prot · GV0919 · 2007-10-31 00:00:00 — Ett pressmeddelande från Sonera som kom har man som intäkt för att det här är väl behandlat, när motionerna är en reaktion på en proposition som lades fram , . Finns det inga försvårande omständigheter att lagen nu ska behandlas mitt under pågående utförsäljning, med all den turbulens som finns kring den, om vi beaktar att kopparnätet är viktigt och att det är viktigt att vi strukturellt ser till att vi har kontroll på det? Och vi tycker att det ska vara offentlig kontroll. Men ni verkar inte ha några som helst problem med detta. Jag har inte hört det i utskottet och jag har inte hört det . Jag hoppas att jag kan få höra om det finns några som helst problem med ett lagförslag som kommer mitt under pågående utförsäljning av ett av de aktuella bolagen. 76 () replik: Det är en annan debatt som försöker få i gång här nu än den som vi egentligen avser med det här betänkandet. Den kan man ta naturligtvis. Jag har själv deltagit i debatten om hur man bäst tillgodoser kravet på ett oberoende nät som kan användas av alla operatörer på det elektroniska området. Men den här lagen behövs i alla fall, oavsett hur vi löser den frågan. Det är det som är själva poängen med propositionen och betänkandet. Där understryks att det ska vara lika villkor för alla i alla delar av landet, oavsett vilka bolag som agerar på marknaden och hur man löser de andra frågorna. Jag delar uppfattning att det är viktigt att det här löses på ett bra sätt. Det pågår ett arbete och det kommer naturligtvis också ett förslag på området . 77 () replik: Jag försöker inte få i gång en ny debatt. Den här debatten har som sagt var pågått . Som jag sade i början, om jag inte minns fel, är det här ett moment i hela den diskussionen. Vi har valt att inte gå in i en massa detaljer och tycka att det är bra eller dåligt att man inte får överklaga och att man ändrar på en massa regelsystem. Jag sade i generella termer att det är bra om vi har förvaltningsdomstolar som kan fungera på ett effektivt sätt och att inte någon part har möjlighet att fördröja processen genom otydliga och suddiga regler, att inte lämna ut handlingar och så vidare. Vi anser att innan man tar en sådan här diskussion, och det har dröjt ganska länge, borde man kunna avvakta själva utförsäljningen. Och hur ska man strukturera Sonera ? Ska det bildas ett nytt bolag där kopparnätet till exempel ligger? När allt detta är klart borde man kunna gå vidare och effektivisera lagen, om det behövs, och inte göra det mitt under processen. Det är det som är vår huvudkritik. 78 () replik: Jo, jag förstår resonemanget, och man kan naturligtvis hävda den ståndpunkten. Men varför vänta? Det här lagförslaget behöver komma på plats i alla fall, och det finns i sak en bred enighet om substansen i det förslag som läggs fram och i betänkandet. Det välkomnar jag verkligen. Vi får återkomma till den debatt som vill ha här om hur man bäst löser frågan om alla aktörer och hur man ska få en säker tillgång till accessnätet på olika sätt från alla som finns på den här marknaden. 79 () replik: Jag är också helt övertygad om att vi kommer att få anledning att fortsätta att diskutera de här frågorna tyvärr, skulle jag vilja säga. 80 (): Den infrastruktur som ansvarar för elektroniska kommunikationer är lika viktig som vägar. Kraven på infrastrukturen ser också ungefär likadana ut. Som trafikant oavsett om du kör bil, åker buss, cyklar eller går vill du att vägen är trygg och säker, att gällande trafikregler följs och att du får vad du har betalat för. Detsamma gäller för dig som användare av infrastrukturen för elektroniska kommunikationer. Du vill att kommunikationstjänsten ska vara säker och effektiv, att alla följer de spelregler som satts upp och att kvaliteten är god. Det finns en lag som reglerar detta lagen om elektronisk kommunikation. Den stiftades av , . Syftet med dagens debatt är att titta på det förslag som regeringen har lagt fram om en effektivisering av lagen. Sedan lagen om elektronisk kommunikation trädde i kraft har mycket hänt i den elektroniska sfären. I den proposition som regeringen har lagt fram föreslås bland annat förkortade handläggningstider och en effektivare process hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. I det avseendet har vi socialdemokrater ingen annan uppfattning. Däremot är vi inte ense med den borgerliga majoriteten i dess syn på de spelregler som ska gälla för teleinfrastrukturen. Jag tänker främst på det fasta telenätet, kopparnätet. Utanför storstäderna är kopparnätet den enda infrastruktur som kan erbjuda fast telefon- och Internetuppkoppling. När nu regeringen säljer ut Sonera riskerar vi ett privat monopol på kopparnätet. Det betyder antagligen såväl högre priser på bredbands- och teletjänster som sämre konkurrens. föreslår en funktionell separation. Det skulle innebära att kopparnätet läggs i ett särskilt bolag inom företaget och åtskiljs från resten av verksamheten via så kallade kinesiska murar. Vi socialdemokrater tror inte på en funktionell separation. Vi anser att kopparnätet bör skiljas av i ett nytt bolag och även i fortsättningen till största delen ägas av staten, alltså en strukturell separation. Ett av huvudargumenten för en sådan lösning är landets säkerhet. har påpekat vilka risker som privat ägo av kopparnätet skulle medföra för både den privata och den nationella säkerheten. Det är nämligen via detta nät som Försvarsmakten kommunicerar. All information som skickas via nätet kan enkelt kontrolleras av ägaren. Vad händer med möjligheten till informationssekretess för enskilda, för företag eller för försvaret om staten helt och hållet överlämnar kontrollen till privata intressen? Vad händer när företaget säljs vidare i tredje eller fjärde led? Med mitt anförande vill jag lyfta fram det särskilda yttrande som vi socialdemokrater tillfört trafikutskottets betänkande. För oss har kopparnätet en väsentlig betydelse för såväl enskilda hushåll och företag som nationella säkerhet. För en fortsatt säker och trygg teleinfrastruktur, där klara och tydliga spelregler gäller för aktörerna, är en strukturell separation att föredra. 81 (): Man kan säga att detta är en tråkig proposition. Den är tråkig eftersom den är så bra. Den presenterar praktiska och logiska förslag om hur man löser problem med orimligt förlängda processer som gäller mål enligt LEK, som är en förkortning av lagen om elektronisk kommunikation och antagligen den enda roliga saken här. Syftet är, förutom att spara massor av tid och pengar, att skapa förutsättningar för bra elektronisk kommunikation. Rubrikens effektivisering kommer att införas genom en rad åtgärder. För att förkorta handläggningstiderna och effektivisera processen hos de allmänna förvaltningsdomstolarna måste man utgå från att mål enligt LEK ska handläggas skyndsamt. Kammarrätten kommer att vara sista instans för prövning enligt LEK. Och för att säkerställa professionell kvalitet vid behandling av mål som gäller konkurrensfrämjande åtgärder kommer ekonomiska experter att tjänstgöra som ledamöter. Låter det enkelt? Ja, man undrar varför ingen har gjort en sådan förbättring tidigare? Låt mig berätta lite om den befintliga situationen, hur lagen om elektronisk kommunikation var tänkt att fungera. PTS ansvarar för att kontrollera hur marknaden för elektroniska kommunikationer fungerar. Syftet var från början att ha en flexibel reglering där lagstiftningen skulle innehålla mindre generella skyldigheter för operatörer och PTS skulle fatta beslut i ett enskilt fall. På så sätt behöver man inte överlasta hela sektorn för elektronisk kommunikation med reglering. Och om effektiv konkurrens brister ska dominerande operatör identifieras och man kan fatta beslut om vissa skyldigheter. Till exempel kan en sådan operatör förpliktas att mot marknadsstyrd ersättning bedriva samtrafik och upplåta tillträde till nät och installationer. Som det är nu kan besluten överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, och det är Länsrätten i i PTS fall. Länsrättens avgöranden kan överklagas till Kammarrätten i . Kammarrättens avgöranden kan överklagas till Regeringsrätten. Beslut enligt LEK överklagas dessutom i ovanligt hög grad. Det är synd att det som skulle säkerställa rättvisa missbrukas för att hindra införandet av beslut från tillsynsmyndigheten. I propositionen föreslås nu att kammarrättens avgörande i mål enligt LEK inte får överklagas. Alltså ska kammarrätten utgöra sista instans för prövning enligt LEK. Åtgärder som föreslås gäller tre typer av rättsliga mål. De är mål om identifiering av företag med betydande inflytande på en fastställd marknad, mål om fastställande av särskilda skyldigheter för dessa företag och tillsyns- och tvistlösningsmål som grundar sig på sådana särskilda skyldigheter. Sådana mål ska handläggas skyndsamt, och eftersom de kan vara kunskapskrävande föreslås det att särskilda ledamöter i form av lagfarna ledamöter och ekonomiska experter ska tjänstgöra i länsrätten och kammarrätten. För att åtgärda de extremt långa handläggningstiderna införs så kallade särskilda preklusionsregler för kompletterande uppgifter. Det betyder att får nya bevis och omständigheter presenteras i länsrätten bara om parten har en giltig ursäkt för att inte ha visat det tidigare och i kammarrätten bara om det finns synnerliga skäl. Det är oacceptabelt att tillsynsmyndighetens beslut fördröjs med som till exempel i fallet med införande av reglerat bitströmstillträde då det tog . Påverkan på marknaden för elektronisk kommunikation är särskilt stor eftersom den karakteriseras av snabb teknisk utveckling. Aktörer på en sådan marknad behöver klara besked för att kunna fatta beslut och agera snabbt. Investeringar beror på situationen på marknaden och förväntningar . Oförutsägbarhet påverkar särskilt mindre och nya aktörer. Kan man inte genomföra investeringar som skulle kunna bidra till bättre konkurrens blir situationen på marknaden ännu mer obalanserad. För att säkerställa efterlevnad av reglerna föreslås en skadeståndsskyldighet för operatörer med betydande inflytande på en marknad där skyldighetsbeslut enligt LEK inte följs. Man ska också ge PTS de upplysningar och handlingar som behövs för att PTS ska kunna utföra sitt tillsynsarbete. Följer man inte detta kan man få betala vite. PTS begäran om information får inte överklagas. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen eftersom åtgärder föreslagna i propositionen om en effektivare lag om elektronisk kommunikation möjliggör snabbare avgörande av mål enligt LEK. Antalet tvister om mål bedöms minska, mindre resurser kommer att förbrukas och därmed kan kostnaderna minska. De konkurrensfrämjande besluten får snabbare genomslag, och konkurrensen på marknaden kommer att fungera bättre. Långsiktiga investeringar kommer att öka, och konsumenterna får bättre tillgång till elektronisk kommunikation och tillhörande tjänster. En effektivare lag om elektronisk kommunikation är en förutsättning för att nå vårt mål om IT-samhället. 82 () replik: Det här replikskiftet kommer inte att handla om huruvida förslaget som ligger är nödvändigt eller inte, för det är och jag överens om. I stället vill jag låta ägna åt att fundera över bristerna i en funktionell separation. En av de främsta bristerna, som jag vill trycka extra på, är landets säkerhet. ha påpekat vilka risker som privat ägo av kopparnätet skulle medföra. Försvarsmakten använder nämligen kopparnätet för att kommunicera. Det är inte svårt att föreställa sig vad som skulle kunna inträffa om kopparnätet hamnade i orätta händer, vilket skulle kunna hända om Sonera säljs vidare i tredje eller fjärde led. Tekniskt sett är det möjligt för nätägaren att kontrollera och avlyssna trafiken på nätet. Ser man det ur ett försvarsperspektiv reser sig håren på armarna. Hur kommer att ta till sig de brister som fört fram? Hur ska svenska folket veta att utförsäljningen av Sonera inte äventyrar rikets säkerhet? 83 () replik: Som säger gäller denna diskussion inte den proposition som vi diskuterar . Propositionen som vi diskuterar och debatterar gäller effektivisering av lagen om elektronisk kommunikation. Den gäller inte separation av Sonera och inte försäljning av vissa statligt ägda företag utan effektivisering av lagen om elektronisk kommunikation. 84 () replik: Jag kommer inte att ge mig. Vi har lämnat ett särskilt yttrande om detta, och jag vill att verkligen får höra mina argument för en strukturell separation om och om igen. Jag har många med mig på tåget, även bland politiska kolleger. sommaren gick tre riksdagsledamöter från , och tillsammans ut i en debattartikel i och kritiserade utförsäljningen av Sonera. De angav flera skäl till detta, men huvudargumentet löd: Vi vill att nätet ska separeras från Sonera och läggas ut i ett separat bolag med svenska staten som fortsatt ägare. Jag håller helt med kolleger i detta påstående. Frågan är om tar sitt förnuft till fånga, sällar sig till denna grupp av borgerliga politiker och i fortsättningen också pläderar för en strukturell separation. 85 () replik: Jag påminner om att det inte är den debatten vi för just , men måste jag svara på vissa frågor. Jag får tacka för synpunkter från Socialdemokraternas sida jag känner till dem och påminna om att en rapport från PTS angående förslag på hur man ska separera Sonera just nu bereds inom . Vi får svar , och då får vi fatta beslut. Det är ännu inte beslutat vilken modell vi ska använda. Det finns många olika modeller, och vi kommer att välja den som motsvarar krav på konkurrens på marknaden på bästa sätt. 86 () replik: ska ha heder av att hon på ett skickligt sätt redogör för de tekniska skrivningarna i propositionen. Beskrivningen är helt korrekt, men det man döljer från regeringens och Elizas håll är att det är en ideologiserad lag, vilket jag försökte påpeka. Man skriver en lag i syfte att komma åt ett specifikt företag. Jag vill återigen påtala tidsföljden. Man lägger fram ett lagförslag i en proposition som kommer . innan, , har man gett PTS i uppdrag att utreda vissa saker. Det svaret får man en månad senare, . Hade det inte varit lämpligt att propositionen inväntat att PTS uppdrag fullföljts? Sedan hade man kanske kunnat skriva en lag. Eller så kan man, som vi tycker, ännu hellre avvakta och se vad som händer med diskussionen om funktionell eller strukturell separation i stället för att låtsas att detta inte har något med varandra att göra. Varför skriver i så fall utskottet i sin majoritetstext att utskottet anser att den i motionen åsyftade processen om kopparnätets framtid är en viktig fråga i arbetet med att effektivisera marknaden för elektroniska kommunikationer? Här erkänner man att det är en viktig fråga. Då måste vi också kunna diskutera den här. Jag sade att jag inte kommer att gå in i detalj på alla de förslag som finns här för att snabba på processen, men jag tycker att det är lite lättvindigt att säga att om vi byter ut dem som brukar sitta i våra förvaltningsdomstolar mot ekonomiska experter så går det fortare. Om vi säger att man inte får överklaga mer än till kammarrätt så går det fortare. Om vi drar ut det i sin förlängning kan vi säga att om man inte för överklaga alls så går det ännu fortare. Om vi bara sätter in ekonomiska experter blir det ännu effektivare. Det finns en viss risk med ett sådant resonemang. Man ska väga olika intressen mot varandra. Vår kritik handlar om att man just i ett läge med en mycket inflammerad debatt om utförsäljningen av statliga företag lägger fram ett förslag om att man ska skärpa den lagstiftning som berör det stora företaget. 87 () replik: Det gläder mig att tyckte om mitt anförande. Här måste jag först säga att det inte finns så mycket tid till att vänta. Med tanke på hur fort utvecklingen inom elektroniska kommunikationer sker och med vilket tempo nya behov och krav på marknaden kommer är det oerhört viktigt att vidta åtgärder . Separationen när det gäller Sonera bereds redan nu inom , som jag har svarat . Vi får svaret snart. Det som du, , sade i ditt anförande tidigare om att Sonera har kommit med ett svar på propositionen stämmer inte riktigt. Det var ett pressmeddelande för att informera om deras strukturella omorganisationer inom bolaget. 88 () replik: Jag tror inte att man behöver vara någon siare för att förstå att Soneras pressmeddelande har ett visst samband med förslaget att sälja ut företaget och diskussionen om kopparnätet och förslaget till ny lag. säger att det pågår ett arbete i och att vi snart kommer att få se ett resultat. Ja, men vi önskade att man hade lugnat ned sig och inhiberat det här lagförslaget, avvaktat och sett vad regeringen kommit fram till utifrån den diskussion som förts. Utifrån den kunskapen hade man sedan kunnat lägga fram förslaget. Det är möjligt att det hade kunnat se likadant ut. Det vet vi inte. Vi kritiserar att man mitt under pågående process med en mycket inflammerad diskussion lägger fram ett sådant här lagförslag som direkt påverkar ett av de stora telekommunikationsföretagen i . Det är vår huvudkritik. Det handlar inte om alla dessa enskilda tekniska detaljer som väljer att använda sin tid till att diskutera. 89 () replik: Människor, företag och myndigheter i ska ha tillgång till elektronisk kommunikation, och den ska vara säker och effektiv. Det finns redan nu behov av att effektivisera elektronisk kommunikation och lagen om elektronisk kommunikation. Olika tjänster, bra kvalitet och priser ska formas av konkurrens och internationell harmonisering. Utan klara och tydliga spelregler nu för alla aktörer på marknaden kan vissa aktörer avstå från att göra investeringar, och det kan påverka till exempel antalet arbetstillfällen negativt. Bara med en effektivt fungerande konkurrens på marknaden kan vi skapa förutsättningar för att ligga i framkant när det gäller IT och elektronisk kommunikation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § En jobbgaranti för ungdomar Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2007/08:AU2 En jobbgaranti för ungdomar (prop. 2006/07:118). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 90 (): Vi ska nu behandla arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 2 En jobbgaranti för ungdomar. I detta betänkande tillstyrker utskottet regeringens förslag om avskaffande av ungdomsinsatserna Kommunala ungdomsprogram och Ungdomsgarantin. En jobbgaranti för ungdomar ska införas vid upphörandet av dessa insatser. Garantin ska kunna anvisas för ungdomar mellan . Ungdomar kommer att omfattas av jobbgarantin efter tre månaders inskrivningstid som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Jobbgarantin startar med en inledande period med intensifierat stöd till och uppföljning av deltagandes arbetssökande. Efter den inledande perioden bör det aktiva matchningsarbetet kombineras med förstärkta insatser som kan vara praktik eller utbildning. Ersättningen till deltagare utformas så att den inte avhåller ungdomar från att välja reguljära studier framför arbetslöshet. I ärendet finns också en regel om vad som ska gälla om någon avvisar en anvisning till jobbgarantin. Ogiltig frånvaro eller annan misskötsamhet inom jobbgarantin bör medföra sanktioner enligt regelverk som är jämförbara med dem som gäller vid deltagande i aktivitetsgarantin. Utskottet anordnade en mycket välbesökt hearing om ungdomsarbetslöshet som gav en mycket bra bakgrund till det hela. I ärendet behandlas även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som avser olika insatser för ungdomar. Samtliga dessa motioner avstyrks. I en gemensam reservation har företrädarna för Socialdemokraterna, yrkat avslag på propositionen. Jag ser nu fram emot en förhoppningsvis bra, intressant, ärlig och upplysande debatt som tydligt belyser de båda sidornas argument. 91 (): Vi ska nu debattera propositionen En jobbgaranti för ungdomar. I propositionen föreslår regeringen att ungdomsinsatserna Kommunala ungdomsprogram och Ungdomsgarantin ska avskaffas. I stället ska ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program införas som benämns En jobbgaranti för unga. Vi motsätter oss förslaget och anser att propositionen bör avslås. Skälen till det är flera, men de landar alla i grundläggande skillnader i människosyn. Det är helt klart så att högerns företrädare har anammat vårt sätt att identifiera och beskriva problem. Så långt är allt väl. Problemet är bara att för dem handlar det bara om retorik. När det kommer till att forma politik utifrån den problembild som man har identifierat och beskrivit blir det alltsomoftast tydligt att ord och handling inte går hand i hand. Skälet till det är just att vi har en i grunden olika människosyn. Det blir återigen tydligt när vi nu ser utformningen av politiken för de unga som står längst ifrån arbetsmarknaden. Innehållet i jobbgarantin beskrivs väldigt vagt, medan kraven på den enskilde beskrivs utförligt och konkret. Att över huvud taget kalla det för en jobbgaranti måste dessutom ses som falsk marknadsföring då det enda som faktiskt garanteras är sänkta ersättningsnivåer. Om man ska försöka sig på att sammanfatta den borgerliga regeringens samlade arbetsmarknadspolitik för ungdomar kan man bara konstatera att den känns väldigt feltänkt. Gång på gång lyser människosynen igenom. Det gäller inte minst när man läser utskottsmajoritetens texter. Under rubriken och arbetsmarknaden kan man exempelvis läsa hänvisningar till olika statistikuppgifter som gör gällande att den goda konjunkturen nu gör att ungdomsarbetslösheten generellt sett sjunker även om den är högre än för arbetskraften totalt sett. De unga som står närmast arbetsmarknaden får nu jobb. Detta förhållande gäller dock inte för de långtidsarbetslösa ungdomarna som har ökat i antal med hisnande på bara med en borgerlig regering. Vilken politik levererar man då mot bakgrund av denna problembeskrivning? Under rubriken för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden kan man läsa följande: infördes lägre arbetsgivaravgifter för unga. Med andra ord lyfter man fram en generell åtgärd som i första hand riktar sig till de unga som står närmast arbetsmarknaden, alltså de ungdomar som enligt egen beskrivning med hjälp av konjunkturen nu ändå får jobb. Kvar blir alltså ett bidrag till de arbetsgivare som har anställt eller ändå skulle ha anställt en ung person. För de långtidsarbetslösa ungdomarna den grupp som verkligen behöver politikens hjälp för att komma in på arbetsmarknaden och som trots brinnande högkonjunktur ökar lyser intresset dock med sin frånvaro. När det gäller jobbgarantin för unga kan konstateras att den inte innehåller några som helst egentliga nyheter. Handledning, stöd och praktik omnämns i vaga ordalag utan att det beskrivs på vilket sätt det skulle vara en skillnad mot tidigare åtgärder. Utbildning beskrivs som väsentlig, men alla insatser på detta område skjuts i avvaktan först på en utredning om lärlingsplatser och sedan på att försök inom ramen för gymnasieskolan genomförs. De ungdomar som befinner sig i en situation där man av olika skäl har en för kort, avbruten eller icke gångbar utbildning tycks man välja att helt bortse från. Det som är nytt är dock förslaget om att ungas arbetslöshetsförsäkring ska trappas ned snabbare än äldres. Vi ansluter oss här till den kritik som många av remissinstanserna har framfört om att förslaget är direkt diskriminerande. Att unga tvingas betala full avgift till a-kassan utan att få samma rätt till ersättning som andra är för oss helt oacceptabelt. Vi tar också avstånd från den människosyn som präglar hur man har valt att utforma förslaget. Är man inte matchnings- eller coachningsbar utgår regeringen tydligen från att grundproblemet är att man inte vill arbeta. Endast det kan förklara borgarnas absoluta tilltro till sänkt a-kassa som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. Problemet för de långtidsarbetslösa unga är inte som regeringen tycks tro att de inte söker jobb. Problemet är i stället oftast brist på utbildning eller arbetslivserfarenhet.