prot · GU0973 · 2007-03-13 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (): Europeiska rådets möte blev en historisk framgång. Vid det mötet kunde EU:s stats- och regeringschefer enas om att EU ska ta ledningen i det globala arbetet mot klimatförändringarna. En rad viktiga och konkreta beslut fattades kring att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi samt att öka energieffektiviteten. Det kanske mest centrala beslutet var att EU ska minska sina utsläpp av växthusgaser med fram inom ramen för en internationell överenskommelse och med oavsett om ett sådant avtal kan nås. framhöll att dessa åtaganden speglar kravet att världens utsläpp av växthusgaser måste ned om vi ska kunna nå FN-målet om att begränsa temperaturhöjningen till jämfört med förindustriella nivåer. Överenskommelserna vid detta toppmöte kommer att få återverkningar också utanför EU:s gränser. EU:s beslut kommer att sätta press på övriga världen att verka för en tillräckligt ambitiös global uppgörelse som ska börja gälla när Kyotoprotokollet löper ut . En av de viktigaste hållplatserna på vägen mot en global uppgörelse kan vi nå . Då träffas G 8-länderna under förbundskansler ledning. Förhoppningsvis kommer man redan då att kunna enas om de principer som ska ligga till grund för de förhandlingar om post-Kyoto som ska inledas . markerade särskilt att de internationella förhandlingarna måste avslutas . Detta betyder att frågan med stor sannolikhet kommer att landa under det svenska EU-ordförandeskapet. Detta blir alltså en stor uppgift för oss. Jag är övertygad om att nyckeln till framgång ligger i att kunna visa att det går att kombinera ekonomisk tillväxt med att vi minskar utsläpp av växthusgaser. Här kan bland annat och men också tjäna som föredömen. kamp mot klimatförändringar är också nära länkad till åtgärderna på energiområdet. Därför var det en stor framgång att också kunde enas om att andelen förnybar energi inom unionen ska vara och att andelen biobränslen ska vara vid . Vidare fastställdes ett energieffektiviseringsmål om fram . Såväl det övergripande målet om minskade utsläpp av växthusgaser som de mer specifika målen för förnybar energi ska genomföras på grundval av gemenskapsrätten. De kommer att blir bindande för alla medlemsländer. Bördefördelningen mellan länderna om dessa åtaganden ska det alltså förhandlas om. I den förhandlingen ska man självklart ta hänsyn till ländernas skiftande förutsättningar. Förhandlingarna måste vara transparenta och inriktas på att nå målen utan snedvridning av konkurrensen. I samma riktning går många av de andra åtgärder som enades om inom ramen för en energihandlingsplan för åren 20072009. Från svensk sida välkomnar vi inriktningen att fullfölja marknadsöppningen för el och gas, inte minst de förslag till skärpta krav på ägarskapsåtskillnad mellan distribution och produktion av energi som Europeiska kommissionen nu ska lägga fram. Insatser för att utveckla miljösäkra lösningar för fossila bränslen bör också uppmärksammas. Även om detta toppmöte helt naturligt kom att domineras av energi- och klimatfrågorna fattades även flera viktiga beslut inom ramen för för hållbar tillväxt och sysselsättning. Kommissionen fick i uppdrag att lägga fram en översyn av läget på den inre marknaden. ställde sig också bakom målsättningen att den del av företagens administrativa börda som beror på EU-bestämmelser ska minskas med en fjärdedel fram . På bland annat svenskt initiativ uppmanades också medlemsländerna att sätta upp jämförbara mål vad gäller den rent nationella regelbördan. Avgörande för sysselsättning och tillväxt är naturligtvis också en öppen internationell handel, något som lyftes fram av som också underströk betydelsen av ambitiös och balanserad överenskommelse i de pågående globala handelsförhandlingarna de som brukar kallas för Doharundan. Under toppmötet berördes det stundande firandet av 50-årsjubileum i , då stats- och regeringscheferna åter samlas. En kort deklaration kommer då att presenteras. Deklarationen kommer att tala om vad EU har åstadkommit, de värden samarbetet bygger på och de största utmaningarna framöver. Vid jubileet planeras även en kortare diskussion om utsikterna att komma vidare i frågan om fördragsreform. Det hållna mötet med blev en god upptakt till detta 50-årsfirande. Det visar att det utvidgade EU är handlingskraftigt. Unionens utvidgning har inte lett till handlingsförlamning, vilket vissa olyckskorpar velat göra gällande. Ambitiösa och konkreta mål har i stället satts upp på områden där behovet av samarbete är uppenbart. Effekterna av dessa överenskommelser blir större ju fler länder som ingår i den europeiska unionen. 2 (): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Många viktiga framtidsfrågor diskuterades uppenbarligen. Jag frågade inför Europeiska rådets möte vad statsministern ville att det skulle stå i den så kallade Berlindeklarationen och hur han skulle agera för att fördragsförslaget ska vara så oförändrat som möjligt. Svaren var ganska svävande då, och skulle jag vilja ha besked om hur statsministern agerade i dessa två frågor vid mötet. 3 Statsminister (): Ordförandeskapet har markerat att fördragsreformsdiskussionerna, även om en del kommer att diskuteras i , är tänkta att föras under junitoppmötet. Det är min förhoppning att vi inför det också ska kunna markera varthän vi tror att detta fördrag då är på väg. Vad gäller Berlindeklarationen inbjöd till synpunkter från stats- och regeringscheferna under torsdagskvällens middag. Det var mycket omfattande idéer om vad den skulle kunna innehålla, inte något politiskt kontroversiellt utan mera av karaktären av viktiga värden och det som Europeiska unionen hade åstadkommit. Jag tror att man lätt kunde förutse att så där 200 sidor hade fyllts om man hade bejakat allting. var tanken att deklarationen bara skulle bli på två sidor. Därför var alla överens om att det ligger på det tyska ordförandeskapet att formulera denna deklaration som mera är att betrakta som en symbol än som ett politiskt kontroversiellt papper. redogjorde jag för de fem punkter som har fört fram som något som vi skulle vilja reflekteras i Berlindeklarationen. Det handlar för det första om ett enat och demokratiskt som också tar med utvidgningens betydelse. För det andra handlar det om att betona den inre marknaden och dess betydelse för välståndet och ekonomisk och hållbar utveckling samt jobb och trygghet och för det tredje att markera EU:s roll som en global aktör. För det fjärde handlar det om, vilket också var toppmötets stora ämne, att markera frågor kring miljö och klimat och för det femte att markera ett fritt och säkert , det vill säga bekämpandet av internationell brottslighet under ledorden frihet, säkerhet och rättvisa. Det är min fortsatta förhoppning och ambition att det också ska kunna reflekteras i Berlindeklarationen. Som jag har sagt till , och som jag också kan säga till hela församlade , kommer vi förmodligen inte att se detta dokument förrän mycket nära inpå själva festligheterna i . 4 (): fick jag svar till hälften på min fråga. Jag frågade också om hur statsministern agerade när det gällde fördraget. Det kanske vi kan få några kommentarer till. Vi socialdemokrater vill i båda frågorna ha med solidaritetsfrågan, rättvisefrågor, jämställdhet och jämlikhet. Jag hoppas att vi kommer att kunna överens om det när det gäller både fördraget och Berlindeklarationen. 5 Statsminister (): Det är viktigt att återge. Skulle man lyssna till i och för sig vällovliga ambitioner från den församlade medlemskretsen på vad man tycker att denna deklaration ska innehålla får man snarare skriva en bok än ett korthugget deklarationsdokument. Det är att betrakta som något man kan sätta upp på väggen och som berättar om viktiga och värdefulla saker, men det ska inte betraktas som ett politiskt kontroversiellt dokument. Det är åtminstone så jag tror att man ska förutse hur Berlinaktiviteten är tänkt att gå till. Det ger inte något utrymme för till exempel förhandling kring själva dokumentet på plats. När det gäller fördraget gjorde jag ingen markering av det skälet att det inte var som fördragsprocessen skulle föras vidare. Det vi ägnade oss åt var klimat- och energifrågor, Lissabonprocessen och det som jag nu har återgivit i min beskrivning från mötet. 6 (): Också jag får tacka för informationen. Det är intressant att ta del av de slutsatser och rekommendationer som har kommit fram till. Diskussionen om energi- och klimatförändringar är egentligen inte ny. Den har pågått i ända sedan kärnkraftsomröstningen . Skillnaden är att vi nu för den på en global nivå, och det är bra. I Europeiska rådets slutsatser säger man att det finns behov av att stärka energiforskning för att öka konkurrenskraften för hållbar energi och framför allt för förnybara energislag. Det tycker jag är bra. Likaså kan vi i Lissabonstrategin läsa ungefär likalydande texter. Om man sedan går till praktiken och ser vad som satsas på inom EU är det 400 miljoner ecu på energiforskning som det satsas 700 miljoner ecu på forskning inom kärnteknik. I en av slutsatserna från står: är medvetet om de enorma fördelarna med en hållbar användning av fossila bränslen. Min fråga till statsministern är: Är kol, olja och gas som kommer att tas ut inom en livstid att betrakta som hållbart? Har de verkligen de enorma globala fördelarna? 7 Statsminister (): Det är ingen liten sak att vi har en värld där vi går från att föra nationella debatter med lite olika förtecken till att försöka samla ihop oss i internationella beslutsforum för att rikta in världen på att göra skillnad. Till alla partier som företräder en annan uppfattning måste i ärlighetens namn sägas: Vad är alternativet? Om vi inte har det starka samarbete som Europeiska unionen utgör, hur ska vi då kunna samla världen till den typ av beslut vi nu kunde fatta? Uppfattningen är att målet att växla in förnybar energiproduktion ska ses i ljuset av att om det inte görs i kommer olje-, kol- och gasanvändningen att ytterligare växa i ett som har goda tillväxttal. Det är utomordentligt angeläget att vi inför varandra sätter press. Det kommer från kommissionen att följa ett arbete med att förbereda och föra dialog med respektive medlemsland om hur bördefördelningen ska se ut. Det gör man av det enkla skälet att detta reflekterar väldigt skilda förutsättningar mellan 27 medlemsstater när det gäller exakt hur stor andel förnybar energiproduktion man kan tänkas nå. När vi talar om bör man notera att nu närmar sig medan det finns andra länder som nämner att de har mycket små möjligheter att själva uppmuntra framväxt av förnybar energiproduktion. Mitt besked är att nu deltar i ett internationellt arbete som också på internationell nivå syftar till att sätta press på att minska olje-, kol- och gasanvändning. Jag tror i och för sig att också de länderna hörsammar miljöopinionen och att också de försöker utverka sätt att använda olja, kol och gas med minskad klimatpåverkan och minskade utsläpp som följd. Låt oss komma ihåg att vi kommer att behöva göra allt detta och mer därtill för att möta klimatutmaningen. 8 (): Statsministern svarade inte på min fråga. Jag var intresserad av statsministerns syn på huruvida de fossila bränslena anses vara ekologiskt hållbara, vilket har slagit fast i slutsatserna, och om de har de globala fördelar som man också skriver om. 9 Statsminister (): Jag tror att det framgick av vad jag sade. Vi har anledning både internationellt och i att sätta press på minskad användning av fossil energiproduktion. Det är av det enkla skälet att det bidrar till växthusgasutsläpp, klimatpåverkan och till en negativ miljöpåverkan. Det hindrar naturligtvis inte att det förs diskussioner om hur man kan agera med kol på ett sätt så att man fångar upp frågan om koldioxiden i en diskussion som förs i olika delar av världen. Vi tittar på förbränningsteknik när det gäller bensin och diesel för att minska utsläppen till följd av att använda också dessa fossila bränslen. Det är bra att det görs. Sedan är det viktigt att vi också gör det som vi har enats om i Europeiska unionen: uppmuntrar framväxt av det förnybara som inte har den här typen av negativa konsekvenser. 10 PER (): Också jag vill tacka statsministern för redovisningen, även om jag beklagar att beslutet inte alls blev tillräckligt långtgående. Om man bara klarar 20 procents minskning av växthusgasutsläppen är det väldigt svårt att se att man från EU:s sida skulle lyckas minska till 2050, det vill säga under de nästa 30 åren. Det är beklagligt att man inte kom längre än vad man nu gjorde. Det är också viktigt att se att värdet av det avtal man har kommit överens om kommer att prövas i praktisk politik i de enskilda medlemsländerna. Jag skulle därför vilja höra statsministerns syn på två sakfrågor där politik spelar stor roll på EU-nivå. Den första frågan gäller förslag om att nya bilar ska få släppa ut högst koldioxid per kilometer 2010. Där är frågan om regeringen kommer att stödja förslaget när det kommer till beslut i ministerrådet . Det är ett väldigt viktigt ställningstagande för att få ned utsläppen från trafiksektorn. Frågan är om regeringen kommer att verka för att andra länder också kommer att ställa sig bakom förslaget. Den andra frågan gäller agerande runt om i . är ett helägt statligt bolag. Det lobbar runt i väldigt starkt för en linje som skiljer sig väldigt mycket från officiella linje och från regeringens linje. Till exempel agerar bolaget mot att man ska få bra förhållanden för vindkraftsutbyggnad. Det lobbar för kol och ökade utsläppsrätter inom . Frågan är här om regeringen kommer att agera för att verkar i linje med den svenska politiken och också med det beslut som ministerrådet har fattat här. 11 Statsminister (): Per får ursäkta, men är det inte en illustration att när jag återrapporterar vad som har hänt på Europeiska rådets toppmöte talar om helt andra saker? Det är ganska typiskt. Här når vi ett internationellt genombrott i viktiga miljö- och klimatfrågor i ett sammanhang som inte tål och vill att ska lämna. Då är det naturligtvis väldigt viktigt att inte tala om att det är världens möjlighet att verkligen göra skillnad. I stället återgår vi till det vanliga. Allt som ska göras för miljön ska göras här isolerat i med isolerat verkande politik. Jag tror helt enkelt att det är fel synsätt. Jag ber att få påpeka att hela EU-systemet i sig självt ändå bara står för av växthusgasutsläppen i världen. Tro inte att vi har löst det ens om vi verkligen skulle få till stånd stora reduktioner med mindre än att , , och följer efter. Jag kan gärna i olika sammanhang diskutera ägarstyrning av och hur det eventuellt resonerar kring hur man använder kol. Men det är i ärlighetens namn inte det som vi har diskuterat under detta europeiska toppmöte. 12 PER (): Jag kan konstatera att statsministern inte över huvud taget vill svara på de frågor som jag ställer. Det är beklagansvärt. (TALMANNEN: Jag får påpeka att frågorna ska gälla återrapporteringen.) Det agerande som länderna har när man väl har fattat beslut som man nu gjorde i EU är väldigt viktigt. Det är först då som besluten kan genomföras. Självklart är det så att de saker som jag pratar om inte har med nationell svensk politik att göra utan med hur agerar inom Europeiska unionen, dels när det gäller kommissionens förslag om koldioxidutsläpp från bilar ett europeiskt förslag som kommer att beslutas i ministerrådet, alltså i allra högsta grad europeisk politik dels när det gäller agerande. verkar runt om i hela , på flera olika marknader. Självklart är det så att om agerar i strid med regeringens och linje ifrågasätts politik och vår trovärdighet i allra högsta grad. Jag skulle verkligen uppskatta om statsministern ville svara på de frågor jag ställde. 13 Statsminister (): Jag kan inte leverera svar om sådan förhandling som ska ske . Det får ha viss respekt för. Flera av de beslut som vi har medverkat till bygger på att det ska följa en av kommissionen initierad bördefördelning. Den kommer att medföra en hel del praktikaliteter med bäring på svensk industri och svensk produktionsförmåga. Det väsentliga för mig är att konstatera att detta nu görs på ett sätt som inte isolerat ger konkurrensnackdelar för och tillåter andra med svagt intresse för miljön att fortsätta med produktion som är mindre miljövänlig och hotar svenska jobb. En bördefördelning som involverar alla kommer att leda till den typ av förhandlingar och diskussioner som Per frågar efter. Men det är inte det som jag har förhandlat om , och det är inte det som diskussionen i har rört. Jag har därför inte med mig så konkreta och precisa svar som Per efterfrågar här . 14 (): Jag vill först tacka statsministern för hans anförande om rådsmötet i . Vi hoppas alla att detta ska inleda en europeisk framgångshistoria i miljö- och klimatpolitik. Det är en vinst för Europasamarbetet vilket är något som alla miljövänner rimligtvis är helhjärtade anhängare av. Jag vill också tacka statsministern för hans konstruktiva idéer och insatser beträffande miljö- och klimatpolitiken. Det är bra att energi och miljö nu också räknas in under Lissabonstrategins mål. Som framgår av slutsatserna enades rådet om en ambitiös plan för att förbättra miljö- och klimatsituationen i . Det är bra att vår statsminister stöder denna plan till fullo och är drivande i arbetet. Jag skulle vilja be statsministern att ytterligare konkretisera vad detta innebär för del. Vilka former av åtgärder och vilka typer av lösningar kommer att prioritera ? 15 Statsminister (): Vi har omfattande insatser av ett slag som styr i ekonomin . Det gäller utsläppsrätter, hur den svenska beskattningen är utformad, och det handlar om att lägga grund för att det förnybara ska få komma in i vårt energisystem i större utsträckning. Det är ingenting som vi behöver uppfinna . Det är sådant som redan finns på plats i och som leder en utveckling där , på snart sagt varje område när vi gått igenom detta inför toppmötet, är det land som ligger allra längst fram. Det är i grunden mycket bra. Det gäller redan förnybar energiandel och att vi har kommit långt i att förena det som jag påpekade som mycket viktigt, nämligen hög tillväxt svensk ekonomi har vuxit med minskade växthusgasutsläpp, . Vi är inte ensamma. Det fanns flera länder som vittnade om att de nu förmår ha en mycket hög tillväxt. Jag hörde bland annat den estländska premiärministern berätta att har en tillväxtnivå på som man har en minskad energiförbrukning. Det är en ny tid nu där vi har möjligheter att få ekonomin att växa men på ett sätt som inte utmanar klimat och miljö. Det som ska följa är att kommissionen utifrån den samlade 20 procentsnivån förnybar energiandel kommer att gå till respektive medlemsland och ställa frågan: Hur kan ni göra mer? Det kommer även att gälla . Trots att vi ligger kommer det att föras en förhandling om hur mycket mer ska försöka uppmuntra denna energiandel att växa. Vårt eget klimatarbete kommer naturligtvis också att fortsätta med inriktning på en klimatproposition till som senast då ska innehålla konkreta åtgärder för att ställa frågan hur vi ska agera för att få ned utsläppen ännu mer här i . Vi ska ta vår del i att nå det viktigaste målet, nämligen att minska växthusgasutsläppen. 16 (): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Min fråga kommer att handla om utsläppsrätterna. Inför rådsmötet hade jag chans att ställa frågor till statsministern. Alla frågor var kanske inte så bussiga, men du redde ut det. Jag vill faktiskt börja med att berömma dig för . Du har varit mycket bra och tagit avstamp i klimatfrågorna totalt sett i och med konferensen här och sedan med högburet huvud åkt ned till rådsmötet och kommit tillbaka med svar på den fråga jag ställde rörande de fattiga länderna i världen. Vi får inte glömma dessa. Vi kan inte gå före utan att visa gott exempel. Det har du gjort, och det är mycket positivt. Vi kanske alltid vill mer. Vi kanske ville , det kan så vara, men vi måste börja någonstans. Jag tycker faktiskt att lite beröm kan vara på sin plats ibland, herr talman, även här i kammaren. Jag ställde även frågor om biobränsle. Det är bra att statsministern nämner att förnybara bränslen ska ha en självklar plats i arbetet att ställa om från användningen av fossila bränslen. Det är viktigt. Jord- och skogsbruket är en naturlig försörjare. Miljöteknikföretagen går våldsamt bra på vår börs, och i den industrigrenen finns spetskompetensen samlad. Vi har möjligheter inom nation att dels bidra till den fattiga delen av världen, dels att ta plats i vår inhemska produktion. Det är glädjande att detta beslut äntligen kommer till stånd. Som centerpartist är jag glad att det finns en fri marknad och att tillväxten ökar som vi tar miljöhänsyn. Vi får grön tillväxt, och det är viktigt. Jag funderar lite grann över utsläppsrätterna. Hur kan det ligga ? Skulle statministern kunna ge en bild av det vore jag mycket tacksam. 17 Statsminister (): Det konkreta kring utsläppsrätterna är att vi i rådsslutsatserna har bett kommissionen att se över hur utsläppsrätterna de facto fungerar, i akt och mening att återkomma för att diskutera hur vi ska förbättra genomslaget för utsläppsrätterna. Jag tycker att alla ska vara ödmjuka och säga att det förmodligen är en av de viktigaste grunderna för att möta klimat- och miljöutmaningar att jobba med riktigt bra utsläppsrättssystem, gärna så globalt täckande som möjligt. Vi får kanske konstatera att det finns barnsjukdomar i början. Det upplevs mer som för stora nyttigheter att man fortsatt kan släppa ut i början beroende på hur systemet används. Det kommer att få mer styrande verkan allt eftersom det används. Det ska komma en återrapportering till oss från kommissionen om detta. Det är väl det jag kan säga om rådsslutsatserna. Sedan förs också en diskussion som är väl medveten om. Där sägs att man kan bredda användningen av utsläppsrätter i . Vi har också fört en diskussion om att ha ett utsläppsrättssystem för fosfor och kväve när det gäller Östersjömiljön. Vi har också andra sätt att använda utsläppsrätter som regeringen vill titta på. Det konkreta var i detta fall att be kommissionen att återkomma i syfte att trimma utsläppsrättssystemet att fungera bättre än det gör . 18 (): Låt mig börja med att instämma i min liberala kollegas beröm av statsministern för att ha deltagit i och säkert medverkat till ett mycket framgångsrikt toppmöte. EU-samarbetet sägs ibland vara i kris. Jag som har följt EU-frågorna tycker att det är en orättvis beskrivning. Icke desto mindre är EU bra för miljön, och EU-samarbetet behövs för miljöns skull. Så brukar det sägas i , även av dem som är EU-skeptiker. De flesta svenskar ställer upp på denna beskrivning: För miljö- och klimatpolitiken är det europeiska samarbetet A och O. Undantaget är förstås de som är emot EU helt och hållet och helst av allt vill att ska gå ur EU. Min fråga till statsministern är det är mer en reflexion och fråga i ett i vilken utsträckning framgången och beslutskraften som har utvecklats vid toppmötet kan komma att påverka den framtida politiken inom Europeiska unionen. Är detta ett första steg i en ny tid där EU-samarbetet fungerar bättre, även på toppnivå? Kan det smitta av sig inte bara på toppmötet utan även ? Har statsministern några reflexioner i detta ämne i ljuset av de stämningar, beslut och resultat som har funnits? 19 Statsminister (): När vi säger att detta var ett historiskt toppmöte säger andra att det har de hört förut. Men i detta fall var det nog faktiskt det. Flera av dem som har varit med i dessa sammanhang längre än jag har påpekat just det. Det har gått från att det har funnits ambitioner vi är många som har förespråkat att EU behövs för miljön till att EU nu har samlat sig och formulerat en gemensam EU-strategi för att möta miljö- och klimatutmaningar av ett slag som inte ens fanns.