prot · GU09133 · 2007-08-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skatteutskottet skulle utökas från 23 till 24. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i skatteutskottet Företogs val av extra suppleant i skatteutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i skatteutskottet () 4 § Anmälan om kompletteringsval till utskott vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet, civilutskottet och miljö- och jordbruksutskottet under ledighet och anmält som suppleant i utbildningsutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald den 23 augusti1 till suppleant i justitieutskottet () suppleant i civilutskottet () suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () vice talmannen förklarade vald den 1 september31 december till suppleant i utbildningsutskottet () 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:665 Till Interpellation 2006/07:665 Vårdnadsbidragets effekter för språkstöd i förskolan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:667 Till Interpellation 2006/07:667 Obalansen på svensk arbetsmarknad av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att handläggningstiden på departementet är fördröjd. () Enligt uppdrag rättschef Interpellation 2006/07:669 Till Interpellation 2006/07:669 Kollektivavtalen och arbetsrätten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att handläggningstiden på departementet är fördröjd. () Enligt uppdrag rättschef Interpellation 2006/07:670 Till Interpellation 2006/07:670 Hemlighetsmakeri i utnämningspolitiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att vi inte kunnat hitta en annan dag som passar både interpellanten och mig. Interpellation 2006/07:671 Till Interpellation 2006/07:671 Försämringar av anställningstryggheten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att handläggningstiden på departementet är fördröjd. () Enligt uppdrag rättschef 6 § Svar på interpellation 2006/07:643 om arbetsmiljökonsekvenser vid neddragningarna inom myndigheter 1 Statsrådet (): har frågat arbetsmarknadsministern vilka initiativ han ämnar vidta för att säkerställa att de som arbetar på myndigheter med hög arbetsbelastning garanteras en god arbetsmiljö. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Stora delar av den statliga arbetsgivarpolitiken har delegerats till myndigheternas chefer. Detta innebär att myndigheterna har en betydande frihet att utforma sina organisationer och arbetsprocesser. Men regeringen har ändå ett strategiskt och övergripande ansvar för frågor om arbetsmiljön i staten. Det innebär att regeringen sätter upp mål och följer upp myndigheternas arbete. Regeringens mål är att de statliga arbetsgivarna ska verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron. Regeringen följer därför upp myndigheternas arbete för en god arbetsmiljö och utvecklingen av sjukfrånvaron i staten. Därutöver gör regeringen i budgetpropositionen en samlad bedömning av kompetensförsörjningen i staten. I denna genomgång ingår bland annat frågor om arbetsmiljö och sjukfrånvaro. Den enskilda myndighetens kompetensförsörjning följs upp av respektive departement och återkoppling sker genom dialoger med myndigheterna. Sjukfrånvaron för såväl kvinnor och män som olika åldersgrupper inom samtliga kategorier minskar inom staten. Den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten har minskat från av tillgänglig arbetstid 2006. En bidragande orsak till den minskande sjukfrånvaron är att många myndigheter genomför särskilda satsningar för att minska sjukfrånvaron och skapa en god arbetsmiljö. Svensk statsförvaltning ska vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Just nu sker en större översyn av den statliga förvaltningens organisation. Därutöver sker löpande förändringar inom den statliga sektorn. Regeringen anser att dessa förändringar är nödvändiga. Myndigheternas chefer har ett ansvar att genomföra de förändringar som regering och riksdag beslutar. Staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare och aktivt verka för att skapa trygghet i det förvaltningspolitiska förändringsarbetet. Jag förväntar mig därför att myndighetscheferna genomför förändringar på ett sådant sätt att arbetsmiljöarbetet inte försummas. skriver i sin interpellation om arbetsförhållandena i . Som statsråd med ansvar för den statliga förvaltningen är det naturligtvis inte lämpligt att jag lägger mig i enskilda myndigheters arbete. Jag vill däremot upprepa det statsrådet uppgav i ett svar på skriftlig fråga lämnat . har genomfört stora förändringar . har handläggningstiderna generellt sjunkit, rättssäkerheten förbättrats och andelen individer som drabbas av riktigt långa handläggningstider minskat. har även fått behålla stora delar av de rationaliseringsvinster som myndigheten har åstadkommit. Därutöver vill jag påpeka att sjukfrånvaron i myndigheten mätt i procent av tillgänglig arbetstid var 2006. Motsvarande siffra 2003 var . Enligt egen medarbetarundersökning har dessutom andelen medarbetare som upplever den egna arbetsbelastningen som starkt negativ minskat något. Som sammanfattande svar på fråga vill jag säga att regeringen noga kommer att fortsätta följa utvecklingen vad gäller arbetsmiljö och sjukskrivningar i statliga myndigheter. Frågor om enskilda myndigheters arbetsmiljö tas upp i regeringens dialog med dessa. 2 (): Tack, kommun- och finansmarknadsminister , för svaret. Bakgrunden till min interpellation är att jag har tagit del av de förhållanden som råder på försäkringskassorna , inte minst med anledning av att människor inte får sina pengar . Jag har tidigare debatterat med arbetsmarknadsminister , som ofta och gärna uttalar att jobben är det första han tänker på när han vaknar och det sista han tänker på innan han somnar. Antalet jobb och att öka antalet arbetstillfällen måste överskugga allt, enligt Littorin. Jag har också ställt en fråga till statsrådet , som också hänvisar till i svaret. Statsrådet skriver i sitt svar till mig att de förekommande långa handläggningstiderna är ett tecken på bristande effektivitet. Hon håller alltså med om att det är bekymmer med handläggningstiderna men skyller på organisation och på att den är uppbyggd för en annan tid. Det måste vara jobbigt, ministern, att höra att effektiviteten på är bristande. De jobbar ju för allt vad tygen håller. Det blir alltså lite olika inriktning på svaren beroende på vem i den alliansstyrda regeringen man frågar. För de drabbade, som inte får ut sina pengar i rätt tid, är det naturligtvis i högsta grad oacceptabelt. För dem som inte hinner, orkar och kan känna att de gör ett kvalitativt och bra jobb är situationen naturligtvis frustrerande. När nya ekonomiska förutsättningar ges som innebär att man behöver minska antalet anställda med ungefär 1 400 personer i landet och bara här i ungefär 440 personer behöver man ingen större inlevelseförmåga för att förstå att sådana neddragningar påverkar verksamheten. Det är väl då knappast en överraskning att kraven på de anställda i det fall som belyses , nämligen , har ökat, och de kommer att öka. Självklart, ministern, måste det påverka arbetsmiljön. Lägg härtill att det blåser och blir otryggt på arbetsplatserna när man väljer att byta ut jobben och många försvinner. Ofta är de mest kvalificerade i personalen också de som lämnar skutan först, för det är de som är attraktivast på arbetsplatserna. Förutom de uppsagda kan man alltså ytterligare lägga till dem som flytt på grund av att attraktivitet som arbetsplats sjunker. Jag har inte valt, som socialförsäkringsministern, att enbart lyssna på direktörer och styrelse därmed inget ont sagt om dem. Jag har valt att lyssna på de anställda och göra besök på försäkringskassorna och höra deras beskrivning av dagens verklighet, och den är i högsta grad oroväckande. Det är stora ord som uttalar i sitt svar på interpellationen. Statliga arbetsgivare ska verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron. Den svenska statsförvaltningen ska vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Tycker verkligen att det förhåller sig på det sättet när de som är berättigade till pengar inte får dem i utsatt tid, när handläggarna på i har hur många ärenden som helst, tusen stycken, att försöka hinna med, när antalet anställda minskar så att färre måste göra mer och trycket därför ökar på personalen? Och detta sker i när kraven på de anställda ökar alltmer då det krävs större samordning mellan andra myndigheter. Detta vill jag ha svar på. 3 (): Det finns inte bara det här problemet med neddragningarna inom , utan arbetsgivaransvaret har också dragits undan när det gäller rehabilitering, så nu ligger detta på . Det låg i och för sig redan tidigare på , men det var ett delat ansvar med arbetsgivarna. Det här innebär att arbetsgivarna får mindre press på sig att se till att de anställda inte blir långtidssjukskrivna. De har också mindre press på sig att hjälpa de anställda tillbaka till arbetslivet. Det här faller då som en tung börda på , som redan har det väldigt tufft på grund av neddragningarna. Även , den tidigare regeringens tid, var det uppenbart att det var väldigt tufft att se till att utbetalningar kom och att även det övriga uppdraget klarades, inte minst rehabiliteringar. Då kan inte lösningen vara, tycker jag, att man ger mindre resurser. Snarare borde man kanske fundera på mer resurser och se till att verksamheten verkligen följer gällande regler. Det som bekymrar mig nu är att man lägger en tyngre arbetsbörda på människor som redan jobbar väldigt mycket som man skär ned verksamheten. Sedan är det de nya sjukskrivningsreglerna. Vi vet inte exakt hur det kommer att bli, men det verkar illavarslande. Det är helt enkelt en åtstramning när det gäller rätten att bli sjukskriven. Läkarna säger att det visserligen har varit problem med rehabilitering redan tidigare, men man kunde åtminstone ge en utbränd människa möjlighet att vila upp sig. Och många läkare menar att det är precis det som behövs i kombination med rehabilitering. kanske man inte ens får denna möjlighet. I värsta fall blir det ingen sjukskrivning alls för utbrända eller en väldigt kort sjukskrivning. Då kommer de människorna att bli ännu sjukare, och då blir det ett ännu tuffare jobb för att sedan rehabilitera dessa människor och få dem tillbaka till arbetslivet. Sedan blir jag lite bekymrad när jag läser svaret. Jag tycker att det här problemet tonas ned i svaret. Där sägs det att handläggningstiderna minskar och att folk är mindre sjuka och återgår till arbetslivet. Men före valet lät det ju inte alls så, utan då handlade diskussionen om att det fanns ett stort utanförskap, inte minst när det gällde långtidssjukskrivna och förtidspensionärer. Givetvis finns det väldigt många sådana . Jag kan tänka tillbaka . Det vi har lärt oss från nedskärningarna då är ju att människor inte orkar bära en hur tung börda som helst hur länge som helst. Det gjordes nedskärningar på grund av att ekonomin var i ett fullständigt moras. Många av de undersköterskor och vårdbiträden som gjorde jobbet för kollegerna, som förlorade jobbet, har blivit långtidssjukskrivna. Det har tagit , men priset kommer . Jag är nu rädd för att vi kommer att få betala ett väldigt högt pris både kortsiktigt och långsiktigt när de här människorna går in i väggen. Det gäller dem som ska behandla och rehabilitera men även egen personal, som riskerar att gå in i väggen. 4 Statsrådet (): Jag tycker ändå att vi har anledning att glädja oss åt den underliggande väldigt positiva trend som är fullständigt ovedersäglig när det gäller att sjukfrånvaron minskar bland både kvinnor och män och att vi har en förbättring av arbetsmiljön, när det gäller hur den upplevs. Det finns många positiva saker som händer. tar upp en väldigt viktig sak, nämligen utanförskapet. Man kan titta på den prognos som gjordes av . De räknar med att 160 000 långtidssjukskrivna och delvis också förtidspensionerade, som det hette enligt den gamla beteckningen, kommer att komma tillbaka i arbete. Vi kan alltså glädja oss åt en underliggande väldigt positiv situation. Sjukfrånvaron följs väldigt noggrant upp, som jag sade, på myndighetsnivå. Det sker också i dialog med de berörda departementen. Där tar man upp frågor om arbetsmiljö och sjukskrivningar. Vi kan också se att det i staten finns en mycket positiv trend med sjunkande sjuktal över hela linjen. Därför tycker jag nog att representanter för den förra regeringen kanske ska känna sig lite gladare åt att det nu blir bättre. Jag säger inte att det är vår förtjänst, men vi har i alla fall en tydlig trend åt det positiva hållet som vi bör glädjas åt. Det är också värt att påpeka att det inte är regeringen som beslutar om neddragningar av personal i olika myndigheter, utan det är myndighetscheferna som faktiskt har en betydande frihet att välja hur verksamheten ska organiseras. De förändringar som genomförs i statsförvaltningen, fru talman, borde ha genomförts för länge sedan. Detta visar att man klarar både en ökad kostnadseffektivitet och kortare handläggningstider och en minskad sjukfrånvaro och en större nöjdhet bland de anställda. 5 (): Jag får lov att säga att jag inte blev riktigt klok på det svar som här gav. Det är klart att vi ska glädja oss när sjukfrånvaron minskar. handlar ju väldigt mycket av interpellationen om hur det ser ut med arbetsmiljön på de statliga myndigheterna och verken, inte minst. Jag vet att fackförbundet , , presenterade en rapport, Blir det tryggare så här? Den handlar om jobb och framtiden i statliga förvaltningar. Jag vet också att har fått den här rapporten. I rapporten beskrivs bland annat den otrygga arbetssituation som de anställda upplever, men det är inte bara de anställda som drabbas utan också alla medborgare som har behov av hjälp och stöd från statliga verksamheter. Detta leder alltså i sin tur till att servicen till medborgarna försämras. Det undergräver naturligtvis allmänhetens förtroende för den offentliga sektorn och därmed också välfärdssamhället. I rapporten står det att läsa när det gäller att med de nu aktuella besparingarna är 1 400 jobb hotade, vilket jag tidigare också har redovisat. visar kassans egen uppföljning att av medborgarna tycker att servicen på motsvarar deras förväntningar. Dessvärre är det ett ännu sämre resultat än den förra undersökningen, som genomfördes , visade. Då tyckte att servicen på motsvarade deras förväntningar. Ekvationen går inte ihop, . Färre ska göra alltmer. Större förväntningar ställs, och de ska genomföras med mindre resurser. Regeringens jobbpolitik är dåligt sammanhållen: flera jobb, gärna inom hushållsnära tjänster, kvalificerade jobb inom bland annat men där ska man dra in på personalen. Det är klart att personalen blir lidande liksom servicen till medborgarna. Jag vill läsa några rader ur rapporten: Vi tycker att de tjänster som sparas in i stället borde användas för att svara upp mot de behov av bättre service som medborgarna upplever och ofta efterfrågar. riskerar besparingarna att ytterligare urholka tilltron till att statliga förvaltningar kan leverera vad medborgarna förväntar sig. I förlängningen kan det undergräva viljan att betala den välfärd vi alla åtnjuter och bidrar till. Vad tycker om detta? Och har tagit del av rapporten och analyserat densamma? Man skönjer ju onekligen ett mönster. Stora skattesänkningar som regeringen genomför måste betalas. Då får det gemensamma stryka på foten. Det är de mest utsatta som drabbas. Det håller inte att uttala vackra ord om effektivitet och medborgarnas och företagens rätt att ställa högre krav på förvaltningar när det gäller kvalitet, tillgänglighet, opartiskhet och att vara en god arbetsgivare som värnar om den anställdes arbetsmiljö som man drar ned på resurserna i det sammanhanget. sade att det hade blivit så mycket bättre på . I opinionsundersökningen som berör samtliga myndigheter säger att de tror att förändringarna kommer att leda till sämre arbetsmiljö. Om man går in och tittar på vad säger så tror att förändringarna kommer att leda till en sämre arbetsmiljö. Varför drar man då ned på både resurser och arbetsmiljösidan? 6 (): Jag tycker att det är väldigt viktigt att man nu ser till när man behandlar sjukskrivningar att man inte bara ökar sjuknärvaron i arbetslivet, för den är redan alldeles för hög. Sjukskrivningarna börjar ju någonstans. Det är inte lata människor som blir sjukskrivna, utan det är människor som ofta har kämpat , som har känt att de blir tröttare och tröttare. De har mer och mer att göra, stressen ökar, men de kämpar vidare för sina arbetskamraters skull för att de inte vill lämna dem i sticket, för arbetsgivarens skull och naturligtvis för att behålla jobbet. Jag är orolig att den trend som vi ser nu med minskade sjukskrivningar bara är tillfällig. Det är klart att man kan se i en högkonjunktur att både arbetslösheten och sjukskrivningstalen påverkas, men sedan gäller det att detta håller i sig. Då måste man ha ett långsiktigt arbete. Att skrämma folk att gå till jobbet för att de inte kan leva på den nivå de annars får och då blir stämplade som fuskare håller inte längden. Om folk nu tvingar sig till jobbet är jag rädd att det bara är en tidsfråga innan det blir ett totalt sammanbrott för en del av dem. Det som måste till är förebyggande arbete och rehabilitering. Det är nyckelorden. Det andra, då man mer slår på dem som redan är sjukskrivna, tror jag får motsatt effekt. Det är också människor som arbetar på . Det är inte maskiner. Man kan inte komma och dra in på så många tjänster och lägga på så mycket arbetsuppgifter som man nu har gjort och säga: Ni får väl effektivisera verksamheten. Många av de människorna är redan själva på väg att gå i väggen. Jag tycker att det är olyckligt att de som själva är utbrända ska rehabilitera andra utbrända. 7 Statsrådet (): Vi väljer att fokusera på olika delar av de här utmaningarna. Jag respekterar att ifrågasätter att folk blir friskare. Visst är det så: Vi måste vara uppmärksamma så att människor som inte är allvarligt sjuka går till jobbet. Det håller jag med om. Jag tror att vi måste titta på de här siffrorna med öppna sinnen. Det har blivit bättre. Det är alldeles uppenbart. Det tyder entydigt på detta. Det blir intressant att se vad det kan vara för faktorer som ligger bakom. En sak som vi inte har berört här men som jag ändå, fru talman, tycker det finns anledning att beröra är det stora paradigmskifte som sker där fler och fler av medborgarna använder sig av datorer i sina kontakter med myndigheter. Jag har sett uppgifter på hur mycket tid som ägnas av folk som besöker exempelvis när det gäller att bara hämta blanketter och hur mycket tid hos handläggarna som går åt till detta. Vi har en utveckling mot en ökad e-förvaltning där vi ser väldigt stora vinster, framför allt för medborgarna men också för handläggarna på den här typen av myndigheter. Det handlar om att få mer direkta svar och direkta kontakter med myndigheterna hemma vid datorn. Vi har fortfarande en alltför stor del av befolkningen som inte kan använda sig av detta. Därför håller också regeringen på att initiera ett arbete för att åstadkomma mer av lokala servicekontor där medborgarna ska kunna få träffa ett antal myndigheter lokalt som kanske är ganska avlägsna och få hjälp och kunna boka möten för att hantera ärenden som finns hos den enskilde. tycker inte att jag ser hur det ser ut ute på de olika myndigheterna. Det är otrygga arbetssituationer och så vidare. Det är alldeles rätt. Det är inte mitt uppdrag att vara ute på de olika myndigheterna. Det finns ju ett delegerat ansvar till de myndighetscheferna. Men mitt intryck efter att ha haft ett antal mål- och resultatdialoger med ett antal stora myndigheter är att de är mycket uppmärksamma på de här frågorna. Jag tycker också att det framgår av det konkreta resultatet. egen medarbetarundersökning har visat att andelen medarbetare som upplever den egna arbetsbelastningen som starkt negativ har minskat något. Det finns, fru talman, en positiv underliggande utvecklingstrend. Det innebär inte alls att vi kan slå oss till ro och luta oss tillbaka. Det är alldeles för många som är långtidssjukskrivna, som fortfarande upplever sin situation som stressig, och det finns ett stort fortsatt reformutrymme. Min ambition är att så gott som vi kan i regeringen bidra till detta och se till att myndigheterna får bästa möjliga förutsättningar att utföra sina uppgifter för medborgarnas bästa. 8 (): har fortfarande en replik, så han har möjligheter att försöka svara på frågan, eller försöka sätta sig in i den problematik som jag här har försökt att ta upp i sammanhanget. Att tillsammans med övriga statliga verk skulle gå i framkant och visa fram någon form av idealt arbetsgivarskap är en gammal tanke. Det är en gammal tanke som är bra, men tyvärr känns det i debatten och av svaret som om luften har gått ur den. Jag åberopade en rapport som jag hoppas att har tagit del av, för den berör inte enbart . Den berör helheten. Det finns i den relaterat hur det ser ut på de olika ställena. Det måste vara intresserad av. Några tydliga resultat i rapporten har jag tagit upp tidigare här när det gäller arbetsmiljön. Så min fråga till blir hur han har tagit del av rapporten. Vilka slutsatser drar ? Det handlar om min fråga i interpellationen: Vilka initiativ ämnar ministern vidta för att säkerställa att de som arbetar på myndigheter med hög arbetsbelastning garanteras en god arbetsmiljö? Och hur ämnar ministern följa utvecklingen inom arbetsmiljöområdet? Inte ett ord om det har sagts. När jag pratade med en anställd på sade hon så här: Jag känner mig stolt över dem på som tog bladet ur munnen och vågade gå ut med en debattartikel . Vi kan intyga från olika arbetsplatser att informationen i artikeln var helt korrekt. Med detta i fatet med vetskap om att människor inte får ut sina pengar och att de som drabbas av kraftiga neddragningar på personalområdet jobbar häcken av sig, för att uttrycka sig lite vårdslöst i sammanhanget och i och med den här rapporten är jag orolig. Tyvärr har den oron inte blivit mindre efter det här. Men har ju ytterligare en chans till ett inlägg. 9 Statsrådet (): För att vara konkret: Jag har fått rapporten. Jag har också haft samtal med representanter för ST om detta. Vi har tagit del av synpunkter som finns. Jag har också förklarat att jag inte har ett direkt ansvar för myndigheterna utan för att ge dem sådana förutsättningar att de ska kunna sköta sina uppgifter. Jag tycker, fru talman, att det som har hänt kanske inte sedan regeringsskiftet, men ändå är att vi ser en positiv trend på alla de områden som tar upp i sin interpellation. Vi kan inte luta oss tillbaka i och med detta; vi har mycket mer att göra. Jag hoppas på en fortsatt bra dialog också med oppositionen om hur vi ska kunna bli ännu bättre på detta. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:666 om bankernas vinstnivåer 10 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärka bankkonsumenternas ställning gentemot det svenska banksystemet. Jag välkomnar att lyfter fram denna viktiga fråga. En sund konkurrens på bankmarknaden fordrar, förutom ett flertal banker, kunder som kan ställa krav på sina banker, skärskåda deras erbjudanden och ges möjlighet att byta till en annan aktör om de är missnöjda med de tjänster som erbjuds. Konkurrensen i stort har förbättrats väsentligt.