prot · GU09118 · 2007-06-01 00:00:00 — är alltså inte passivt, och EU är inte passivt. Vi är synnerligen aktiva och försöker hitta olika sätt att komma runt detta och underlätta den fruktansvärda situation som råder i och på . kan vi inte byta strategi utan att Hamas tar steg framåt på dessa tre punkter. 25 HANS () replik: Jag betvivlar inte att den är aktiv i frågan. Jag vet att reser vitt och brett över världen, inklusive de palestinska områdena. Men detta resande påverkar ju inte fakta på marken. Isoleringen fortsätter ju månad ut och månad in, och tiden börjar rinna ut. Man börjar förlora den möjlighet som man fick. Precis som statsrådet har jag en bakgrund på den statsvetenskapliga institutionen vid . Och en av de saker som jag lärde mig på var att inte lita på andrahandskällor utan att alltid söka förstahandskällan. Jag tror att det på många sätt gäller också inom utrikespolitiken. Det är alltid bättre att tala direkt med parterna och att alltid ha en dialog och utnyttja den dialogen för utbyte och påverkan. Statsrådet lyfte fram de tre kraven. Jag tycker att det skulle vara positivt och bra om den palestinska myndigheten uppfyllde de tre kraven. På samma sätt tycker jag att det skulle vara oerhört positivt om uppfyllde dessa tre krav. Men som man ställer krav och isolerar den palestinska myndigheten ställs det inga liknande krav på den israeliska regeringen. Jag tycker att det ger en mycket märklig signal till . som vi har en isolering av den palestinska myndigheten har vi ett av de mest gynnsamma handelsavtalen med . När man lyfter fram handelsavtalen i detta sammanhang brukar regeringen alltid, och jag vet att även statsrådet har gjort det, lyfta fram behovet av dialog. Vi ska ha ett handelsavtal med för att det ska ge oss en dialog. Och visst är det bra att vi har en dialog, och det skulle vara bra om vi hade en dialog med alla parter och inte bara med en. Men genom att vi importerar frukt från ger det inte per automatik en dialog. Och dialog kräver inte heller att man importerar frukt från ett visst land, utan det skulle finnas goda möjligheter att ställa likvärdiga krav på den palestinska sidan och på den israeliska sidan. Men det gör man tyvärr inte . Och det gör att både , EU och EU:s medlemsstater förlorar trovärdighet att agera i . 26 Statsrådet () replik: Jag betvivlar inte på något sätt engagemang i denna fråga. Jag har tidigare hört honom diskutera i denna kammare. Det är en oerhört viktig fråga. Men engagemang kan ta sig uttryck på olika sätt. reser ju inte för att så att säga samla bonuspoäng, utan han reser dit med ett syfte. Han träffar ledamöter från den israeliska regeringen, och han träffar nyckelpersoner inom den palestinska myndigheten. Vi för dialog med olika typer av organisationer och representanter från det civila samhället. Och biståndsministern var, som sagt, där på en lång resa, och hon har också rapporterat om sina intryck för den övriga regeringen. Både hon och alla vi andra är otroligt medvetna om den mycket dramatiska situationen som gäller på det humanitära området. Men dialog är det enda sättet. Vi trycker på och försöker få parterna att närma sig varandra. Vi försöker få till stånd och stödja ansträngningar att hålla ihop landet och undvika att motsättningarna inom de palestinska områdena eskalerar alltför mycket. Vi försöker stötta på olika sätt genom de bistånd som vi har och genom att se hur vi kan gå vidare med detta. kan vi inte vika från de krav som vi har ställt på Hamas, som faktiskt är en terrorstämplad organisation. Det finns naturligtvis olika krafter inom Hamas, men det är en terrorstämplad organisation. Den måste erkänna , den måste ta avstånd från våld, och den måste acceptera ingångna avtal och en tvåstatslösning. Och vi måste kunna se framgång på dessa områden innan vi kan närma oss. Men dialogen fortsätter, är oerhört aktivt och EU är också oerhört aktivt. Vi är medvetna om att klockan tickar och hoppas att vi ska kunna nå framgång . 27 () replik: Jag återkommer till de ungdomar som vi hade ett seminarium med en hel dag. Vi gjorde en sammanställning av de frågor som ungdomar tycker att EU ska syssla med, och vi lovade att förmedla den vidare. Vi gav den till vår EU-parlamentariker som faktiskt också var med men också till andra som jobbar med EU-frågor. Och ungdomarna från i tyckte att miljöfrågor är det som EU ska syssla med. Det var en lång radda med kryss för just det, och det var väldigt få kryss för annat. Då kommer vi till det som ni talade om, nämligen att man ska koncentrera sig på färre och genuint gränsöverskridande frågor. Och statsrådet talade om miljö och klimat. I detta fall är EU en väldigt viktig aktör på den globala arenan. Och även tycker att det är helt okej med överstatliga beslut på miljöområdet men att de helst ska vara globala. har vi EU, och vi får nöja oss med det så . Men helst skulle vi vilja att de nådde ännu längre. Ett sådant exempel är Reach, som borde vara på global nivå. Vi tycker att Reach, som träder i kraft , säger statsrådet, är väldigt urvattnat i förhållande till det förslag som förelåg från början. Men det är i alla fall någonting. Men det räcker inte att EU tycker en massa saker och får in en massa vackra fraser i dessa dokument. Sedan ska de också genomföras på nationell nivå. Och energipolitiken är i huvudsak en nationell fråga, även om EU nu har en massa idéer om att vi ska ha en gemensam energipolitik som ska utvecklas si och så och att det ska vara si och så mycket förnybar energi, när medlemsländerna faktiskt inte lever upp till detta. Då undrar jag: Tänker den vara pådrivande i arbetet att verkligen se till att länderna minskar sin andel fossila bränslen? 28 Statsrådet () replik: Det är roligt att , som egentligen vill att vi ska lämna EU, tycker att vi när vi nu är med där ska fatta mycket överstatliga beslut på miljöområdet. Det håller jag med om. Naturligtvis är det så. Själva poängen med att fatta överstatliga beslut är ju att varje land tvingas att leva upp till det som har bestämts och att man därigenom kan gå fram. EU har varit väldigt framgångsrikt på miljöområdet. Men jag kan hålla med om att vi på många områden borde ha gått ännu längre. Trots allt är det en historisk framgång. Att Kyotoprotokollet över huvud taget finns beror på EU. EU har via olika sändebud, kommissioner och medlemsländer aktivt arbetat för att få med så många länder som möjligt på tåget men inte lyckats nå ända fram. Ändå är det nu många länder som är med. Vi har också tagit på oss att vara väldigt aktiva för att få till stånd ett nytt Kyotoprotokoll, eller vad som kan komma, som jag inledningsvis redogjorde för. På toppmötet fattade vi ett antal bindande långsiktiga beslut om hur vi ska arbeta både när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser och när det gäller övergången till förnybar energi. Men det är inte, precis som säger, bara vackra ord som räknas, utan nu måste vi också leverera. Jag tror att det konkreta arbetet inom EU kommer att vara väldigt fokuserat på att just hitta det konkreta och att enas om detta. Det är inte enkelt. Det är i stället svårt. Men det måste vi göra. Det handlar om en massa olika verktyg som man får utvärdera för att se hur de gemensamt kan användas inom EU och vilka som kan användas nationellt. har väldigt tydligt sagt att kommer att vara mycket pådrivande i frågan och kan till och med tänka sig att gå före när det gäller vissa områden. Jag är säker på att han kommer hit till kammaren och redovisar de olika mer konkreta frågorna. har vi, som sagt, Reach. Det är bra att det gäller. Men visst hade det kunnat gå ännu längre. Det är ändå en historisk framgång att vi kan få kunskap om farliga kemikalier och att vi successivt kan byta ut dem mot mindre farliga. Jag delar helt uppfattningen att bland annat det här är vad ungdomar vill att EU ska göra, att det här är något som vi oerhört mycket måste arbeta med för att se till att de vackra målsättningarna också blir konkret handling. 29 () replik: Jag sade inte att vi vill att man ska fatta många överstatliga beslut. Faktum är att man har tagit en del överstatliga beslut som inte har varit bra för vår del, medan andra överstatliga beslut som man tagit har varit väldigt bra. I det stora hela har många beslut på miljöområdet varit positiva för miljön eftersom andra länder därmed tvingats att höja sina ambitioner, som varit väldigt låga. Du svarar delvis på frågan om att gå före och säger att vår miljöminister säger att vi ska gå före. Jag återkommer till frågan om gasledningen. Om vi ska gå före när det gäller att fasa ut de fossila bränslena för att få in de förnybara är alla dessa gasledningar inte den bästa vägen att gå. Där har regeringen nu en väldigt stor möjlighet. Vi har ju inte börjat bygga de här gasledningarna ännu, utan vi hänvisar till förstudier om alternativa dragningar etcetera. Men de miljökonsekvensbedömningar som ska göras kan inte baseras på en förstudie, utan det måste göras riktiga bedömningar med alternativa lokaliseringar och så vidare eftersom gasen är ett alternativ inte framöver för att minska våra koldioxidutsläpp. Jag tror att det är viktigt att ni har med er det i diskussionerna. Att bygga oss fast i en ledning där gas behöver transporteras i ungefär framöver gör det mycket lättare. Det kommer inte att vara så att man, om vi har den här ledningen, i stället hittar något annat energislag, utan då kommer gasen att användas. Vi måste alltså hitta ett sätt att stoppa gasledningen, särskilt på sjöbotten. En landbaserad dragning kan plockas bort lite snabbare. Det kostar inte lika mycket att bygga en sådan, och den behöver vi inte ha . Hur tänker regeringen agera i frågan om gasledningen? Det vill jag veta. 30 Statsrådet () replik: har inga planer på att vi ska ansluta oss till en gasledning i , utan gasledningen byggs av Nord Stream, ett ryskt och tyskt konsortium. har fattat det beslutet för att diversifiera sitt energibehov. Gas är förvisso ett fossilt ämne men betydligt bättre än den brunkol som man är alltför beroende av i . Gasen är alltså i alla fall mer miljövänlig även om den är ett fossilt bränsle. Man har lämnat in en ansökan om att få undersöka förutsättningarna för detta, något som beviljades av den förra regeringen när det gäller det här företaget. Den frågan fick vi så att säga ärva. Det finns väldigt klara internationella regler om detta. Det är tillåtet att lägga gasledningar på botten; så är det. Det finns redan en massa gasledningar i världen, och antagligen kommer det att bli fler. Vad vi har att pröva, eftersom gasledningen kommer att gå genom svensk ekonomisk zon inte på svenskt territorium är ett antal miljökonventioner som är tillämpbara såsom Esbokonventionen, kontinentalsockelkonventionen och så vidare. Det är det vi prövar. Det gör också andra länder runt som är berörda. Från svensk sida har naturskyddsmyndigheten samlat in de olika bedömningarna som just nu sammanställs och som ska redovisas för regeringen så att vi kan titta på dem. Utifrån det får man se vilka kraven är när det gäller ytterligare konsekvenser och när det gäller miljöanalyser som ska göras. I det sammanhanget återkommer vi säkert till det. Det finns dock inga möjligheter att bara på politisk grund eller därför att vi inte gillar det stoppa en sådan här gasledning. Man har rätt att lägga gasledningar på under förutsättning att ett antal villkor uppfylls. Det är just de villkoren som vi nu granskar. En formell ansökan om detta har inte inkommit till regeringen så vi har inget ärende på bordet ännu, utan det gäller just förarbetet som också görs i samtliga andra länder runt som är berörda. 31 (): är det det holländska folket röstade nej till EU-konstitutionen. Jag är förvånad över att ingen så här långt här har hyllat det holländska folket för detta. Holländarna förtjänar gratulationer och ett stort tack för en stor och väldigt viktig insats för EU-ländernas demokrati. De har gett oss andningspaus, en andnings- och tankepaus som tyvärr inte har utnyttjats som den kunde ha utnyttjats. Ändå har det varit en stor framgång både för den EU-kritiska rörelsen och för demokratier. Jag har inte haft möjlighet att ta repliker här så är det när man står sist på talarlistan men jag skulle vilja recensera dagens debatt lite grann. Jag tycker att det har varit en bra och intressant debatt. Men den har väl inte så våldsamt mycket handlat om regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen under det föregående verksamhetsåret som den skulle ha kunnat göra. I stället har det till stora delar blivit en repris på den gamla favoriten ja eller nej till EU. Jag har tappat räkningen på hur jag hört svenska EU-hängare säga att det måste bli ett slut på debatten om ja och nej. Att döma av de inlägg som jag fått höra från de EU-anhängare som just nu befinner sig här i kammaren delar i varje fall inte de den åsikten, för de bedriver sin gamla fina ja-propaganda om att vi nu måste älska EU och missionera för EU. Det gör man lika intensivt som om vi hade haft folkomröstning, vilket jag i och för sig tycker är trevligt. förespråkar naturligtvis ett utträde ur EU. Vi har alternativ på olika områden, men jag känner att det inte är det som vi ska ha debatten till. I den här debatten hade jag tänkt tala en hel del om EU-konstitutionen. Men ska vi ju här i kammaren ha en stor debatt om EU-konstitutionen. Förhoppningsvis har vi då på våra bord ett förslag som vi säkert fått på oss att läsa innan vi tar den debatten. Därför tänkte jag vänta med att debattera sakinnehållet i den nya EU-konstitutionen eller, som jag brukar säga, EU-konstitutionens nya kläder. Jag tänker alltså vänta med den debatten till och i stället säga några ord om processen. Vi har haft och om man räknar från folkomröstning på oss att debattera hur vi ska göra i stället med frågan om . Det som kommer är i substansen exakt detsamma som det som en gång har blivit nedslaget i två olika folkomröstningar. Det är dåligt utnyttjande av tiden. Det är i alla fall det som man får höra förhoppningsvis kommer att komma innan ska debattera . Vi i har tyckt att man borde ha haft en seriös debatt kring de här frågorna. Man borde ha öppnat upp processen igen och låtit alla nuvarande medlemsländer vara med fullt ut i processen och diskussionerna om hur fördraget ska se ut. Man borde ha haft ett nytt konvent och debatterat förutsättningslöst i stället för att debattera frågan om hur vi ska göra så små ändringar på det formella planet som vi kan komma undan med. För det är den diskussionen som, vad jag förstår, har förts mellan EU:s regeringar. Jag kan också konstatera att regeringen tyvärr inte lever upp till sin vackra målsättning om ett smalare men vassare EU. Man har inte gjort någonting i förhandlingen om få till stånd ett smalare men vassare EU. var orolig och talade om en ohelig allians mellan alliansen, och . Jag kan lugna genom att säga att det inte verkar som att regeringen menar allvar med sitt tal om att begränsa EU:s makt. Om de hade menat allvar med det tror jag att de hade försökt göra någonting. Det har de tyvärr inte gjort. Om det är så att det är en ohelig allians om vi är överens med alliansen på någon enstaka punkt, hur ohelig är då inte Socialdemokraternas allians med alliansen i EU-frågan, ? I praktiken driver ni ju samma politik. Jag vill återgå till det här med kärnan. Det sägs att ska tillhöra EU:s kärna. Jag har aldrig riktigt begripit exakt vad det är som menas med den metaforen från regeringens sida. I en är en kärna något som är lite problematiskt och i vägen och som man spottar ut. Jag tror inte att det är det som regeringen menar med att de ska vara EU:s kärna. Men vad är det de menar? Det har aldrig ordentligt förklarats. Att tillhöra EU:s kärna om man nu vill det, det tycker jag inte att vi ska innebär, som jag tolkar det, att man av andra EU-länder uppfattas tillhöra EU:s kärna, det vill säga att man går i bräschen för att skapa ett , även om man kanske inte vill kalla det just så. Det handlar om att verka för att vi ska vara med i , att vi ska vara med i det gemensamma europeiska försvar som växer fram och att vi ska driva på för att flytta mer makt till EU. Om man gör det är man definitivt en del av EU:s kärna. Och det tycker jag definitivt att inte ska vara. Så länge vi är kvar i EU ska vi vara aktiva och påverka, vilket vi gjort på ett väldigt bra sätt , visar statsvetenskapliga undersökningar. Men för oss i är det viktigare vilken politik driver och att den stämmer överens med vad svenska folket tycker. Det är enormt mycket viktigare än att bli betraktade som EU:s kärna. Jag vill mycket kort säga en sak om fiskepolitiken. har redan talat om denna. Vi ser ett problem inom EU: skillnaden mellan de vackra orden å ena sidan och den sjaskiga verkligheten å den andra. Där står det saker som att syftet med avtalen i EU:s fiskepolitik är att EU:s fiskeflotta ska få tillträde till överskottsbestånd av fisk i tredjeländers vatten och främja ett ansvarsfullt och hållbart fiske i dessa vatten. Det är de vackra orden. Men verkligheten stämmer inte alls överens med dem. 32 () replik: beskriver det här som en janej-debatt. Riktigt så har väl inte jag upplevt den här morgonen och förmiddagen, men låt vara. Man måste inte älska EU. Det är inte det som det går ut på. Det handlar om att vi behöver ta ansvar för innehållet. Vad ska EU göra? Hur ska det ske och med vilka? Du framhöll att ni som miljöpartister vill att ska träda ut ur EU. Sedan skyndade du dig att säga att det inte är det den här debatten ska handla om. Det du sade var kort sagt att du inte heller i den här debatten vill försöka berätta om hur alternativ till EU-samarbete ser ut. Det vill ni väldigt sällan, för att inte säga aldrig. Jag har aldrig lyckats få någon att riktigt beskriva hur det där miljöpartistiska alternativet till EU-samarbete ser ut. Jag tycker att det är en relevant fråga i en sådan här debatt. Men om nu inte tycker att det är det debatten ska handla om är jag beredd att öppna min kalender: så när som på mina barns födelsedagar är jag beredd att komma vilken dag som helst när den debatten hålls och miljöpartister är med och vill svara. Svara då också gärna på frågan hur vi i ska samarbeta för att lösa problem och utmaningar när det gäller att skapa jobb i en globaliserad värld, att rädda miljön och att skapa ett socialt . Ta gärna med det på dagordningen till debattinbjudan, ! Underskatta inte den borgerliga regeringen och deras iver att förändra EU-samarbetet. Det här med EU är trögrörlig materia på gott och ont. Det går inte lika fort att förändra kursen i EU som att försämra a-kassan, införa hushållsnära tjänster och ta bort förmögenhetsskatten. 33 () replik: har jag , vilket är en ganska för att förklara alternativet till EU på olika håll och kanter. Jag tror att jag ska nöja mig med att säga att det låter som en väldigt intressant inbjudan till att diskutera frågan. som aktiv EU-motståndare har jag alltid upplevt att det varit ett stort problem att EU-anhängare inte vill ta debatter. Man kan få dem till att säga ja, men de har en tendens att backa ur i sista stund, ungefär som borgerliga ministrar brukar backa ur från alla olika debatter som de anmäler sig till. Jag har inga barn vars födelsedagar jag inte vill ha någon debatt på, men och vill jag inte ha debatt på, om det är okej. Samma sak gäller nyårsafton. Men du är varmt välkommen till ! Jag åker också gärna till någon annan plats som du finner lämplig, så att vi kan ta den debatten. Det är jättebra. Om du vill läsa på lite om vad jag tycker kan jag rekommendera min blogg, maxandersson.blogspot.com, där jag har skrivit en hel del av de här sakerna. fick jag in lite reklam också. säger att det här inte har varit en debatt mellan ja och nej och att man inte måste älska EU. Var du så upptagen med att föra anteckningar under och inlägg att du inte hörde dem? Jag tycker att det är en ganska rättvisande beskrivning av det här. 34 () replik: och jag må ha olika recensioner av vad dagens debatt har handlat om . Med enkel matematik konstaterar jag sammanfattningsvis att vi har tillgängliga för den här debatten. Jag ser fram emot att hålla den, gärna i det är en utmärkt plats. Men vad är egentligen alternativ? Kan vi få någon liten kort skymt av vad vi ska ha i stället? Det kan ju inte vara så att ändamålet enbart är att ska gå ur EU. Poängen måste ju vara att ni vill ersätta det med någonting annat. Jag är också kritisk till EU och mycket av det som sker där, på samma sätt som jag är kritisk till hur saker och ting sker i FN och en del saker som FN gör. Jag vill inte att ska gå ur FN för det, lika lite som jag vill att ska gå ur EU. Jag vill att vi ska förändra och förbättra båda organisationerna. Jag antar att även miljöpartister har en kritik mot FN, men jag har aldrig hört er säga att ska gå ur FN. Men låt oss nu begränsa oss till frågan: Vad är alternativet till ett svenskt EU-medlemskap för ? Hur löser vi frågorna om jobben, miljön och det sociala ? Du sade tidigare att socialdemokratin är i en ohelig allians med alliansen och att vi har samma EU-politik. Det har vi inte, och jag tror att det kommer att bli mer och mer tydligt att vi inte har det. Det som förenar oss är medlet, tron på att EU faktiskt är ett bra verktyg att använda för att genomföra politik, men vi är oeniga om innehållet och vad vi ska använda verktyget till. Där finns det stora skillnader, menar jag, mellan socialdemokratin och alliansen. De kommer att synas mer och mer . Det är jag övertygad om. 35 () replik: Det räcker inte med att tro att EU är ett bra verktyg. Man måste också försöka utvärdera om det verkligen är ett bra verktyg. Ett verktyg är bara ett verktyg. Det finns också en hand som håller i det. Jag tror inte att det är en bra idé att försöka skapa ett socialt av socialdemokratisk modell tillsammans med och . Jag tror att det kan bli väldigt svårt. Jag vill bolla tillbaka den frågan till . Hur tror han att det ska vara möjligt att skapa ett socialdemokratiskt, socialt tillsammans med regeringar som är borgerligt dominerade? När det gäller alternativ till EU vill jag säga något grundläggande och mycket kort. På och blir det naturligtvis ganska översiktligt. Vi måste kunna handla med våra grannländer. Vi måste kunna samarbeta med våra grannländer på samma sätt som , och redan gör utan att vara med i . Det fungerar alldeles utmärkt. När det sedan gäller demokratin vill jag säga att om vi inte är med i EU har vi möjlighet att bestämma saker och ting själva. Vi har en mycket större möjlighet än vad vi har om vi har av rösterna i , vilket vi får med EU-konstitutionen. Vi får mindre inflytande över och , men vi får mer inflytande över . Det är en del av politik. De globala miljöproblemen måste lösas i globala forum. Det finns en del saker som kan lösas på EU-nivå, och det är positivt. Det finns också tillfällen när EU hindrar oss från att gå före med lösningar på EU-nivå, och det är negativt. Det är lite mer komplicerat än vad vi har tid att gå vidare med just , men det här var i alla fall en ansats till att förklara politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 6 § politik för global utveckling och biståndsfrågor Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU8 politik för global utveckling och biståndsfrågor (skr. 2005/06:204). 36 HANS (): Vi har att debattera ett betänkande som behandlar skrivelsen politik för global utveckling. Men det här är inte bara en recenserande och bakåtblickande debatt. Betänkandet behandlar även en rad motioner med förslag på hur det svenska utvecklingssamarbetet ska kunna utvecklas. Det är en rimlig ordning att vi använder detta tillfälle att utifrån tidigare förda politik kunna föreslå förändringar och reformer. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på två områden där svensk utvecklingspolitik är i behov av reformer. Jag vill därför inledningsvis yrka bifall till reservationerna 1 och 3.