hängrännor. I UNDP:s rapport, som vi fick , var det tydligt de svarade på en fråga från mig i utskottet, och alla kunde höra att det inte finns någon skillnad mellan fattigdomsbekämpning och klimatinsatser. Båda måste göras. Utan klimatinsatser klarar inte fattigdomsbekämpningen att nå fram. Det är kommunicerande kärl. På den här debatten låter det ibland som att det mest avgörande för diskussionen är vilket kärl vi tar pengarna ifrån. Det är svenska folkets pengar som ska användas för att åstadkomma en förändring och klara de insatser som UNDP beskriver. Vi gör det på biståndssidan. Vi gör det också på andra områden i budgeten. Men vi behöver göra mer på klimatområdet, och det är fokuserat. Jag hoppas att ska bli en framgång och att vi ska kunna bidra till att göra det möjligt för människor att ta sig ur fattigdomsfällan genom utveckling men också att känna sig säkra inte bara i rättslig mening utan också vara säkra för att miljön och klimatet klarar sig. Jag har berört ett antal av de områden som vi arbetar med mycket bilateralt. Men jag vill också säga att det multilaterala biståndet är viktigt. Det får inte tappas bort när vi ser de biståndsinsatser som gör. EU och FN får stort bistånd från och jobbar också på många områden där vi tycker att det är viktigt. Här har man i utskottet också varit aktiv och följt upp, och det behöver vi göra mer. Här är det också stora belopp som vi arbetar med, och även här måste vi vara säkra på att pengarna når fram och gör skillnad. Vi ska säkra effektivitet i fattigdomsbekämpningen. Vi ska ta täten för folkrätt, mänskliga rättigheter, miljö och klimat, och för jämställdhet och kvinnors roll, både i vårt bilaterala och i vårt multilaterala bistånd. Vi har gjort det förut, och vi ska göra det igen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 149 HANS () replik: I den här debatten har det poängterats hur enorm ökningen är av biståndet från till de fattigaste länderna i syd. I det här sammanhanget är det viktigt att poängtera att pengaflödena och resursflödena inte går från den rika världen till den fattiga utan precis tvärtom. Vårt bistånd äts upp om av avbetalningar och ränteavbetalningar på skuldsättningar. Det äts upp om av de orättvisa handelsreglerna. Det här handlar inte om att vi ska vara goda eller att vi ska vara generösa, att vi ska lägga några pengar i kollekten och därefter ha ett gott samvete när vi går hem och lägger oss. Det här handlar om att vi i nord, i den rika delen, ska dela med oss, betala tillbaka en del av de pengar som vi är skyldiga syd. Det tycker jag är ett perspektiv som fullständigt saknas när pratar i den här kammaren. I den debatt som vi hade begärde jag också replik på . Jag frågade då om skuldavskrivningarna i budgeten. Jag tänker ställa exakt samma fråga som jag ställde . Jag frågade då : Vart ska de 1,5 miljarderna gå som regeringen har avsatt för skuldavskrivningar? svarade så här: Vi har fortfarande inte tecknat de avtal som ska tecknas. Det kommer att ske . Det exakta utfallet är något som vi får värdera och utvärdera . Ja, , nu är det 2007. Jag väntar på en redovisning. Jag väntar på en utvärdering. Jag väntar på en värdering. Jag ställer därför exakt samma fråga som jag ställde , men den här gången förväntar jag mig faktiskt ett svar: Vart gick de 1,5 miljarderna som ni var med och avsatte i den borgerliga budgeten ? 150 () replik: När jag hörde blev jag så fascinerad. Jag hörde nämligen en person som bedriver en ekonomisk politik som mer eller mindre skulle driva ut ekonomin bakvägen, som jobbar med att ha en egen sedelpress, som i princip lovar nya pengar både här och där och höjer skatter och tror att ekonomin ändå ger utrymme för god ekonomisk tillväxt. Jag har sett ekonomiska experiment i andra länder. Det är många av de länderna som vi får möta med bistånd och försöka hjälpa ur fattigdomsfällor. Det är naturligtvis en erfarenhet att ta med. Med ekonomiska politik är jag övertygad om att biståndsramarna skulle minska, men han räknar inte på det sättet. Han vill väl inte se effekten. Sedan då till frågan om skuldavskrivningar. Ja, fru talman, ena gången pratar om vår stora skuld till syd. Nästa gång vill han inte vara med på skuldavskrivningar. Det är en spännande matematik även här. Vi försöker, fru talman, hantera skuldavskrivningar enligt de regler som vi internationellt har kommit överens om. Vi får väl vänta tills 2007 har gått ut, så får vi se. Jag har fått bilden av att alla tänkta skuldavskrivningar inte kommer att genomföras , så det kommer att ske en del förändringar, precis som det har gjorts tidigare när ni hade makten och var med på den här typen av lösningar. Men ett resultat kan man se. Skuldavskrivningarna, avräkningarna, i årets budget, som vi väljer att göra synliga, ligger på en lägre nivå än vad som var gällande föregående år. 151 HANS () replik: Vad säger man om det inlägget? Jag lärde mig följande vid mitt första möte i Ung Vänster: Om din motdebattör börjar prata om gamla öststater har du argumenten på din sida. Då har du redan vunnit debatten. Jag tolkar det som att det är så även den här gången. Ett litet tips till får jag väl ändå ge. Om du ska attackera din motståndare är det kanske bra om du har läst på och har på fötterna. Om du hade gjort det skulle du bland annat ha sett i vår budgetmotion som har väckt i att vi har ett större finansiellt överskott än vad den borgerliga regeringen har . Det är inte så att vi står med någon sedelpress i bakfickan. Det är så att vi har en välfinansierad budget. Och vi har råd att satsa på biståndet. Vi har råd att satsa på välfärden därför att vi säger nej till de skattesänkningar som ni gör för överklassen. Jag tycker att kommer bort från ämnet, och det är väl naturligt när man inte sitter på några svar. Jag frågade: Vart gick de 1,5 miljarderna som ni avsatte i budgeten ? svar måste ändå vara: Jag har ingen aning. Då kan man fråga sig: Varför går man vidare med ett projekt när man inte har en aning om vart pengarna ska gå? Jag tycker att det här är en fråga om kvalitet när det gäller biståndet. Här pytsar man ut utan att man på något sätt kan visa upp vart pengarna ska gå. Men det är också en demokratifråga. ska den här rösta om en budget. Det finns som man inte har en aning om vart de ska gå. Jag ska sätta mig på min plats och trycka på knapparna, och jag vet inte vart pengarna kommer att gå inom budgeten, för ni kan inte redovisa dem. pratade i sitt inledningsanförande om att ska visa vägen. Jag hoppas verkligen på det här området att inte visar vägen, att man kan urholka budgeten och komma undan med det utan att redovisa siffror. Jag hoppas att resten av och i stället låter visa vägen, som har genomfört omfattande skuldavskrivningar utan att belasta biståndsbudgeten. Där är ett land som vi kan ta efter. Där är ett land som vi kan inspireras av. Det gäller inte den här regeringens hyckleri med skuldavskrivningarna. 152 () replik: Det var säkert fler än jag som hörde säga i sitt första inlägg att biståndsfrågorna var för viktiga för att de skulle offras för borgerligheten eller någonting liknande. När jag lyssnar på du må förlåta hör jag en ekonomisk politik som liknar den som vi har sett exempel på. Ingenstans har den ekonomiska politiken fått genomslag. Den politiken hade i ärlighetens namn inte heller ett genomslag när du regerade tillsammans med Socialdemokraterna och . Den politiken leder nämligen inte bara till skattehöjningar för vanligt folk här i . Du står ju och säger att sjuksköterskor och andra, som ni säger nej till när det gäller skattesänkningar, är höginkomsttagare. Det leder också till att den biståndsökning som vi faktiskt kan se i den budget som vi nu har presenterat skulle dras ned. Det är i ärlighetens namn, fru talman, ett hot. Om vi lägger ut höga biståndsinsatser, långsiktiga uppgörelser med andra länder, och får en ekonomisk politik som skulle gå i motsatt riktning skulle ju per definition av den bruttonationalinkomsten bli lägre. Det är den matematiken som inte ser och inte får att gå ihop. ska jag då gå över till skuldavskrivningarna, fru talman. Skuldavskrivningarna genomförs i enlighet med de beslut som träffas inom ramen för Dac och HIPC och hela den diskussionen. Min uppfattning är att det, när det gäller några av de länder som förutsågs föregående år, kommer att skrivas av under innevarande år. Men detta gäller inte alla därför att det bygger på att man har klarat ut en del av de här frågorna som inte var utklarade . En del av dem är nu utklarade. Men återstår det att se. Det finns några länder utpekade, men vi får se om det fullföljs. 153 () replik: På slutet tyckte jag att var på gång, får jag säga, att komma med någon form av svar. Så jag ska ge dig lite tid av min repliktid. Jag tycker att det här är intressant. Det gäller 1 500 miljoner. Det faktiska värdet det handlar inte om de är avskrivna eller ej är bara en bråkdel av de pengarna. Jag utgår från att ni från oppositionen också har haft kontakt och försökt bena ut det här. Det är inte så mycket pengar som man faktiskt skriver av. Det är likadant med årets 500 miljoner. Det är 287 miljoner som skulderna är värda, som man faktiskt skriver av. Frågan som jag tror att ställde var: Vart tar resterande pengar vägen? Även om skulderna faktiskt skrivs av när det gäller de ändamål som de är riktade mot tar de inte upp alla 1 500 miljoner. Vart tar de andra hundratals miljonerna vägen? Jag har en liten idé om det, men den tänkte jag spara till biståndsministern. Men jag skulle vilja höra vad har att säga i det avseendet. sade att vi bara talade om stödet till . Det var precis tvärtom. Det var det uteblivna stödet till och den oroväckande utvecklingen i . Den oron tror jag att allt fler delar. Slutligen skulle jag vilja fråga om hur hon ser på att vi ska använda fattigdomsbekämpande biståndsmedel till och . Är det en rimlig destination för svenskt fattigdomsbekämpande bistånd? 154 () replik: Då tar vi ett varv till om skuldavskrivningarna. 2008 väljer och att skriva av 287 miljoner i sin budgetmotion. De vet säkert vilka länder som man resonerar om, för det har säkert också undersökt från . Utgångspunkten är naturligtvis att ni väljer en lägre avskrivning krona för krona. Det är inte någon tvekan om att vi har en högre nivå. Det baserar sig på de regelverk som finns. Vi följer de regelverk som finns när det gäller avskrivningar. Om och vi inte får avskrivningarna som beräknat kommer 287 miljoner att finnas som en avräkningspost i hela budgeten och finnas på precis som våra 500 miljoner. Det skiljer inte så mycket, men det skiljer en del, ska jag säga. Vi väljer att följa den modell som är överenskommen internationellt. När det gäller det uteblivna stödet till , låt oss vänta och se! Vi har från vår sida som parti gått in och stöttat Fojo och satsat så att man ska kunna jobba med att stärka journalister och journalistutbildning. Det är möjligt för flera. Vem vet vad som händer i nästa skede? Jag var själv i . Jag har samma bild av läget. Jag tror att det finns skäl för oss som partier att fundera på hur vi kan jobba med de stödresurser som ändå finns partinära för demokrati och annat. 155 () replik: Det här var första gången som jag har hört det så tydligt det ska ha heder av att man tar upp ett belopp och medger att det är ett belopp som är betydligt större än vad man faktiskt skriver av. Jag vill ända ställa en följdfråga. Vart tar då de pengarna vägen, om där är en sådan stor skillnad mellan det faktiska belopp som skrivs av och det belopp som ni tar upp i budgeten? Vart tar pengarna vägen? Den frågan vill jag ha svar på innan vi skiljs åt och gärna till protokollet. Jag önskar att fortsätter att vara lika tydlig som hon var i sin första replik, för detta är oerhört intressant. Jag tror att det är intressant för många människor utanför den här kammaren. Berätta vart de pengarna tar vägen! För det måste ni väl rimligen också ha suttit och diskuterat i alliansöverenskommelserna här. är det svart på vitt i protokollet. Ni tar upp ett belopp som är betydligt större än det som ni faktiskt skriver av, och ni är medvetna om det. Vart tar pengarna vägen? Och vad används de till? 156 () replik: Måhända ska jag börja med och . Det är klart att det finns fattiga människor i och . Det är klart att det finns behov av insatser där precis som i som talar om, för demokrati, mänskliga rättigheter, för att stärka rättsstaten och för att hantera de frågor som jag tror att vi är överens om att vi vill se på plats. Det är klart att om kan vara med och göra skillnad ska vi göra det. Det är vår uppfattning. När det gäller skuldavskrivningarna är det inte bilden att det är en skuldavskrivning som är höftad. Det är inte rätt om fick den uppfattningen. Det bygger på att det är en skuld som från början ligger på den nivån som gör att det är möjligt att skriva av. Vi skriver av hela den skuld som en gång iklätt sig. Det är enligt de regelverk som finns internationellt. Vi gör det som nästan alla andra länder gör inte riktigt alla, ska det sägas. Men vi väljer att göra det helt enligt internationella regelverk. Annars skulle det inte kunna vara Dacfähigt och kunna avräknas från biståndsramen. Det har vi också andra som granskar. 157 () replik: Jag vill börja med att konstatera att i de meningsutbyten som har varit nu mellan och oss och mellan och oss blir det väldigt luddiga svar på frågorna. Vi har ställt samma frågor i utskottet ett antal gånger: Vart tar pengarna vägen, etcetera? Och vi får inga svar. Så förmodligen är det bästa att vi helt enkelt väntar med våra frågor tills ministern kommer. Men står jag redan här. Därför ska jag i alla fall ställa två kortare frågor. Du talade om biståndet till . Vi har den nya posten reformsamarbete. Min fråga är: Varför ska det finnas i en egen post och inte inrymmas i den vanliga biståndsbudgeten enligt samma kriterier som den vanliga biståndsbudgeten, alltså 8:1? Jag vill också ta upp UNDP:s besök i utskottet. Det är precis som du säger. De säger att det ena inte utesluter det andra, att man måste göra båda sakerna. Det är också därför som vi drivit att man måste ha klimatanpassningsåtgärder och klimatbistånd. Man måste göra båda sakerna. I det läge som vi är nu när G 77-länderna av oss i den rika delen av världen kräver att vi ska lägga klimatanpassningspengarna utanför biståndsbudgeten för att man är rädd för att det ska ta för mycket av biståndet måste man fundera på hur vi ska göra . Det är oerhört viktigt att vi har klimatanpassningen. Precis som du säger och precis som UNDP sade kan de pengar som vi lägger på biståndet vara slängda i sjön om vi inte ser till att ge människor förutsättningar för att leva i de här områdena. Hur ska vi lösa den ekvationen? Det skulle jag vilja höra. 158 () replik: Jag hade uppfattningen att och liksom vi gärna ser helheter. Jag hörde i inledningsanförandet att hon gärna talade utifrån helhetsperspektiv. Då är det naturligtvis intressant att se att biståndet och den del som vi arbetar med måste vi klimatsäkra, som vi har hört tidigare, men det handlar också om att kunna göra mera. Vi är ett av de länder som har de högsta biståndsvolymerna. Då är det viktigt att vi också visar på den möjligheten. När vi får världens rika länder att ligga på enprocentsnivån har vi kommit långt. Då har vi resurser att klara många av de problem som vi nu står inför. För mig, fru talman, är det mer centralt att säkra att man får insatser på plats än att diskutera exakt om det finansieras via och det då har gått via budget. Vi ska komma ihåg att utöver de pengar som vi har pratat om ligger det en rätt stor pott, 1,7 miljarder ytterligare, som vi satsar i internationella åtgärder som inte är Dacfähigt plus handel och plus en rad andra saker. Det är det som det handlar om, fru talman, att se helheten och att se att det samverkar för utveckling, fattigdomsbekämpning och en klimatriktig framtid. 159 () replik: Det är precis så som du säger, . Jag vill gärna se helheter. Det är därför jag tar upp hur vi ska lösa ekvationen med fattigdomsbekämpning som det riskerar att bli mindre medel till om man ser det globalt sett som vi ska lösa det gigantiska problem vi har med klimatpåverkan och att anpassa de länder som är allra mest drabbade till det. Vi behöver mer pengar. Det sades också från UNDP. Han sade att vi behöver 86 miljarder mer. Det var dollar, antar jag. Jag kommer inte ihåg, men det var i alla fall 86 någonting, miljoner eller miljarder. Vi tillhör de rika länderna. Jag tycker inte att vi ska behöva vänta på att de andra kommer i kapp. Vi ska föregå med gott exempel och driva de andra framför oss så att de kommer upp i samma nivåer som vi. När jag var i FN de och besökte alla de olika organen, bland annat och , fick jag höra att det är UNDP som är det organ som finns ute i länderna, som är mycket mer operativt. jobbar mer på en central nivå. Dessutom har de inte ansvar för energi och klimat, enligt informationschefen som vi talade med. Det gäller att vi riktar pengarna dit där de gör mest nytta, precis som du också säger här. Vi måste se efter var vi ska kanalisera medlen. Men UNDP som var hos oss menade att vi behöver x miljoner utanför ländernas biståndsbudgetar. Jag vill se och försöka förmedla helheten. Jag vet inte om du hörde att jag i mitt anförande sade att det var positivt att klimatanpassningsåtgärder och miljö har en framträdande plats i ert budgetförslag. 160 () replik: Det är precis så, , att vi måste titta på effekten ute. Men i den här debatten låter det som om vi mer tittar på effekten i budgettabellen. Från min utgångspunkt är det centralt att vi kan få våra resurser som vi satsar på utvecklingspolitik för att komma till rätta med klimathotet att samverka på ett så effektivt sätt som möjligt ute. För vår del är det centralt att försöka jobba med den inriktningen. Det bistånd som går ut ska klimatsäkras. G 77 och andra ger nämligen tydliga signaler att de inte klarar att göra dessa insatser, utan de vill vara klimatosmarta. Men varför ska de behöva vara klimatosmarta? Ska vi säga att de inte får använda dessa pengar, för då blir det fel i vår bokföring? Det tycker jag är en osmart politik, både för klimatet och för fattiga människor världen över. 161 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till betänkandets förslag i sin helhet. I morse var jag nog inte den enda som när jag vaknade och satte på morgon-tv faktiskt möttes av ett glädjande inslag om det vi ska debattera till. Det var ett inslag från den senaste från som vi alla fick höra om i utrikesutskottet.