prot · GV0917 · 2007-10-26 00:00:00 — I stället för att söka en dialog med kurderna i har skjutit dem ifrån sig genom återkommande hot om militär invasion och ett mycket högt tonläge i fråga om Karkuk. Detta har besvarats av kurdiska ledare i , främst av Messoud Barzani, men generellt sett måste ändå medges att den kurdiska regionala regeringen har hållit en lägre profil än vad har gjort. har därmed skapat en fiendskap med kurderna i som ökar deras stöd för PKK. I svar nämns tyvärr ingenting om de systematiska förföljelser som den kurdiska befolkningen i har utsatts för. Det förvånar mig en aning eftersom det är en central aspekt för att också förstå vad som sker . Det har skett förbättringar, men den positiva utvecklingen överdrivs ofta. Dessutom, vilket är än värre, tas den positiva utvecklingen ibland till intäkt för att inte ställa ytterligare krav på . Det finns alltså en risk för att reformtrycket minskar när man hänvisar till uppnådda reformer som vi vet finns på papperet men som inte alltid gäller i praktiken. Även de positiva förändringar som har skett äventyras givetvis vid en turkisk invasion. Dessa förändringar kan mycket snabbt rullas tillbaka. Ett nytt krig piskar upp stämningar på båda sidor i . Vi har till och med sett hur vice premiärministern i nu har beordrat landets medier att idka självcensur därför att den turkiska armén inte ska framstå som svag man säger uttryckligen så och därför att man inte vill piska upp stämningar som också innebär att man attackerar enskilda kurder i landet, vilket också har skett. Jag vill därför betona vikten av att utrikesminister i bilaterala relationer med och även genom vårt medlemskap i höjer profilen i denna mycket centrala fråga för att vi ska kunna undvika en regional stor konflikt och för att den politiska processen och dialogen ska kunna fortsätta. Det kommer alla parter att vinna på. 34 (): Jag har liksom interpellerat utrikesministern om situationen i och det spända läget vid gränsen till irakiska . I sitt svar skriver bland annat att är den europeiska stat som drabbats mest av terror . Här kan man notera att utrikesministern anser att är en europeisk stat. Det är väl mer korrekt att säga att är ett land som delvis ligger i men som ligger i förhandlingar om ett inträde inte i utan i EU. Det är en förhandling som ser ut att kunna ta med tanke på brister i demokrati, behandlingen av kurderna och andra nationella minoriteter, Cypernfrågan med mera. Jag kan hålla med om att terror tyvärr är relativt sett mycket vanligt i . Men utrikesministern ger en enögd bild, och han nämner endast den terror som PKK anklagas för och även säkert i vissa fall är ansvarig för. Men terrorns förekomst är inte begränsad till PKK. Det finns även turknationalistisk terror. Ett exempel är mordet på journalisten i början av detta år, och det finns även islamistisk fundamentalistiskt inspirerad terror i . Det är alltså inte bara PKK som ska utpekas som terrorister. Även turknationalisterna ska utpekas. Dessa är dock mer underjordiskt organiserade och har förankring i det som går under beteckningen den djupa eller mörka staten. Att den djupa staten finns inom militären är inte precis någon hemlighet. Exempelvis lyckades befolkningen i ta fast en terrorist som placerat en bomb på en lekplats. Det visade sig att det inte var några vanliga terrorister utan att förövarna tillhörde polis- och säkerhetstjänsten. Ett annat exempel kunde man läsa om i en turkisk tidning där en major berättade att han varit med om operationer utklädd till kurd. Omfattande mediekampanjer, med den stora tidningen i spetsen, drivs i riktade mot kurderna, mot PKK och för att ska gå in i irakiska . Dessa kampanjer drabbar också den kurdiska parlamentsgruppen hårt. När de politiska spänningarna och förtrycket av kurderna ökar utgör de kurdiska parlamentsledamöterna inget undantag. De kan berövas sin immunitet och fängslas. Det har tidigare inträffat och kan hända igen. är, som sagt var, de antikurdiska stämningarna i i det närmaste hysteriska, och den stora tidningen går längst fram, och det finns andra som följer efter. Då kan man fråga sig: Finns det någon kurdisk motsvarighet till Hürriyet? Nej, varenda liten pamflett på kurdiska som kommer ut leder till husarrest, fängelsevistelser, åtal, trakasserier med mera. I de fall man inte kommer åt oppositionella krafter med hjälp av juridiken löper även fredliga kurdaktivister risk att drabbas av Hrant Dinks öde. Ett exempel på förföljelserna av kurderna är en svensk medborgare av kurdiskt ursprung i turkisk husarrest med reseförbud, . Vilket är hans brott? Han har suttit fyra i husarrest. Han har beskyllts för att vara PKK-are, men myndigheterna kan inte belägga det. Det brott han begått är att han skrivit texter varav mest poesi på kurdiska. Det som han skriver är för övrigt inte politik utan naturlyrik. Regimer som sätter poeter i fängelse ger jag inte mycket för. 35 Utrikesminister (): Jag ger rätt så till vida att jag i detta interpellationssvar inte har tecknat hela bilden av vare sig eller regionen i dess helhet. måste jag nog säga att inte heller har gjort det, och en del av det som han säger ligger väl på den andra kanten av denna debatt. Han säger att det inte kommer ut några kurdiska tidningar. I utkommer en tidning på kurdiska, och jag undrar om det inte till och med är , där man som ett stående inslag har proklamationer från den fängslade PKK-ledare som låter meddela diktera dessa proklamationer som publiceras plus att man hyllar martyrer, vilket råkar vara som har omkommit i olika typer av operationer. Det är en yttrandefrihet som i dessa delar var fullständigt otänkbar och som till och med i ljuset av vad som föregår i andra länder där man har att bekämpa terrorism framstår som anmärkningsvärd och hedervärd. Det som vi nu har att diskutera är den akuta situationen som har uppkommit på grund av att PKK efter en vapenvila under efter arresteringen av , tidigare ca 40 000 döda, därefter vapenvila alldeles uppenbart har trappat upp mycket kraftigt. Då har man alldeles uppenbart huvudsakligen trappat upp operationer som är baserade i norra . Det som vi har sett är inte enstaka terroristoperationer, utan det är rätt omfattande operationer över gränsen då man attackerar olika turkiska positioner och byar. Det är inte en enstaka självmordsbombare eller terrorist, utan det är militära formationer som går över gränsen. Att detta orsakar en reaktion är väl kanske inte så förvånande. Till och med rätten till självförsvar enligt folkrätten skulle förmodligen kunna åberopas i detta fall. Då vädjar vi i alla fall till politiska lösningar. har rätt att försvara sig. Det är ingen tvekan om den saken. Varje nation skulle ha rätt att försvara sig i detta läge. Men vi vädjar om politiska lösningar därför att den långsiktiga försoningsprocessen mellan turkar och kurder inne i gentemot är så betydelsefull. Och vi har sett så stora framsteg, enligt min mening både i reformprocessen i och i de ekonomiska förbindelserna. Ekonomin i norra är beroende av turkiska företag, av handeln genom och av investeringar från liksom en stor del av den ekonomiska utvecklingen i sydöstra . Att ruinera detta vore fel. Därför vädjar vi om politiska lösningar. Vi noterar också att premiärminister i samtalen med de irakiska myndigheterna nu visserligen diskuterar ekonomiska sanktioner som ett nytt instrument, vilket skulle få mycket negativa effekter, men i alla fall talar om politiska lösningar. Det finns många uttalanden som kan åberopas i detta sammanhang som man har anledning att välkomna. Jag noterade uttalandet av president i . Jag noterade ett uttalande från presidentskapet i den kurdistanska regionen som mycket tydligt tog avstånd från PKK, och det sades att man ska försöka begränsa och bekämpa dem med alla till buds stående medel. Jag välkomnar detta. Men det är ord som måste följas av handling. Jag noterade också ett uttalande i går av den turkiske överbefälhavaren, eller generalstabschefen som det heter, general , där han i en annan tidning än den som åberopades säger att man ska inse att vad PKK är intresserade av är att åstadkomma en etnisk konflikt och ställa medborgare mot medborgare i . Detta är vad de vill uppnå. Men våra medborgare måste inte falla i den fällan. Jag uppmanar till återhållsamhet av våra medborgare. Detta är ett uttalande av den turkiske överbefälhavaren. Om vi har uttalanden från den kurdiska sidan av den art som jag nämnde, och om vi har uttalanden från den turkiska sidan av den art som jag nämnde, borde förutsättningarna för en politisk lösning finnas. Vi kan dock vara övertygade om att terroristerna kommer att försöka spränga möjligheterna i luften, men det är terroristerna som vi ska bekämpa. 36 (): blir jag uppriktigt bekymrad. Utrikesministerns senaste anförande är i det närmaste en blåkopia från presidentkansliet i när han citerar den turkiske överbefälhavaren och manar till försoning. Det är militären i som har sett till att den här konflikten också eskalerar precis som PKK har gjort. Det ska man inte på något sätt förneka. Det talas om reformer. Jag skulle vilja fråga: Gäller dessa reformer borgmästaren i Diyarbakır som dras inför rätta för att han har skickat nyårshälsningar på kurdiska? Omfattar de här reformerna stadsfullmäktige i Diyarbakırs innerstad där man helt enkelt lät avskeda allihop därför att de hade upplyst medborgarna i staden om samhällets service, sophämtning och annat, på det kurdiska språket? Omfattar dessa reformer de kurdiska barn som inte får döpas med namn om innehåller bokstäverna w, x och q därför att de inte finns i det turkiska alfabetet? Jag skulle vilja ha svar på frågan: Finns det något land i världen förutom som sätter medborgare i fängelse för att de talar sitt modersmål? Finns det något sådant land i världen? Jag vet inte. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på det. Det är möjligt att det finns en minoritet i eller så som inte pratar kinesiska eller att det finns någonstans i i någon konflikt eller så. Men finns det något land där man har en minoritet som utgör en fjärdedel av befolkningen och där människor riskerar att fängslas enbart för att de talar sitt modersmål? Vi kan tala mycket om dessa reformer. Det har gjorts reformer. Problemet är att det är en väsentlig skillnad på att reformer syns i en lagtext och att reformer gäller på en polisstation i eller Diyarbakır. Det andra som jag noterar, fru talman, är att ansluter sig till något som är en officiell turkisk beskrivning och analys av situationen, nämligen den som bygger på att man kan isolera ut PKK från den övergripande frågan om behandlingen av den kurdiska befolkningen i . Risken med detta är att man placerar in detta i en mycket klassisk dikotomi kring kriget mot terrorismen men att man inte riktigt förstår att det dröjde efter det att utropade den nya republiken till att PKK genomförde sin första militäraktion. Det innebär att vi med största tydlighet ska fördöma PKK. Det är en totalitär organisation. Det är en dogmatisk organisation som tror på en våldsam väg framåt som inte kommer att göra kurderna rättvisa. Men det innebär också att vi måste förstå att PKK i grunden är en reaktion. Det kurdiska väpnade motståndet i alla delar av är likaså en reaktion mot det som hände när nationalstaterna i regionen bildades och som inkorporerade den kurdiska befolkningen och därmed skapade det vi kallar för kurdfrågan. Om man bortser från detta och om man inte ser behandlingen av kurderna i och hur västvärlden har delat upp kurderna i de goda kurderna i som kämpade mot och kan allieras med västvärlden och och de dåliga kurderna i som bekämpar en västallierad Natomedlem, tidigare också med stöd av , kommer man aldrig att kunna formulera en konstruktiv politik för att lösa kurdfrågan. Detta är mycket viktigt. Jag får avsluta mitt inlägg med detta, för tiden börjar rinna i väg. 37 (): Den akuta situationen utmed gränsen mellan och utlöstes av ett angrepp från PKK:s sida mot turkisk militär som resulterade i 13 dödade soldater och som används som förevändning för de pågående militära attackerna i irakiska . Att turkisk militär dödat 12 bybor i samma område har inte givits samma publicitet vare sig i turkiska eller i europeiska medier. Jag kan hålla med utrikesministern om att det enda sättet att komma ur detta läge är att inleda dialog, men den dialogen måste börja med att den turkiska regeringen gör verklighet av de lagar den själv stiftat. Ännu så länge är de bara något som finns på papperet. De stora förändringar i lagstiftningen som Bildt talar om är bara i sin linda. Dialogen måste inledas med konkreta förändringar i praktiken. Den måste kombineras med amnestier och slut på trakasserier av oskyldiga kurdiska naturlyriker och andra. En sådan process kan påskynda en nedläggning av vapnen från PKK:s sida. har PKK utlyst ensidiga vapenstillestånd och krävt amnesti och dialog. Den turkiska regeringen har dock alltid avfärdat dessa inviter. De nationalistiska krafterna och militären har varit motståndare till reformer för att förbättra kurdernas och andra minoriteters situation, och de har varit helt oförsonliga när det gäller PKK. En dialog som utvecklas på rätt sätt skulle rycka undan grunden för PKK:s verksamhet, och dess väpnade strategi skulle visa sig vara felaktig. Underlaget för organisationen skulle försvinna. PKK är egentligen en liten organisation, men med visst begränsat stöd i den kurdiska befolkningen. När de turknationalistiska krafterna går till dagens häftiga angrepp mot PKK tycker en del kurder att PKK har någon sorts existensberättigande och rätt i sin väpnade kamp. Omvänt gäller att när PKK går till angrepp utnyttjas detta av de turknationalistiska krafterna för att piska upp stämningarna mot kurderna i allmänhet och mot det kurdiska självstyret i irakiska . bör som enskild stat och som medlem av EU aktivt arbeta för att förhindra att den turkiska staten bryter mot folkrätten, det vill säga går in i , och förhindra att den turkiska staten och PKK provocerar varandra och vrider upp våldsspiralen ytterligare. Likaså måste den turkiska regeringen ta som sin uppgift att förhindra att spänningarna mellan turkar och kurder trappas upp och inleda en dialog. Den turkiska regeringen måste medverka till en fredligare utveckling, dialog och försoning och just nu allra mest till besinning. I kan man läsa en intervju med den kvinnliga kurdiska borgmästaren i Kiziltepe vid gränsen till . Hon pekar på ett konkret steg som kan ta för att gå den kurdiska befolkningen till mötes. Gör verklighet av det förslag som finns i författningsdiskussionen, tillåt kurdiska som undervisningsspråk i skolorna. Den åtgärden är vida överlägsen F 16-planens bomber för att bekämpa och för att vrida utvecklingen från militär konfrontation till fred och försoning mellan turkar och kurder. 38 Utrikesminister (): Jag tror inte att vi, även om orden faller något olika, är så där fruktansvärt osams i den här debatten som vi kanske får det att låta som. Jag tror att vi är ense om att det handlar om och talar vi om den kurdiska frågan i stort att det här bara kan lösas genom en fortsatt reformprocess i . Då handlar det, som sades, om att göra verklighet av lagar som stiftas. Vi vet alla i riksdag att fattar vi beslut om en lag innebär det inte att vi förändrar samhället omgående. Men det är början på en förändring. Det gäller att vara vaksam. finns det kurdiska radio- och tv-stationer, tidningar och publikationer på ett sätt som var otänkbart i , och språket används allmänt och omfattande. Men det är mycket som återstår. Vi diskuterade artikel 301 som var ett exempel på detta. Det finns möjligheter inte minst inom den författningsprocess som pågår och som jag innerligt hoppas att den turkiska regeringen nu kommer att fullfölja. Väldigt viktig är den förändring i politiken som ligger i det som jag citerade av vad premiärminister sade när han åkte dit ned: Mot bakgrund av allt som har beskrivits i historien man kan ha invändningar mot detta är lösningen mer demokrati. Det är mer demokrati som är det instrument som man använder för att lösa hela den turkiska frågan, inklusive att bekämpa PKK-terrorismen. Det ledde också, som jag påpekade, till det rätt remarkabla att det var AK-partiet som fick majoritetsstöd i valet där . Det var ett mycket positivt tecken. Jag tror personligen att den upptrappning av terrorism från PKK:s sida som vi nu ser, med rätt stora attacker över gränsen från , är desperationen hos en terroriströrelse som ser att den riskerar att förlora fotfästet på grund av reformprocessen. Därmed vill den stoppa reformprocessen för att spela i händerna på ultranationalistiska auktoritära krafter som förvisso finns i det turkiska samhället. Då är vår uppgift att försöka att mildra motsättningarna. Det är ingen tvekan om att i den situation som vi är i nu finns mycket stora faror, faror för att PKK lyckas att åstadkomma storskaliga strider mellan turkar och kurder oavsett på vilken sida av gränsen som det är. Det vore en katastrof för regionen, för , för kurderna och för . Men jag tror att det i detta också finns en tydlig möjlighet att man i , i och i faktiskt ser möjligheter och att man har gemensamma intressen av en reformpolitik i utvecklingen av de ekonomiska relationerna mellan regionerna. är oerhört beroende av den ekonomiska livlina man har till , och att spoliera den vore dumt. Man ser de gemensamma intressena och agerar gemensamt. I den krissituation som råder det är ingen tvekan om det kanske man får en möjlighet att gå vidare med den historiska försoningsprocess som är så viktig. Det skulle också innebära att man i på ett rätt radikalt sätt skulle förändra inställningen till den utveckling i stort, frikopplad från terrorismen, som vi ser i norra . Historiskt sett finns det mycket som , och kan och måste göra gemensamt. 39 (): Det är klart att vi är överens om att en fortsatt reformprocess är avgörande för att kunna lösa den här frågan för den kurdiska befolkningen i , men vi ska inte glömma bort de andra delarna av . Det ser mycket illa ut i , det ser illa ut i . Det finns möjligheter i men också viktiga frågor att ta itu med där också. Det är förstås viktigt att människor kan känna att den där flaggan, den där boken eller den där tidningen inte ska behöva gömmas undan i byrålådan, utan man ska kunna ha den öppet och vara trygg i sin kultur och i sin identitet. Jag noterar att utrikesministern inte svarade på min fråga om det finns något annat land i världen där man sätter människor i fängelse för att de talar sitt modersmål. Vi kan försöka ta reda på om det finns, men jag tvivlar på att det gör det. Det är en sak som jag vill poängtera. Frågan om en militär turkisk offensiv i och har diskuterats . har återkommande levererat hot om en militär offensiv och också vid tillfällen gått in och skapat buffertzoner och på olika sätt agerat, bombat med artillerield eller annat. Varför kom inte invasionen före det turkiska valet ? Om det vore så att opinionstrycket hade varit så hårt på Recep skulle ju AKP-regeringen ha agerat redan då. Nej, det är så att den militära offensiven inte kom före det turkiska valet. Den kommer i stället före något annat, nämligen den planerade folkomröstningen om . Det innebär, tror jag, att på precis samma sätt som vi inte kan isolera ut PKK helt och hållet från den övergripande frågeställningen om behandlingen av kurderna i , kan vi inte heller isolera ut Kandilbergen, där de här baserna finns, från den övergripande frågeställningen om . Detta vill jag betona. Jag tackar för den här interpellationsdebatten. Jag hoppas att utrikesminister också i fortsättningen bidrar till att öka trycket på , så att det kan bli en fredlig utveckling med dialog och en politisk process för att lösa de här frågorna. Tack så mycket! 40 (): Jag vill tacka utrikesministern och för den här debatten. Jag hoppas att vi i alla fall är eniga om vikten av en fredlig lösning av situationen och för kurdernas fullständiga nationella rättigheter i såväl som . Tyvärr måste jag säga att utrikesministerns inlägg fortsätter att präglas av en viss enögdhet. poängterar faran för överdrivna militära attacker från PKK:s sida, men det finns också fara för militära överreaktioner från den turkiska sidan. Det måste tydligt betonas från omvärlden att det inte kan accepteras. För att lösa den här konflikten måste man gå vidare med en reformprocess, göra verklighet av de lagar som stiftas, och utnyttja författningsprocessen för att, som jag sade, ge möjlighet att tillåta kurdiska som undervisningsspråk i skolorna. Jag avslutar mitt inlägg i den här frågan, men jag följer den kurdiska frågan ständigt och kommer att återkomma till utrikesministern med interpellationer i denna fråga framöver. 41 Utrikesminister (): Jag vill bara göra några reflexioner. Jag håller med om väldigt mycket av vad han säger med ett undantag. Kirkukkopplingen tror jag inte på i detta fall. Det är en separat synnerligen svår, synnerligen viktig och synnerligen emotionellt laddad fråga, men jag tror inte riktigt på kopplingen i det här konkreta fallet. Vi ska inte glömma att det var ett betydande tryck också före det turkiska valet i den här frågan på grund av att terrorismen trappades upp. Dåden, som jag nämnde, i och avvärjdes. Och när en organisation som jag tror heter Gröna falkarna, Grå falkarna eller något i den stilen genomförde attacker på turistorter som hade tydlig PKK-koppling, då stod regeringen emot och uppmanade till återhållsamhet. Jag tror att den attityden är den som är den förhärskande i den turiska regeringen. De vill inte göra detta, för de inser att det är kontraproduktivt. Vi ska inte glömma att den turkiska militären har varit inne med 14 olika större eller mindre operationer i norra . De har baser där inne. De var inne med omfattande stridsoperationer och hjälpte den ena kurdiska gruppen gentemot den andra . Men de vet att detta inte är lösningen. Därför talar de om mer demokrati, men , när operationen mot dem trappas upp, krävs någon typ av reaktion. Vi ska mana till återhållsamhet och inte minst påminna om att ja, man har rätt att försvara sig mot terrorism, men att det i folkrätten finns en princip om proportionalitet i situationer som dessa som är mycket viktig. Vi ska förvisso fortsätta att vara starka anhängare av den demokratiska reformprocessen vad gäller medborgerliga rättigheter och öppenhet för minoriteter, både i och i , och påminna om att det är försoning i europeisk anda som är vägen framåt. det behöver jag inte påpeka för är inte bara Europeiska unionen. Det är också , där faktiskt varit grundarmedlem . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:43 om nycirkusverksamheten i 42 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta med anledning av den gemensamma skrivelse som formulerats av och Cirkus Cirkör. har också ställt frågan om jag avser att vidta åtgärder så att beslut att flytta grundutbildningen från till inte genomförs innan frågan om nycirkusutbildningens framtid i är utklarad. Inledningsvis är det glädjande att konstatera att och Cirkus Cirkör gemensamt inkommit med en skrivelse med förslag om nycirkusverksamhetens framtid. Enligt vad jag har erfarit har arbetet med skrivelsen varit konstruktivt och inneburit en större förståelse för varandras verksamheter och olika intressen. Både och Cirkus Cirkör har verksamheter av stort värde för utvecklingen av utbildningsförutsättningarna för nycirkus som konstform i . Dessutom har båda bidragit till utvecklingen i . Det är därför angeläget att skapa förutsättningar för fortsatt samförstånd mellan berörda parter. I sin gemensamma skrivelse begär och Cirkus Cirkör att regeringen ska föreslå anslag om för att möjliggöra en samlokalisering av utbildningen på grundnivå i nycirkus med övriga utbildningar och för att skapa förutsättningar för en fortsatt utveckling av nycirkusmiljön i . Begäran avser tiden från och med och omfattades av den anledningen inte av regeringens arbete med budgetpropositionen .