prot · GU0952 · 2007-01-23 00:00:00 — Forskningen vid Maxlab 4 och ESS skulle kunna komplettera varandra, och därigenom har vi förutsättningar att bilda ett stort, nytt europeiskt centrum för materialvetenskap. Det finns många argument för och emot ESS i , men för mig överväger trots allt fördelarna. ESS framstår för mig som ett viktigt steg i utvecklingen för att ersätta den kärnreaktorbaserade teknik som skrämmer mig mer. Jag tänker också på vilka framgångar som kan nås inom biokemi, biofysik, geologi, medicin, kemi och materialvetenskap, framgångar som kommer många människor till del. Jag hoppas att ministern i sitt nästa inlägg kan komma in lite närmare på själva tidtabellen. 30 (): Jag vill tacka utbildningsministern för följdsvaret, som var mycket mer innehållsrikt än det första svaret. Jag tyckte att det var intressant att du delgav oss riksdagsledamöter dina tankar och vilka kontakter du har haft. Jag vill dock påpeka att jag inte har tagit ställning till forskningen i sig. Jag kan mycket väl tänka mig att det finns väldigt bra argument för att det ska finnas en sådan här forskning. Det som jag vänder mig mot gäller just lokaliseringsfrågan och miljöfrågorna. Jag tycker att det är väldigt intressant och alltid lika konstigt att man först fattar ett beslut och därefter ser på vilka miljökonsekvenser det får. Jag tycker att det i princip är felaktigt. tittade enbart på arbetstillfällen och sådana saker i sin utredning. Jag tycker inte att det är det enda. Jag tycker att miljökonsekvenserna bör vara en naturlig del i en utredningsstudie som ligger till grund för regeringens beslut så att inte miljöargumentet kommer efteråt. har fastställt vilka mål vi ska ha när det gäller hållbar utveckling, och frågan är om detta kommer att ligga i linje med dem. Till exempel beslutade 1991 att av användningen av kvicksilver ska vara avvecklad till 2010. Hur ska detta uppfyllas med nytt kvicksilver? Vi har de nationella miljökonsekvensmålen, hänsynsregler om lokaliserings- och hushållningsprincipen, kretsloppsprincipen, produktvalsregler etcetera. Detta måste ligga till grund för regeringens beslut och inte vara något som kommer i efterhand. Det är framför allt detta som jag kritiserar. Jag vill ställa en följdfråga till utbildningsministern: Vad fick du för besked när du hade kontakt med EU och med, tror jag att du sade, brittiska myndigheter? Har de tittat vidare på saken? Har de kunnat peka i någon riktning gällande hur de ser på bland annat den ekonomiska aspekten av hela projektet? 31 (): Jag kan förstå både utbildningsministerns och regeringens tveksamhet till att fatta beslut och att det tar tid. Jag har naturligtvis full respekt för det, men jag hoppas att man kommer fram till något beslut . För mig är det viktigast att beslutet fattas. Jag ser i det svar som utbildningsministern har lämnat här att om det blir positivt menar man att och är en bra placering. Det tycker jag är den positiva delen i det svar som har kommit . När det gäller placeringen har jag inte alls samma uppfattning som , och det är kanske inte så konstigt. Jag menar att just placeringen i västra gör att man kan få fördelarna med närheten till kommunikation, till och till övriga universitet i . Det ger pluseffekter för forskningen och för hela landets forskningsdel som man behöver i ett så här stort projekt. Jag tycker också att det är fel att säga att man tar ny jord till det här. Det gör man, men ska vi vara medvetna om att redan i sina tidigare diskussioner har planerat detta som verksamhetsområde. Det är alltså bara en liten del av området som är nyplanerat för ESS. Kopplingen till biomedicin och Maxlab, som var inne på, är också positiv. Jag tycker att man naturligtvis ska ha full respekt för både PBL och , och jag har samma uppfattning som : Uppfyller vi inte miljökraven måste man säga nej av de skälen. 32 HANS (): Vi hörde att på ett väldigt fint sätt erkände sin okunskap om ESS innan han blev utbildningsminister. Då måste man ändå säga att trots att utbildningsministern verkar vara både medieintresserad och mediekunnig har han inte kunnat uppfatta den debatten. Det är någonting som åtminstone vi som företräder regionala intressen i självkritiskt borde notera, därför att det här har varit en fråga som man har haft en bred politisk enighet om nere i , med möjligtvis som ett lysande undantag och kanske också. I övrigt har alla de stora partierna i varit överens om att inom ramen för driva frågan om ESS. Då är det tråkigt att inte en ledande politiker som folkpartiledare har kunnat notera detta. Och det är ingen kritik som ska riktas mot , snarare mot företrädare för de skånska intressena och den tidigare socialdemokratiskt styrda . Förhoppningsvis blir det här bättre . Jag tror också att det är viktigt att man vet vad som efterfrågas. Det är ju en signal från gentemot de andra länderna i om att vi är intresserade av värdskapet. Det är inte samma sak som att vi vet att ESS sedan kommer att etableras i och i utan det här är en första signal om att det finns någon utöver som hitintills har deklarerat att man är intresserad av värdskapet. har visat sig vara en mycket framgångsrik alliansbyggare. Tillsammans med de övriga företrädarna för de borgerliga partierna har han byggt en slagkraftig allians som lett till valseger och regeringsskifte. Till det är han och att gratulera. Jag hoppas att han blir en lika framgångsrik alliansbyggare i sina kontakter med andra länder. En etablering av ESS kan inte ske med mindre än att vi lyckas bygga allianser med andra länder, med och med . Därför skulle jag också vilja ansluta till dem som ställer en fråga till : Vad har de här samtalen gett? Jag hoppas att det svaret innebär att det har byggts framgångsrika allianser till fördel för ESS, och . 33 (): Det är svårt för ett litet land att bedriva världsledande forskning inom särskilt många områden. Visserligen har vi historiskt haft många utbildningsministrar som har sagt att ska vara en världsledande forskningsnation. I sanning ska vi väl vara glada om vi kan vara med bland de bästa, men det är sällan vi kan vara världsledande. Därför är möjligheten att bli värd för hela området materialforskning i modern kvalificerad mening, som kommer att bedrivas i , naturligtvis en enorm möjlighet för och för svensk forskning, både forskningen inom det specifika området och naturligtvis också alla kringvetenskaper som kommer att utnyttja den här anläggningen. Det är klart att vi i till övervägande del är väldigt positiva till det här. Det är 5 000 gästforskare , och det påverkar naturligtvis arbetstillfällena också. Men det handlar inte i första hand om utan det handlar om svensk forskning. Det är därför alla forskare jag har mött över hela landet är väldigt positiva till att vi får den här anläggningen till . Det kommer att bli en tävlan. Det kommer att bli konkurrens. , sägs det, ligger väldigt nära att göra en avsiktsförklaring. Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen arbetar aktivt med den här frågan. Och jag tycker också att det är väldigt bra att vi har fått besked om att utbildningsministern snart kommer att lämna ett besked om detta. Jag har själv ställt interpellationer till tidigare utbildningsministrar om de här frågorna och det har inte hänt någonting, som har synts utåt i alla fall, sedan lade fram sin utredning . Även om jag naturligtvis på, som jag tycker, mycket goda grunder hoppas på att det blir ett positivt besked är det i alla fall ett väldigt bra besked att regeringen kommer att ta tag i frågan . Det är så i att resurserna till forskning har halkat efter under . Det är mycket kvar för att återupprätta de resurser som svensk forskning rätteligen ska ha. Men med den nya forskningspolitiken tar vi ett första steg . Så man kan ändå säga att svensk forskning vädrar morgonluft. Man skulle vädra ännu mer morgonluft om anläggningen ESS kom till och till . Avslutningsvis är naturligtvis miljöprövning viktig. Jag vet att mina kolleger både inom och inom alla andra partier kommer att göra den sedvanliga miljöprövningen när det finns ett förslag och man ska ta ställning till bygglov i . Det är ett myndighetsutövande som man sköter. Jag kan inte riktigt förstå invändningen att man borde göra det innan man har ett färdigt förslag. handlar det om att vi hoppas att regeringen gör en avsiktsförklaring och att man påbörjar förhandlingar. Det finns ju inget färdigt bygge som vi kan miljöpröva. Men det ska naturligtvis göras. Det finns ingenting som talar för att själva arbetet och kretsloppet är miljöfarligt. Det är ju ett slutet system, och det är inte säkert att det blir kvicksilver. Men även om det blir kvicksilver kommer det aldrig att lämna anläggningen under dess livstid. Däremot kan du ha andra synpunkter naturligtvis, att anläggningen bör ligga åt det ena eller andra hållet. Det ska naturligtvis prövas som allting annat. Men, , det kan man inte göra förrän man har ett förslag. Dessutom sade att det här är intressant forskning. Den är viktig. Då måste den ligga någonstans. När det inte finns några starka miljöskäl emot den tycker jag att det är ett ganska dåligt argument. Vi ser fram emot att regeringen arbetar med detta, som vi hört utbildningsministern nämna här, och jag tänker för min del tillsammans med många andra från och alla forskningsintresserade följa den här frågan. 34 Utbildningsminister (): Det här är ett spännande projekt. Men det har också förekommit ett och annat stort projekt i som inte har blivit så lyckat, 80 och sådant. När man är beslutsfattare måste man ju fundera på hur hållfasta de kalkyler är som presenteras. Flera av dem kommer från personer som har bundit sig väldigt hårt i detta projekt och är väldigt engagerade. Det talas om avskrivningstider. Men det bygger på att anläggningen under hela denna avskrivningstid utnyttjas så mycket som förespråkarna tror. Tänk om det uppkommer andra metoder för att bedriva den här forskningen som är billigare eller bättre och som gör att anläggningen inte alls har den beläggning som kalkylerna bygger på. Då står vi där med betalningsansvaret. Men de andra som har ställt i utsikt att de nog skulle kunna bidra kanske inte är lika entusiastiska längre. Vad gäller lokaliseringen vill jag säga att där förstås finns alternativ. Om tycker att vi ska ha den här anläggningen men inte vill ha den på i kan du kanske engagera dig för ett alternativ i närheten av . Det är väl det sannolika alternativet, för det här bör ligga vid en stor internationell flygplats. Det finns de med anknytning till som tycker att en lokalisering någonstans mellan och också vore mycket intressant. Jag tycker väl att placeringen i egentligen är en annan fråga än om ska ha denna anläggning över huvud taget. Jag uppskattar engagemanget från och . Men när vi sätter ned foten kommer nog placeringen i i det här skedet inte att vara någon avgörande faktor. Om man jämför med anläggningen utanför , som driver, är det en anläggning som är väldigt grundforskningsinriktad. De grunnar på vad som egentligen hände vid Big Bang och sådana saker. Det är ju jätteintressant, men det ger inte direkt nya exportprodukter. Den här anläggningen skulle, vad jag förstår, både kunna användas till intressant grundforskning och rätt mycket också till tillämpad forskning. Så sent som talade jag med näringsminister om saken. Jag är angelägen om att också , som ju har mer ansvar för den tillämpade forskningen, den industrinära forskningen, är djupt indragna i processen. Jag har också haft det uppe med alla partiledarna i alliansen och informerat dem. Jag kan säga att de internationella kontakterna har varit mycket positiva. Britterna och danskarna ser positivt på att detta kommer till stånd. De tycker att är en naturlig lokalisering. Från EU:s sida är det känsligt. Det finns andra EU-länder, i första hand som har nämnts här, som också är intresserade. Signalen därifrån är att om det kommer en avsiktsförklaring från så kommer den att behandlas med stort intresse i . Det är en mycket svår fråga. Vi jobbar intensivt med den. Jag håller helt med dem som säger att ett beslut bör komma so oder so mycket snabbt. Jag räknar med att inom någon månad sätta ned foten för regeringens del. 35 (): Jag tackar för beskedet. Att det sker inom någon månad tycker jag låter positivt. Vi måste se till att vi inte blir förbisprungna. I har man redan en sådan spallationsanläggning, och i kommer det en . Det innebär att dessa länder kan ta över mycket av den ledande roll som har inom just neutron- och materialforskning. behöver en sådan anläggning för att vi ska kunna fortsätta det viktiga forskningsarbetet inom just dessa områden. Det skulle kunna bli en byggstart . skulle anläggningen kunna tas i drift. Oavsett om ESS byggs i eller i något annat europeiskt land ska vi ändå vara med och finansiera själva bygget. Det är självklart. Med de orden vill jag tacka för debatten och önska lycka till i beslutsprocessen. Låt nu inte locktonerna från och få ministern att ändra sig, utan håll på ! Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:179 om kvalitet i högre utbildning 36 Utbildningsminister (): har frågat mig dels om jag avser att föreslå ett nytt resurstilldelningssystem, dels vad jag anser om att studenter arbetar vid sidan av studierna. och högskolor ska erbjuda internationellt framstående utbildning med hög kvalitet. Ett centralt instrument för att nå detta mål är bland annat tilldelningen av resurser. Det finns en risk att dagens resurstilldelningssystem uppmuntrar till en betoning av kvantitet framför kvalitet. har i utvärderingar av ämnen och program i flera fall skrivit om brister i kvaliteten på grund av bland annat resurstilldelningssystemet, särskilt när det gäller humaniora och samhällsvetenskap. Därför inriktar regeringen, till skillnad från den förra regeringen, sina satsningar på kvalitetsförstärkningar i stället för på en ökning av antalet studenter. Ett första steg togs i budgetpropositionen respektive i högskolornas regleringsbrev genom att sammanlagt fördes över från tidigare planerade satsningar på flera platser till en kvalitetssatsning för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Min uppfattning är att ett nytt resurstilldelningssystem bör vara konstruerat på ett sådant sätt att kvaliteten i utbildningen främjas. Redan den föregående regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över resurstilldelningen till grundutbildningen. har i tilläggsdirektiv fått ett vidgat uppdrag att föreslå ett reformerat resurstilldelningssystem även för forskning och utbildning på forskarnivå. Utredaren ska rapportera sitt uppdrag . Jag ser fram mot att ta del av utredningen och hoppas att den kan ge underlag för en förändring av hela den nuvarande strukturen för fördelning av resurser till universitet och högskolor i syfte att skapa större långsiktighet för lärosätena och på ett tydligare sätt koppla ihop resurser och kvalitet. När det gäller studiefinansieringssystemet är studiemedlen avsedda att i princip täcka rimliga kostnader för uppehälle och bostad samt andra nödvändiga utgifter såsom läromedel. Eftersom studiemedel endast lämnas under studietid finns möjligheter att till exempel under ferier arbeta och tjäna pengar. Att det finns goda ekonomiska och studiesociala förutsättningar är nödvändigt för att en student ska kunna bedriva sina studier framgångsrikt. Regeringen har aviserat sin avsikt att se över de studiesociala förutsättningarna för studenter. Hur detta ska ske bereds i . 37 (): Jag vill inledningsvis tacka för hans svar. Vi kan båda vara överens om att det är viktigt att och högskolor ska erbjuda internationellt framstående utbildning med hög kvalitet. En stor ideologisk skillnad mellan oss är att vi socialdemokrater vill erbjuda fler människor möjligheten att läsa vidare. Men det visar sig också att vi inte riktigt är överens om frågan om kvalitet i högre utbildning. Det är vad vi ska diskutera . Det är bra att den kvalitetssatsning som vi socialdemokrater har gjort ligger kvar och också att den fokuseras till de ämnen som behöver det mest. Under valrörelsen lovade alliansen att de pengar som vi socialdemokrater satsade på nya platser skulle ni lägga på kvalitet. Det är något som inte syns i den budgetproposition som ni har lagt fram. Frågan om kvalitet i högre utbildning handlar inte bara om resurser. Det handlar också om hur de fördelas och vilka möjligheter som studenterna har att lägga ned tid på sin utbildning. Jag tänkte börja med att diskutera den aktuella frågan om studenternas ekonomiska förutsättningar för att kunna klara sina studier och lägga ned mer tid på dem. Under frågestunden här i kammaren fick jag möjlighet att ställa en fråga till finansminister . I valrörelsen lovade nämligen alliansen att höja studiemedlet för landets studenter. Beloppet varierade, men budskapet var tydligt: studiemedlet skulle höjas. gav mig följande svar: Det är nyttigt för studenter att pröva olika yrken. Det är nyttigt för sammanhållningen i vår samhällsstruktur att även studenter försörjer sig själva . Det finns säkert undantag från det, men i grund och botten måste vårt samhälle bygga på att människor arbetar, även studenter som läser på högskola. Även , statsminister, svarade på frågan om studiemedelshöjning i söndagens Agenda i tv på liknande sätt: Det blir ingen höjning. I stället ska studenterna studera och ha ett jobb vid sidan av. Studenterna behöver helt enkelt lägga ned mer kraft och tid för att få ett extraarbete, enligt statsministern. Studier är eller ska vara en heltidssysselsättning. Många har det väldigt svårt att få det att gå ihop ekonomiskt. Många klarar inte av att leva på sitt studiemedel. Det är glädjande att det finns en mångfald inom högskolan där var femte student har en arbetarbakgrund, en tredjedel av studenterna är och en fjärdedel av studenterna har barn. Det gör också att alla inte har möjlighet att arbeta vid sidan av. Enligt studentbarometern , där drygt 9 000 studenter svarade, visade det sig att jobbar hälften extra. En fjärdedel av dessa anser att extrajobbet går ut över studierna. Detta påverkar i sin tur kvaliteten på utbildningen, eftersom studenterna måste lägga ned alltför mycket tid på extrajobb för att få till hyran i stället för sin utbildning. Det är extrajobb som väldigt sällan har något att göra med den utbildning man läser. Det är ofta arbete inom , som kassabiträde eller liknande. SFS, , och rektorer ger samma bild. Bättre ekonomi för studenterna leder till bättre kvalitet i utbildningen. Om utbildningsministern menar allvar med att höja kvaliteten i högre utbildning måste också studiemedlet höjas så att alla studenter får en möjlighet att också studera heltid. I svaret skriver utbildningsministern att de studiesociala förutsättningarna för studenterna ska ses över, något som bereds i . har utbildningsministern aviserat att det kommer en studiemedelshöjning . Men det verkar som att utbildningsministern har fått ge vika för finansministerns och statsministerns åsikter. Håller utbildningsministern med om att högskolestudier ska vara en heltidssysselsättning för att man ska få bra studieresultat och en hög kvalitet i högre utbildning? Hur kommer i så fall utbildningsministern att arbeta för att detta ska bli verklighet? 38 Utbildningsminister (): Det sker en satsning på kvalitet i högskolan. I budgetarbetet åstadkoms det beloppet genom att en planerad platsexpansion ställdes in. Jag anser att vi har fullföljt det vi sade före valet. Det är naturligtvis inte en princip för evigheten att andelen svenskar som läser i högre utbildning nu är optimal. Jag kan i ett längre perspektiv mycket väl tänka mig att det uppstår behov av en större andel högskoleutbildade. Men jag uppfattar att det finns ett mycket starkt stöd för att det som mest behövs i högskolan just nu är högre kvalitet i stället för fler studenter. För överskådlig tid har vi gjort det vägvalet. När det gäller att studera och arbeta är det min uppfattning att varje student måste få träffa det valet själv, men när vi bestämmer studiemedlens storlek måste naturligtvis utgångspunkten vara att man ska kunna leva på studiemedlen. Man ska kunna ägna sig åt heltidsstudier och få det finansierat med hjälp av studiemedlen. När vi arbetade med alliansens valmanifest var allianspartierna överens om att det är möjligt att höja studiemedlen ytterligare . De höjdes en gång. Vi räknar med att kunna göra ytterligare en höjning. Vår statsminister hade väldigt stor tur under sin studietid. Han fick ett arbete som innebar att han satt i en reception där egentligen ingen passerade. Han hade alltså mycket goda möjligheter att plugga på arbetstid. Det har lett honom till att argumentera för att det bör vara möjligt att kombinera studier och arbete på ett framgångsrikt sätt. Alla har inte riktigt lika stor tur. Det finns också möjligen ännu mer krävande studier än de som vår statsminister bedrev. Jag tror också att vår statsminister håller med mig om att studiemedlen bör vara av sådan storlek att de medger heltidsstudier utan extraarbete. Det är inte så att vi planerar att sänka studiemedlen för att på det sättet driva ut människor i arbete. Jag kan dock slutligen hålla med om att det kan finnas argument för att kombinera studier och arbete, men min uppfattning är att varje student bör fatta det beslutet själv. 39 (): Det är väldigt intressant att utbildningsminister och jag är mer överens i vissa frågor än utbildningsministern och statsministern. Det är alldeles självklart att om landets studenter inte har möjlighet att lägga ned tillräckligt med tid på sina studier försämras också studieresultaten och kvaliteten inom högre utbildning urholkas. Vi får väl hoppas att och lyssnar även på denna debatt och att det kanske blir en ändring i regeringens politik i denna fråga. Som jag tidigare sade är det inte bara pengarna till studenterna som är viktiga för kvaliteten, utan också det system som bestämmer hur resurserna till och högskolor fördelas. Det har fått det sexiga namnet resurstilldelningssystemet, och det ska jag inte anklaga utbildningsministern för. Men det var den borgerliga regeringen som beslutade om systemet. premierar det kvantitet i stället för kvalitet, precis som utbildningsministern säger i sitt svar. Resurstilldelningssystemet utgår från antalet studenter som läser på högskolan och om de klarar sina poäng. Detta har tyvärr lett till en negativ konkurrenssituation, där lärosäten tävlar mot varandra för att på så vis locka studenter till just sitt lärosäte. tenderar lärare att sänka kraven på studenterna för att fler ska klara sig igenom och för att lärosätena ska få sina pengar. Detta är inget som man kan lasta lärare eller lärosäten för, utan det är ett systemfel. Vi är alla överens om att det måste förändras. Under förra mandatperioden tillsattes en utredning i denna fråga; den gjordes av och gick ut på remiss. gick remisstiden ut. Vi anser att det är viktigt att regeringen föreslår ett nytt system, uppbyggt för att främja kvalitet inom högre utbildning och för att skapa en större långsiktighet hos lärosätena. Det är därför tråkigt att höra i utbildningsministerns svar att regeringen inväntar hur utredningen om resurstilldelningen ska se ut för forskningen och för utbildning på forskarnivå. Denna del är naturligtvis också viktig, men de här två systemen är väldigt olika, och vi behöver inte vänta in den delen för att kunna föreslå ett nytt system för grundutbildningen. Jag tror att vi kan vara rörande överens om att denna förändring måste ske och också med vilken inriktning det nya systemet ska vara uppbyggt. Detta måste komma . Det har gjorts en utredning i frågan den har varit ute på remiss och måste regeringen lägga fram ett förslag till . Många av de problem som finns på lärosätena med kvalitet i högre utbildning har med detta system att göra. Anser inte utbildningsministern att det var en så viktig förändring och så viktig fråga att han tycker att vi kan vänta ytterligare innan detta system förändras? 40 Utbildningsminister ():