prot · GU09123 · 2007-06-11 00:00:00 — Det gick snabbt, det skulle gå undan och det blev inte alltid rätt. Det var ett av skälen till att man tillsatte . Det är därför så viktigt när man fortsätter att sälja ut de gemensamma tillgångarna att det inte sker snabbt utan att det går rätt till. I det här fallet har regeringen uppenbarligen valt att sälja ut snabbt. Det finns anledning till eftertanke när det gäller de som den socialdemokratiska regeringen sålde ut. Vi vet att det var en del problem med konkurrenssituationen när det gällde inte minst mobiltelefoni. Statsrådet kunde ha sagt: Vi stoppar upp när det gäller . Vi väntar tills vi får fram analyser. Vi kan faktiskt återkomma till detta kanske framåt höstkanten när vi har fått klart för oss hur det är med den vertikala eller strukturella separationen. Det är viktigt att betona att vi socialdemokrater tycker att det är en strukturell separation, men det viktigaste är att det blir en separation och att vi för ett resonemang kring detta. Men varför inte vänta tills detta är klart, så att vi inte behöver stå här och gräla om huruvida den här försäljningen gick snabbt eller om den gick rätt till? En annan sak som jag vill ta upp i det här sammanhanget är att detta med försvaret komplicerar det hela ytterligare en hel del. Vi har en försvarsmakt som behöver ha en del av monopolet. Det är väl inte riktigt bra att vi får en situation där försvaret måste teckna avtal med en privat firma om rikets hemligheter, för det är faktiskt vad det handlar om. När det återigen gäller detta med konkurrensen på tele- och bredbandsmarknaden har inget svar lämnats. Vad man hävdar är att detta kommer att lösa sig. Man rycker lite grann på axlarna och har inga svar på de här frågorna. Det som är viktigast är att kränga så snabbt som möjligt utan att stanna upp och vänta till dess att man har svaren på frågorna. Det är därför för mig, herr talman, så underligt att inte den här regeringen kan göra det man anklagat den socialdemokratiska regeringen för, att det gick lite för snabbt och lite för enkelt. Om det nu var så, varför gör man det då inte lättare för sig den här gången? Det kanske inte var på det sättet, utan det kanske som vanligt är statsrådets munväder vi får lyssna till. 10 (): Lika mycket som hela processen har präglats av en ansvarslöshet, lika svårt är det att få en seriös diskussion med statsrådet om de här viktiga och svåra frågorna. Det blir genast ett flaxande och ett uppbröstande på ett sådant sätt som jag inte tycker passar när vi nu talar om ett mycket viktigt företag som behöver ett långsiktigt ansvar och som har utvecklats väl som börsnoterat bolag. Men om man väljer att gå ifrån att staten är dominerande ägare till att sälja ut bolaget, som den borgerliga regeringen nu gör, då ställs man inför ett antal strategiska frågor som man måste ta mycket seriöst. Det gör inte . Det gläder mig att du läser ledarsidorna. Jag läste just den mycket långa ledare i som hänvisar till. Den handlar om att regeringen har förlorat greppet om det som de trodde var deras paradfråga, dessa ideologiskt motiverade utförsäljningar. Man noterar att där står ensam med ärtbössan, att ingen annan hjälper till och att argument inte håller. Det står i en lång rad av borgerliga ledarsidor att regeringen förlorar i denna fråga och att det har att göra med en oseriös hantering. Låt mig påpeka, , att det inte är som är ordförande i , utan det är folkpartisten . kommer med förödande kritik mot regeringens hantering av detta ärende och skriver: Regeringen har inte gjort en genomgång enligt vad som var aviserat i budgetpropositionen. Regeringen har till riksdag och allmänhet förmedlat en oklar bild av vilken genomgång som ligger till grund för dess agerande. Och man har inte inhämtat de kunskaper som myndigheterna har. Vi har visat att allt detta kommer i gång bara efter press från oppositionen. Det är in som jästen efter degen och ett uppdrag till PTS. Man efterhör vad Försvarsmakten tycker efter att man har börjat sälja av. Det är inte en seriös hantering av mycket viktiga frågor. 11 (): Det finns många synpunkter på detta med försäljning. När det gäller försäljningen av Sonera har i samband med en tidigare interpellationsdebatt sagt: Låt mig också säga att varje företag som finns på listan över dem som är till salu är föremål för en mycket noggrann analys vad gäller den effekt ett ägarskifte får för den marknad som företaget arbetar på. Dessutom handlar det om effekterna på sysselsättningen. Inte någonstans nämner han säkerhetsaspekten. Därför, herr talman, tycker jag att det blir märkligt när man i svaret till , och svarar att huvudägarskapet inte ska sammanblandas med frågan om det fasta telenätet eller frågan om säkerhet. De hör ihop. Det fasta telenätet ägs av . Det är klart att man inte kan separera den frågan. svarar också att det ska vara en väl fungerande konkurrens på tele- och bredbandsmarknaden, och frågor om rikets säkerhet ska vara analyserade och tydligt adresserade. Till vem då? Till en eventuell rysk oligark som köper Sonera? Är det de som ska ha tydligt adresserade frågor om rikets säkerhet? fattade PTS ett beslut som innebär påverkan på Sonera. Kan man då säga att staten inte har ett ansvar för detta företag? Det är uppenbart att man har olika spelregler trots att man befinner sig på en och samma marknad. framgår det inte vilken tydlig analys man har gjort av säkerheten. Man talar om vikten av analys i olika frågor. I en intervju svarade att han redan 19911994 hade agerat i . Uppenbarligen är detta ett av hans flaggskepp med vilket han vill gå till historien. Risken är uppenbar att med denna försäljning kommer att omnämnas därför att den genomfördes på ett felaktigt sätt och med dålig analys. Det är inte bara risk för rikets säkerhet utan också för dålig förvaltning av det svenska folkets pengar. Min fråga till är: Hur kan man låta bli att blanda in det fasta telenätet och säkerhet i statens roll som huvudägare av Sonera och försäljningen av detta? 12 Statsrådet (): började med frågan om accessnätet. Hon undrar återigen varför det är så bråttom. Den som har bråttom är . får vi svaret på de frågor som ställer. Är det inte rimligt att vi får se vad tycker och att vi får Försvarsmaktens förslag till hur detta ska lösas? Vi som sitter i kammaren kan inte lösa dessa frågor. Svensk politisk tradition går ut på att vi utreder ganska noggrant. Därefter remitterar vi och tar ställning. Jag återkommer till detta: Vi kommer icke att lämna huvudägarskapet i något av de bolag som är aktuella innan dessa frågor är utredda. Vi delar inte uppfattning. Det kan inte vara så att Sonera ingår i den kritiken. och hans regering har redan sålt . Han begärde ett bemyndigande att få sälja av bolaget kontant över börsen. Det bemyndigandet har vi. Det kan inte klaga på. Den analysen måste ha gjort innan han begärde och fick bemyndigandet. får nog tala med honom om hur detta gick till. Faktum kvarstår att jag litar mer på och Försvarsmakten än på interpellanterna. Både jag och interpellanterna kommer att ha en bättre grund för vår diskussion när vi har fått utredningarna. , bolagiseringen gjordes inte av Socialdemokraterna utan av vår regering. Jag var själv ansvarig både för avregleringen av telemarknaden, som tyckte gick för snabbt, och för bolagiseringen av . Visar inte förvarsutskottets kritik att detta är ett tydligt motiv för statligt ägande? Nej, det skulle jag inte säga. Försvarsmakten har ett mycket omfattande samarbete med utländska bolag. Läs deras remissvar! Man är inte alls rädd för utländska ägare, utan man vill att de ska vara ekonomiskt stabila och ha en affärsidé som kan fungera i det perspektiv som vi diskuterar. fortsätter att sjunga långsamhetens lov; varför så bråttom? Då måste jag fråga , varför så bråttom? Då har vi svaret på frågorna, och då kan vi ha en diskussion om detta. Att bara ta nymornade oro till intäkt för hur detta ska lösas är en ganska dålig grund. Han vill också ge mig goda råd om hur jag ska slippa att hamna i . Jag är inte säker på att de är riktigt hållbara i det långa loppet. tycker inte att det blir en seriös debatt när jag påpekar att han själv har sålt utan konsekvensbeskrivning och utan redovisning av hur accessnätet och annat ska hanteras. Svenska Dagbladets ledare kritiserar just att vi håller på med denna typ av kamerala frågeställningar och inte går på ideologi och konstaterar att ett samhälle och dess ekonomi utvecklas mycket bättre om företagen finns i privat och inte i statlig ägo. kan knappast hålla den ledaren i hand och ha den som argument för sin egen hållning i frågan. är inne på samma sak. Det blir en noggrann analys innan huvudägarskapet förändras. Frågan om tillgång till nätet måste analyseras oberoende av vem som äger det. Slutligen, herr talman, förstår jag inte att Socialdemokraterna är så rädda för ryssar. Det var ni som inledde samarbetet och expansionen i som gör att vi nu sitter med den ägarstruktur som vi har. 13 (): I mitt första inlägg citerade jag tre borgerliga riksdagsledamöter som tillsammans hade en debattartikel i för en månad sedan. I den är de i allra högsta grad kritiska till regeringens brådska att sälja ut Sonera och kallar plan för obegriplig, farlig och fel. Genom den lösning som förordar en funktionell separation förlorar staten kontrollen över infrastrukturen, över möjligheterna till sekretess för användarna och över möjligheterna till en fullständig utbyggnad av bredbandsnätet. De stora förlorarna är konsumenterna. Förhoppningsvis tar ytterligare någon ansvarsfull borgerlig riksdagsledamot sitt förnuft till fånga och hjälper oss att stoppa affären i väntan på att en lösning för accessnätet presenteras. Det viktigaste är inte att det går undan, det viktigaste är att det blir rätt. 14 (): Jag börjar med att beklaga sakfelet till statsrådet. Vad gäller kritik tycker jag att det är lite konstigt och beklagligt att statsrådet inte delar uppfattning. Det har sagts vilka som sitter som ordförande, och då borde man kanske känna att detta inte är någon partsinlaga från något visst håll där partivindarna blåser. Jag skulle vilja utnyttja tiden som är kvar i debatten till att peka på försvarsutskottets ställningstagande i sakfrågan. Det har framkommit att försvarsmakten utnyttjar, och måste utnyttja, vissa delar av Soneras fasta nät. har erfarit att vissa av Försvarsmaktens sambandssystem inryms i Soneras anläggningar. De ingår alltså i den del som är så oerhört viktig att skydda så att det inte kommer i fel händer. Men hänsyn till rikets säkerhet har både försvarsutskottet och Försvarsmakten som helhet tagit fasta på den här frågeställningen. Anledningen är alltså ett mycket högt sekretesskydd. Frågan är om man kommer att behöva bygga ut den här delen och vad det kommer att kosta. Om det säljs ut, kommer man då att få det höga sekretesskyddet? Kan man lita på att de som köper bolagen gav ett exempel är seriösa på det sättet? Sonera finns i bolag och på börsen i , men om vi säljer ut OMX-börsen vad händer då? 15 (): Jag kan vänta till . Då ska man noga ta hänsyn till vad PTS säger. Min fråga handlar om varför inte statsrådet kan vänta till innan man går vidare och tar denna ganska hårda ideologiska strid. Det kanske visar sig att man måste backa i denna affär eftersom det finns skäl att vänta. Det var ett bra besked att det inte blir någon ändring av huvudägarskapet så länge man inte har rett ut detta. Det beskedet tackar jag för. Det var exakt det besked som också med flera socialdemokratiska statsråd gav i frågor och interpellationer och som också stod i den socialdemokratiska budgeten, nämligen att man inte skulle lämna huvudägarskapet. Den socialdemokratiska regeringens uppfattning är att man ska vara kvar som en stabil och långsiktig ägare. Kritiken att vi skulle vara rädda för är inte riktig. Det har vi aldrig varit. Däremot måste man tänka på att vart man än kommer i världen , , , , eller kommer det alltid att finnas spekulanter som vi kanske inte uppfattar som helt seriösa. Var ska till exempel forskning och utveckling ligga? Var ska vi ha huvudkontor och så vidare? Vi återkommer om det i senare debatter . Det viktigaste i det här sammanhanget är: Varför kunde man inte ha dragit tillbaka propositionen när det gäller den del som handlar om Sonera eftersom det fanns sakinvändningar? Det är fortfarande min fråga. Statsrådet säger ändå att man inte kommer att släppa huvudägarskapet. Det framgår inte av någon proposition. Det framgår inte av något annat än av vad statsrådet står här och säger . 16 (): Dessvärre fick jag inte svar på frågan varför finansmarknadsministern väljer att säga att huvudägarskapet inte ska sammanblandas med det fasta telenätet eller frågan om säkerhet. För mig är det helt klart att det måste hänga ihop. Jag har en ny fråga till finansmarknadsministern: Om kommer fram till att accessnätet bör behållas i statlig ägo, är då finansmarknadsminister beredd att följa detta råd? Det är min fråga, herr talman. Det finns faktiskt fortfarande anledning att behålla vissa företag i statlig ägo. Infrastruktur är en sådan sak. Vi vet att marknaden alltid bara kommer att göra det som är lönsamt. Det är därför vi från socialdemokratiskt håll har valt att säga att sjukvård och skolor ska bedrivas i offentlig ägo. Man ska inte kunna tjäna pengar på att människor har behov. När det gäller infrastruktur i form av bredband och accessnät vet vi att marknaden aldrig kommer att vara intresserad av att dra dessa nät överallt i . Det kommer bara att finnas där det är ekonomiskt lönsamt. Finansmarknadsminister kanske kan svara på frågan: Om PTS kommer fram till att accessnätet bör behållas i statlig ägo, tänker du då följa det? Vad är det för tydligt adresserade frågor du kommer att skicka med till en eventuellt ny ägare i Sonera? Det handlar om väl fungerande konkurrens och att frågor om rikets säkerhet ska vara analyserade. Vi hade hoppats att det skulle ske innan man lade fram en sådan proposition. Statsrådet tycker tydligen inte att det är riktigt lika viktigt som vi. Det är bara att beklaga än en gång. 17 Statsrådet (): Jag tror att jag föredrar att vänta tills kommer med sitt förslag, . Då har vi ju möjlighet att värdera de frågor som tar upp. tycker att det är konstigt att jag inte delar syn. Att ordförande skulle ha riktat stark kritik är fullständigt fel. Det borde känna till. ordförande har lika lite med denna fråga att göra som . kommer ju enbart in när det gäller rapporter som ska gå till , inte frågor som gäller riksrevisorernas egna rapporter. Dem står de för själva. Därför, , anser jag att det är orimligt att ställa sig bakom den kritiken. Varför inte dra tillbaka, säger . Det är helt enkelt för att vi redan har ett bemyndigande. Det har och hans regering gett oss. Vi har ett bemyndigande av denna kammare att sälja . Det hade inte hjälpt om vi hade dragit tillbaka propositionen, . Det som gäller är att vi inte kommer att förändra vårt huvudägarskap förrän dessa frågor är utredda. Varför ska man se detta separat, frågade . Det måste helt enkelt analyseras separat. Oberoende av ägarskap måste tillgången till accessnätet tryggas. Det gjorde inte den förra regeringen, därför gör vi det . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:545 om tvärstopp för nya hyreslägenheter 18 Statsrådet (): har frågat mig dels vilken bedömning jag gör av antalet nya påbörjade hyreslägenheter , i hela landet respektive i , dels om jag överväger några nya åtgärder för att stimulera byggandet av nya hyresbostäder, dels också om jag ser med oro på det skrala intresset för att bygga bostäder med hyresrätt samt vad jag i så fall avser att göra. Det är intressant att menar att det är indragningen av de statliga byggsubventionerna som är roten till de problem som han ser på bostadsmarknaden. Om det verkligen vore på det sättet kan man fråga sig varför den tidigare regeringen, i vilken ingick, införde investeringsstöd som var tidsbegränsade och varför samma regering i den ekonomiska vårpropositionen aviserade ett borttagande av räntebidragen med början . delar jag dock inte riktigt den skräckvision som gör sig till talesman för i sin interpellation. Påbörjandet av nya bostäder, särskilt hyresbostäder, har minskat jämfört med samma kvartal och med . Detta är dock delvis en optisk villa som beror på att statistiken redovisas som den gör. En stor del av det minskade påbörjandet förklaras av att många byggen tidigarelades i syfte att maximera intäkterna från de statliga stödsystemen. bedömer att ca 7 000 lägenheter, huvudsakligen i flerbostadshus, tidigarelades. Detta är också bra åskådningsexempel på hur subventioner styr byggandet, när det i stället borde vara konsumenternas efterfrågan som styr. Men att bostäder påbörjas tidigare innebär ju inte att de inte byggs alls, bara att verkligheten både kan belysas och förvrängas av statistik. Som en kontrast pekar senaste prognos på att det kommer att påbörjas 40 000 bostäder, inräknat de som tidigarelades, en siffra som myndigheten bedömer ökar till 41 500 bostäder . sammanfattning efter att ha redovisat statistik över antal påbörjade lägenheter är: Oväntat liten minskning av antalet påbörjade bostäder. Några egna bedömningar avser jag dock inte att ge mig in på. Jag vill inte förneka att borttagandet av subventionerna på kort sikt kan påverka bostadsbyggandet. Detta är dock inget skäl att överväga nya subventioner, subventioner som alltså även den tidigare regeringen var på väg att avskaffa. Om byggandet av hyresbostäder ska ligga på en rimlig nivå krävs långsiktigt stabila och goda villkor och, inte minst, förutsebarhet. Byggindustrier, en aktör som borde veta vad man talar om, delar regeringens uppfattning att subventionerna har haft en snedvridande effekt och styrt mot ett håll där de kanske inte gör den bästa ekonomiska nyttan. Hyresrätten är en central upplåtelseform på den svenska bostadsmarknaden, både för boende i olika skeden av livet och som en förutsättning för en flexibel och fungerande arbetsmarknad. En fungerande hyresmarknad förutsätter dock att det finns företag som vill äga och förvalta hyresbostäder, och vi avser att verka för att det finns gynnsamma villkor för detta. Hur detta ska ske analyseras inom . Men bostadspolitiken handlar också om att skapa goda förutsättningar för individerna att efterfråga bostäder. Bostadsbyggandet påverkas, som naturligtvis är väl medveten om, av andra faktorer, framför allt det allmänna ekonomiska läget, exempelvis ränteutvecklingen och hushållens ekonomi och köpkraft. Regeringens insatser för att få fler i arbete och att göra det lönsamt även för hushåll med lägre och medelinkomster att arbeta kommer naturligtvis också förbättra deras möjligheter att efterfråga en lämplig bostad på marknaden. För att underlätta för individer som har behov av stöd för att etablera sig på bostadsmarknaden har regeringen föreslagit att kommuner ska kunna lämna en hyresgaranti (prop. 2006/07:61 Vissa bostadspolitiska åtgärder). I den ekonomiska vårpropositionen 2007 (prop. 2006/07:100) föreslås också ett statligt bidrag till kommuner som ställer ut sådana hyresgarantier. pågår också ett arbete i med att se över möjligheterna att underlätta för hushåll som är förstagångsköpare av en bostad eller egnahem. Ett sådant förslag har skickats ut på remiss. Att utforma och sjösätta allt detta tar tid, men är betydligt mer angeläget och betydligt mer ändamålsenligt än subventioner riktade till nyproduktion. Talmannen konstaterade att , som framställt interpellationen, inte var närvarande i kammaren. 19 (): Jag tycker det är lite beklämmande att höra statsrådet bara berätta om i en del, när faktiskt också kommer fram till att man inte kommer att bygga så många bostäder. Statsrådet kanske vet att jag ju har haft det trevliga nöjet att vara just bostadspolitiker i denna region, där man oftast förr eller senare hamnar i den bostadspolitiska diskussionen. Det är alltid på det sättet att det som den förra majoriteten planerade och beslutade om brukar den nya majoriteten kunna njuta frukterna av, oaktat om de är söta eller bittra, åtminstone efteråt. Så lång är planeringsprocessen när det gäller bostadspolitiken. Det är med förlov sagt så att jag tycker att det är med rättvisan på sin sida som ställer sin interpellation om tvärstopp för nya hyreslägenheter. Statsrådet påstår i sitt svar att det här bara var ett tillfälligt bidrag. Ja, men statsrådet glömmer ju en mycket viktig sak, och det vet han mycket väl om. Det här är bara munväder, i vanlig ordning, från statsrådet . Detta gjordes i avvaktan på att man skulle få fram en bostadsfinansieringsproposition, som var på väg fram och som också skulle ha presenterats här till exempel nu under vårriksdagen, om det hade blivit en rödgrön regering. Detta vet ju också statsrådet . Detta kan inte vara främmande. Man har helt enkelt låtit bli att lägga fram den. Den var väldigt långt framme. Därför var den subventionen också tillfällig, i avvaktan på en mer långsiktig lösning på det här. Sedan tar statsrådet upp det här fantastiska att kommunerna ska kunna vara garanter för att man ska kunna betala hyra. Ja, det kanske kan vara en bra bostadspolitisk lösning vad vet jag men problemet är ju följande, och det är ju det som den här interpellationen berör: Det handlar ju om hur det blir om man inte har några bostäder att kunna efterfråga och kunna hyra, hur ska man då kunna få någon garanti för att kunna betala en hyra? Det är ju det här som är problemet i detta sammanhang. Jag har sett bostadsmarknaden nu . satt vi och diskuterade hur man skulle göra med den tvådelade bostadsmarknad man hade i . Den ena delen utgjordes av vissa kommuner i vissa landsändar, där man var tvungen att riva hyresfastigheter, helt enkelt därför att de stod tomma, och den andra delen utgjordes av storstäderna, där man hade så stor brist på lägenheter att man hade långa köer till bostadsförmedlingen. Låt mig också säga att det som är glädjande är att man återigen, framför allt i , har fått förtroende för bostadsförmedlingen. Det är fler människor som står i bostadsförmedlingens kö , och det är också fler som får bostäder i bostadsförmedlingens kö. Så har det inte alltid varit i de här sammanhangen, herr talman. Det har oftare varit så att man inte har haft särskilt stort förtroende för bostadsförmedlingen. vet man att står man i kö så får man också en bostad. Därför har man också en ganska lång kö. Frågan återstår fortfarande: Varför vill man inte stimulera byggande ? Prata nu inte . Prata , för det är de bostäder som kommer att vara byggda då som man planerar för. 20 (): interpellation inleds med påståendet att regeringens nya bostadspolitik uppenbarligen har havererat, redan efter ett kvartal. Vad som utgör grunden för det påståendet är lite svårt att förstå, inte minst om man tittar i indikatorer för . På första sidan i den publikationen står huvudrubriken i hög takt. Tittar man lite längre ned på samma sida ser man underrubriken . Läser man vidare under den rubriken ser man att bostadsbyggandet förväntas nå de högsta nivåerna under , trots att räntebidragssystemet fasas ut och trots att den tidigare socialdemokratiska regeringen inte förlängde de tidsbegränsade särskilda bostadssubventionerna. prognos är att det påbörjas 40 000 bostäder , om man räknar in de bottenplattor som på mer formella grunder göts under slutet av . , 2008, påbörjas 41 500 bostäder, vilket utgör mer än vad som rent faktiskt påbörjades . Prognoserna talar om det största antalet påbörjade bostäder . När det sedan gäller frågan om hyreslägenheter bör framhållas att två tredjedelar av alla bostäder som byggdes i flerbostadshus var hyreslägenheter. Vidare bör framhållas att kommunernas bedömningar i årets hyresmarknadsenkät tyder på att bostadsbyggandet ökar. Även byggföretagen tror enligt aprilmätning på oförändrat eller ökat byggande. Siffrorna är för oförändrat byggande och för ökat byggande. Märk väl: Inget av dessa företag tror på minskat byggande.