prot · GU09115 · 2007-05-29 00:00:00 — Till att börja med vill jag säga att mitt intryck är att det faktiskt finns ett problem. Det är också riktigt att en framställning om lagändring kom in från för nästan exakt . Som säkert inser överblickar jag vad som hänt i departementet bara när det gäller en mindre del av , men jag har förstått att man avvaktade att en annan fråga som togs upp i samma framställning skulle lösas genom domstolsavgöranden i mål som var under prövning. Det gällde möjligheten att rätta uppgifter om juridiska personer. Vad det nu handlar om är möjligheten till rättelse av uppgifter i databasen som inte i strikt mening är felaktiga, men som på grund av de bakomliggande omständigheterna kan anses som missvisande. Som är inne på finns det en konflikt mellan olika intressen och regelverk i den här frågan. Databasen i fråga utgör kronofogdemyndighetens diarium. Man måste därför alltid i efterhand kunna se vad som faktiskt har ägt rum, även när det är något som egentligen inte borde ha ägt rum. ska ingen behöva på felaktiga grunder figurera med uppgifter som leder till negativa konsekvenser. Ett annat viktigt intresse är att kreditupplysningsverksamheten fungerar på ett bra sätt. När man söker efter en lösning måste allt detta beaktas. Jag har sagt att konsekvenserna av att felaktigt hamna i kronofogdemyndighetens register i hög grad har att göra med kreditupplysningsverksamhet, men jag tror inte vi kan nöja oss med det konstaterandet. Vi måste också undersöka om något kan och bör göras för att förbättra det regelverk som styr kronofogdemyndighetens databaser. Frågan bereds nu inom med sikte på att kunna ta ställning i frågan om eventuella lagstiftningsåtgärder. 74 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det var ett ovanligt bra interpellationssvar, vill jag säga. Jag börjar med ett litet referat. Det är bra att finansministern erkänner att problemet som och jag har tagit upp finns. Implikationen av att en minister i kammare säger att det finns ett problem är att han eller hon då också är försvuren till att försöka få fram en lösning. Summan av kardemumman i interpellationssvaret är att fogdens fel ska försvinna och att något slags lex införs. Det tackar jag för. Det hedrar också att han tar frågan seriöst och att han också tar upp begäran om en lagändring. Att brevet har kunnat ligga utan att det egentligen har gjorts något åt det är en mycket allvarlig punkt, även om ett annat rättsfall har varit på gång. Det är tusentals människor som har drabbats i mellantiden. Det är inte fel utan hans företrädares. Jag är mycket förvånad över att både och har haft en så dåligt utvecklad känsla och så lite intresse för att rätta till dessa enskilda människors situation. skriver att ingen på felaktiga grunder ska behöva figurera med uppgifter om den egna personen eller företaget som leder till negativa konsekvenser. vill inte heller nöja sig med konstaterandet om kreditupplysningsföretagens felsteg. Sedan kommer slutklämmen, nämligen att frågan nu bereds inom med sikte på att ta ställning i frågan om eventuella lagstiftningsåtgärder. Jag upprepar detta, jag refererar detta och jag gnuggar in dessa formuleringar, fru talman, därför att nu när säger detta i riksdags kammare är han fastnaglad vid detta. Det finns ingen återvändo till status quo eller passivitet i denna sak. Det är mycket bra. Men det är mycket viktigt att notera att nu i konstitutionell mening är starkt bunden till en förändring. Någon frisedel kan jag naturligtvis inte skriva ut förrän den dagen propositionen kommer till och kanske till och med blir antagen och en lagändring genomförs. Avslutningsvis ställer jag följande frågor till : Begreppet nära framtid som står i avslutningen, vad är det? Är det eller ? Vad är beredningsläget? Är detta en svår juridisk nöt att knäcka? Mitt intryck när jag först tittade på detta var att det är det. Sedan har jag blivit mindre och mindre övertygad om det. Det är viktigt för hur det tar innan människor befrias från dessa problem. Ännu en fråga gäller alla de som sitter fast i denna sits. Kan man på något sätt, genom ett förenklat förfarande, lösa upp alla de rättstvister som belastar inte bara enskilda personer och företag utan även domstolsväsendet? Kort sagt, när kommer förslag om detta presenteras? 75 Finansminister (): Jag skulle med stor glädje se att vi fick en lex på denna punkt. Det är naturligtvis så att hederliga människor som har betalat sina räkningar inte ska drabbas. I artiklarna som har varit har vi sett det ena mer orimliga exemplet efter det andra. Det har rört sig om någon som har fått sin fordonsskatt från en statlig myndighet felsänd eftersom adressen var så lång att räkningen inte nådde fram. När det då blivit en försening har man fått en anmälan till kronofogdemyndigheten att det ska ske en indrivning, när det hela handlar om ett enkelt administrativt misstag som aldrig borde ha drabbat den enskilda personen som har försökt göra rätt för sig. Det handlar om mackägare som har hamnat i den sitsen att leverantörer kräver betalning i förskott eftersom de trots att de har fullgjort allting har hamnat i dessa register. vet vi att registren är kronofogdemyndighetens diarium, och öppenhetsprincipen är något som vi ska vårda i . Det gäller att hitta en lösning där man kan klargöra att hederliga människor inte ska ha betalningsanmärkningar när de inte har gjort några misstag. ska det sägas att det är väldigt många hederliga människor som får betalningsanmärkningar också. Jag ska inte formulera mig så, för det kan ge intryck av att den som har gjort ett misstag med en räkning inte är hederlig. Men människor som har fullgjort sina förpliktelser ska definitivt inte drabbas av den typen av problem. Vår bedömning är att det här problemet kan lösas, att de svårigheter man har diskuterat inte är oöverstigliga. Man kan inte gå in i efterhand och ändra i ett diarium. Det är ju, som jag konstaterar i svaret, så att har det varit fel ska det återspeglas. Man måste hitta andra lösningar. Vår bedömning är att det bör vara möjligt att hitta sådana lösningar och att vi ska ha kunnat lösa den här frågan. Den exakta lösningen vill jag dock återkomma med. Jag vill vara försiktig. Jag har inte varit finansminister men en sak har jag lärt mig. Det är att man aldrig har sett att något är klart förrän man är framme vid propositionen. Beredningar kan stöta på problem i ett sent skede. En nära framtid är så snabbt vi kan komma framåt, och vi skulle inte formulera oss på det sättet om vi inte hade en klar bild av att det finns en tänkbar lösning. Det krävs ett visst ytterligare beredningsarbete men det finns ändå en tänkbar lösning på svårigheterna. Jag måste säga att jag uppskattar och välkomnar att har lyft fram den här frågan, och skulle vi få en lex som ett resultat av detta tror jag att det är många svenskar som skulle vara tacksamma för det. 76 (): Jag är väldigt glad över att finansministern säger att det bör vara möjligt att lösa enligt hans bedömning och att han har en någorlunda klar bild av en tänkbar lösning. Jag har förståelse för att han inte vill ge ett definitivt svar förrän han faktiskt har den här lösningen på pränt, juridiskt granskad från alla upptänkliga vinklar. Jag vill bara säga att det ju egentligen är två problem som finns. Det första felet är att människor över huvud taget hamnar där. Fel begås som det här med adressen på kuvertet. Det andra felet är att människor som råkar ut för ett fel, och det kommer att ske , på något sätt måste kunna få det tillrättat. Det är alltså både det första ledet, att inte hamna där, och att det, om olyckan är framme och man hamnar där, ska vara någorlunda enkelt att få rättelse utan att behöva gå via domstol och mycket komplicerade förfaranden och kanske ändå misslyckas, som ju situationen är . Det är väl väldigt trevligt om det införs en lex , inte bara för namnet på denna lag utan framför allt för att det är tusentals människor som har råkat ut för detta. Jag är väldigt glad att har tagit tag i detta på ett seriöst sätt, för det är flera finansministrar som har låtit denna tingens ordning fortgå år trots att man rimligtvis måste ha varit ha varit medveten om den. Så jag ber att få tacka för svaret. Jag tror att det var det bästa interpellationssvar jag har fått . 77 Finansminister (): Jag vill tack för en mycket intressant och viktig frågeställning som vi i alla samhällen kommer att hamna i: att starka stater klämmer åt enskilda medborgare. Vi har ett gemensamt ansvar som parlamentariker och statsråd att se till att när det sker i ska vi göra vårt yttersta för att de hårda krafter som staten ska ha, och har, inte på ett oförskyllt sätt drabbar människor som försökt göra rätt för sig och som har följt de lagar och regler vi har. Vi ska försöka hitta en form för att göra det. Om det sedan blir en lex måste jag säga att jag tycker att har bidragit till något viktigt i , nämligen att vi på den här punkten har fått ett väsentligt bättre system. Så tack så mycket för interpellationen och den här debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:537 om ett mångkulturellt samhälle i balans 78 Kulturminister (): har ställt ett antal frågor till mig. För det första frågar hon vad jag är beredd att göra för att skapa ett mer adekvat ekonomiskt utrymme för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur, för det andra vad jag tänker föreslå med anledning av erfarenheterna från mångkulturåret, för det tredje om jag är beredd att avsätta medel för ett samisk-tornedalskt filmcenter och för det fjärde om jag är beredd att verka för att ska kunna delta i det norska projektet för ett internationellt samiskt filmcenter. Jag håller med om att det är nödvändigt att hitta en politik för balans i vårt mångkulturella samhälle och att interkulturellt utbyte är en fantastisk tillgång. Det måste få kosta en del pengar, säger . Även där håller jag med. Just därför har regeringen i årets vårproposition slagit fast att ska användas för att stärka den etniska och kulturella mångfalden i samhället. Det är en rejäl och långsiktig förstärkning. Som en jämförelse kan nämnas att det är mer än så mycket pengar som den tidigare regeringen, med parti som samarbetsparti, anslog för den ettåriga satsningen på mångkulturåret. Naturligtvis har mångkulturåret ändå givit en hel del bra och nödvändiga erfarenheter som vi kommer att ta till oss i det fortsatta arbetet för ökad mångfald. Regeringens samordnare för mångkulturåret, , lämnar sitt slutbetänkande till regeringen . I detta kommer att finnas dels beskrivningar av vilka erfarenheter som gjorts men också och viktigast förslag om hur det fortsatta arbetet med att främja mångfald bäst ska bedrivas framöver. Regeringen vill dock , som uttrycks i vårpropositionen, peka på långsiktiga och strategiska stöd för att ställa internationella utbyten och interkulturell dialog i gemensamt centrum. Huvudsakligen vill regeringen föreslå insatser som innebär internationella samarbeten där intresseområden, kontaktnät och kompetenser som finns i landet genom olika minoritets- och immigrantgrupper är det basala. Det gemensamma målet ska vara att fördjupa den interkulturella dialogen och kompetensen i kulturvärlden. Regeringen fördelar för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Av dessa fördelas till riksorganisationer som representerar de nationella minoriteterna och till kommunerna inom de språkliga förvaltningsområdena för samiska respektive finska och meänkieli. Genom fördelas för att främja minoriteters språk och kultur. fördelas också till samisk kultur via kulturråd. Dessutom får Samernas utbildningscentrum till bland annat språk- och slöjdutbildning. Därtill har regeringen tillsatt en särskild delegation för romska frågor, som ska vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romernas situation i . har även nya medel tillförts och folkminnen, som bland annat har fått i uppdrag att främja och utveckla vården av de nationella minoritetsspråken. I uppgiften att stärka den kulturella mångfalden och i satsningar på interkulturellt utbyte ingår enligt min mening även de nationella minoritetsgrupperna som en naturlig del. Jag förutsätter förstås också att alla självfallet även alla minoritetsgrupper dessutom ges möjligheter att kunna ansöka om övriga bidrag som finns hos . För filmpolitiken och gäller det övergripande målet att ett mångfaldsperspektiv ska integreras i verksamheten och att man ska öka det internationella och interkulturella utbytet och samarbetet. I det svenska filmproduktionsstödet finns inga särskilda språkkriterier. Stödet är därmed öppet för film på andra språk än svenska, även de nationella minoritetsspråken. På regional nivå har Filmpool Nord medfinansierat flera filmer där det talas nationella minoritetsspråk eller som handlar om språkminoriteters villkor. Det svenska produktionssamarbetet med och andra nordiska länder är generellt sett omfattande på såväl nationell som regional nivå. Inte minst inom samiskspråkig filmproduktion förekommer bland annat norsk-svenskt samarbete. Jag är övertygad om att det ska kunna fortsätta att utvecklas även . Vissa frågor som rör efterlevnaden av minoritetskonventionerna har utretts och bereds just nu inom . Att ytterligare stärka det ekonomiska utrymmet inom kulturbudgeten för de nationella minoriteterna är dock inte aktuellt just . 79 (): Jag börjar med att tacka för ett svar som utmynnar i att kulturministern inte anser att det är aktuellt att inom kulturbudgeten stärka det ekonomiska utrymmet för de nationella minoriteterna. Det säger kulturministern som hon skryter med att alliansregeringen har slagit fast att ska användas för att stärka den etniska och kulturella mångfalden i samhället. Är det en korrekt tolkning av kulturministerns svar att 10 miljoner ska användas till enbart etnisk och kulturell mångfald där de nationella minoriteterna inte får några öronmärkta pengar? fattade ett historiskt beslut om åtgärder för att skulle kunna ratificera ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk. erkände därmed fem nationella minoriteter samer, tornedalingar, romer, sverigefinnar och judar. Fem nationella minoritetsspråk erkändes: samiska, meänkieli, chib, finska och jiddisch. Propositionens namn är Steg mot en samlad minoritetspolitik. Det handlade om just det. De första stegen togs mot en samlad nationell minoritetspolitik. gjorde en uppföljning av beslut Nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det är en intressant uppföljning som jag tittar i då och då. I uppföljningen finns en rapport som lyfter fram behovet av en ekonomisk analys som tar hänsyn till vilka kostnader som uppstår om minoritetspolitikens språkliga och kulturella mål ska kunna uppfyllas. Det saknas fortfarande en sådan beräkning. Delar kulturministern min uppfattning att det borde göras en sådan ekonomisk analys? I svaret säger kulturministern att alliansregeringen fördelar sammanlagt drygt 40 miljoner till de nationella minoriteterna. Märk väl att alla dessa miljoner har kommit till under den socialdemokratiska regeringen. Det mesta kom till under de år då samarbetade med oss och . Det har gått där nivån har legat stilla. Vi har skrivit på stiliga konventioner och lovat värna de nationella minoriteterna, deras språk och kultur. Även om en ekonomisk analys ännu inte är gjord av någon regering menar vi i att det behövs mer resurser. För drygt sedan, , var det världsdagen för kulturell mångfald, dialog och utveckling en bra dag att ägna några tankar åt ett mångkulturellt i balans. Vi kan jämföra den svenska kulturpolitiken med den norska, som kulturministern annars gärna hänvisar till. presenterade det norska en ny filmutredning. Där finns ett avsnitt om samisk film som säger att den norska filmpolitiken ska bidra till att bevara och vidareutveckla samisk film. Insatser för barn och unga ska vara en integrerad del av den samiska filmen. Man vill inrätta ett internationellt samiskt filmcentrum. Delar kulturministern min uppfattning att borde stödja initiativ med ett internationellt samiskt filmcentrum? I har man redan ett nordnorskt filmcentrum. Där ska man producera samisk film och man ska fungera på ett sådant sätt att man kan tillvarata den kvänska minoritetens behov. Kväner är motsvarigheten till svenska tornedalingar. 80 Kulturminister (): De 10 miljoner som aviserades i vårpropositionen blir naturligtvis en förstärkning som också kommer att gälla de grupper som tar upp, det vill säga minoriteterna i . Någon öronmärkning är däremot inte aktuell. Man kan tala om att det är mycket pengar, eller lite pengar beroende på hur man vill se det. Jag har inte som kulturminister stött på några som tycker att de får för mycket pengar. Det finns stora önskemål. Det finns också behov på i stort sett alla områden. Det här är ett viktigt område. Det är därför vi gör den här förstärkningen. Det är vad det handlar om. Det gäller naturligtvis också minoritetsgrupperna. Den utvärdering som talade om som man har studerat också inom finns på . Hela frågan bereds. I den ursprungliga interpellationen fanns också de slutsatser som vi drar av mångkulturåret. Det ligger i detta och i den rapport som kommer att lämnas till departementet från och hennes medarbetare. Internationellt samiskt filmcentrum tar också upp. Det är ett internationellt centrum och kontakterna har funnits länge inom den samiska världen och mellan de nordiska länderna. Jag utgår därför ifrån att det är något som kommer alla till del. Det är inte något som enbart gäller . Vi vet ju alla att den norska ekonomin ser lite annorlunda ut än den svenska. De har ju en hel del oljepengar att glädjas åt. I den svenska filmpolitiken avslår man egentligen inga ansökningar som gäller stöd till filmer som handlar om exempelvis minoritetsspråken. Det är snarare så att det kommer väldigt få ansökningar. Det är där problemet ligger. 81 (): Här i satsar inte regeringen några pengar på filmer på nationella minoritetsspråk. fick, när filmpropositionen Film i fokus behandlades av ett uppdrag att i nära samarbete med berörda organisationer se över hur produktion av dessa filmer bäst kan stärkas. skulle redovisa resultatet 2006. äskade särskilda medel för att i samspel med berörda organisationer och huvudmän initiera och utveckla åtaganden visavi samisk och tornedalsspråkig filmkultur. Som grund för äskandet låg filmutredningen som , och hade presenterat Film i Sameland och . Utredningens målsättning var att med hjälp av audiovisuella medier som medel stärka dessa nationella minoritetskulturer. Resurscentret ska främja filmkulturell verksamhet i syfte att stärka och utveckla samiskan och tornedalsfinskan språkligt och kulturellt. FIST ska verka för att stärka yttrandefriheten genom att stimulera eget skapande i rörlig bild. Verksamheten ska i sin helhet prioritera barn och ungdomar som målgrupp. Det måste låta som ljuv musik i kulturministern öron med tanke på att hon har aviserat medel till barnkulturen . Vi har i budgetmotion räknat med en kostnad på initialt 3 miljoner. Den nämnda utredningen förutsätter att berörda landsting och kommuner är med och finansierar. Delar kulturministern min uppfattning att satsningar på barnkultur måste gälla även barnen i de nationella minoriteterna? Det kanske låter som om bara vurmar för de nationella minoriteterna, men så är inte fallet. Jag tycker att det är bra att kulturministern anser att mångkulturåret har gett en hel del bra och nödvändiga erfarenheter. Vi ser med stort intresse fram emot slutbetänkande som hon lämnar till regeringen . Vi har föreslagit, med inspiration från till exempel , att man ska se om det inte går att tillämpa ett system där anslagen till de statliga och statsunderstödda scenkonstinstitutionerna villkoras mot att man sätter upp mångfaldsplaner som sedan noggrant följs upp, där avsteg som gjorts från planen måste motiveras noga och nytt tidsbestämt mål sättas. Jag tycker att kulturministerns sätt att beskriva interkulturen är ett steg i rätt riktning. Vi har länge talat om mångkultur, men definitionen av vad mångkultur är varierar starkt. Det huvudsakliga problemet med begreppet är dock att det sällan inbegriper landets majoritetsbefolkning, endast minoriteterna. Det handlar om så kallad etnicitet, och en etnisk grupp definieras oftast i förhållande till majoritetsbefolkningen. Med etniska grupper menas då sådana med en annan bakgrund än inhemsk. De nationella minoriteterna får ett slags mellanställning. De är både samer, tornedalingar, , romer eller judar, och svenskar, eftersom de funnits landet i flera generationer, eller mycket längre än vad som gäller för många som är vana att betrakta sig som svenskar. Mångkultur handlar om att olika kulturer samsas, mestadels bredvid varandra. Och interkultur betecknar en process i vilken majoritetskultur och minoritetskulturer samverkar. Här finns bra saker som man skulle kunna satsa på. Och vi tycker att världskultur, dans och musik, är just en sådan form där många olika kulturer möts. 82 Kulturminister (): Givetvis, , ingår de etniska nationella minoriteterna i satsningen på barnkultur. Självfallet är det så. gjorde en jämförelse med . Men det finns inga planer på att man ska göra sådana kopplingar och sätta ytterligare tryck på kulturlivet att man måste förhålla sig till fler än de mål som redan finns i de regleringsbrev som vi har. Vi värnar ju om det fria kulturlivet, vilket jag hoppas att även gör. Det är trots allt det som för utvecklingen och diskussionen framåt, inte att politikerna alltför mycket blandar sig i vare sig vad som spelas eller vilka som står på scenen. Det finns ju sådana önskemål också. När det gäller det uppdrag som jag tror ville ha med i fråga om filmpropositionen Fokus på film så ingick denna pott i beslutsunderlaget till budgetpropositionen som kom . Jag var inte med i arbetet då, men jag har tagit reda på att rapporten visade att antalet ansökningar, som jag nämnde tidigare, om förhandsstöd till filmer på nationella minoritetsspråk är litet och att intresset för att producera film på nationella minoritetsspråk inom flertalet minoritetsspråksgrupper, möjligen med undantag för samerna, är begränsat. Därför bedömde man inte att det fanns skäl att göra särskilda satsningar på just detta. Däremot är alla naturligtvis välkomna att söka stöd om man vill göra en film. Men då måste också intresset finnas, vilket det inte riktigt gör. anser inte heller att det finns utrymme för omprioriteringar. Men det kan komma om det skulle bli någonting sådant. talade också om regionala resurscentrum som får stöd av både staten och regionerna. I detta uppdrag ligger som interpellanten mycket riktigt påpekade att det ska vara en tyngdpunkt på just barn och ungdomar men att man i övrigt får profilera sig som man vill. Det har också Filmpol Nord gjort. Man har integrerat samiska frågor i olika aktiviteter, vilket är alldeles utmärkt. Jag tror att det var detta som i huvudsak tog upp. 83 (): Jag talade om att jag tyckte att den interkulturella processen är viktig. Jag nämnde världskulturen musik och dans där konstnärer från olika kulturer och bakgrund möts och inspirerar varandra till nya uttryck. Det är en sådan interkulturell och bra verksamhet. Jag skulle vilja avsluta med att säga att det finns många stora behov, framför allt av tidskrifter och litteratur översatt till och från nationella minoritetsspråk och språk som talas av många invandrade. Den stora majoriteten av de översatta barn- och ungdomsböckerna är översatta från engelska . Det totala antalet språk som översätts till svenska inom bokutgivningen blir färre år . Här krävs det åtgärder för att säkerställa att det inom den svenska bokutgivningen översätts betydligt fler böcker än till svenska från fler språkområden.