prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Det är någonting som vi från svenskt håll inte har upplevt som ett rättvist sätt, men givetvis har man från amerikanskt håll i det fallet upplevt det som positivt. Det är därför som det är så viktigt att få in de här delarna. Det var en annan sak som jag tänkte ta upp. har tagit upp den fantastiska utvecklingen i , med 1015 procents tillväxt i ekonomin och planer på ungefär samma tillväxt . Men det är också till priset av en förstörd miljö. Det finns en baksida på det här. Därför menar jag och att vi måste rikta in de miljömässiga förhållandena i diskussionerna inom WTO, för annars kommer vi aldrig att klara av det. Det är ingenting som vi kan göra så mycket åt om vi inte kommer överens globalt om hur handeln ska se ut. Då måste vi ta hänsyn till sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter. 188 () replik: Att definiera rättvisa som att båda parter är överens tror inte jag är riktigt bra. Det är i alla fall inte vad jag menar med rättvisa. Stålexemplet, som tar, är intressant. Det visade sig ju att det inte var så positivt för . De amerikanska stålverken har i slutändan förlorat på detta gentemot bland annat , som hade ett bättre tillträde, men också genom att de inte uppgraderade sig teknologiskt. Man flyttade problemet lite, men man löste inte problemet genom protektionistiska åtgärder. Sedan var det och miljön. Det är helt riktigt, som säger, att den höga tillväxttakten är förenad med väldigt stora miljöproblem i luft och vatten. Men då kommer man in på en fråga som har drabbat WTO-systemet, nämligen att man lastar in väldigt många önskemål, att handelspolitiken och handelsavtal ska lösa det mesta. Det är en anledning till att dessa förhandlingar går i stå. Man klarar inte att förhandla om så många komplicerade och spretiga frågor i en enda förhandling. Därför ska strävan snarare vara att förenkla de här förhandlingarna genom att ta bort vissa ämnen. Frågan är om man ska lägga på, som vill, miljön. Då tror jag att man definitivt går i stå. Miljöproblemen ska man lösa till exempel genom att systemet för utsläppsrättshandel för koldioxid, om vi tar det som ett exempel, ska inkludera även . Det är den vägen man ska gå, inte belasta handelspolitiken och handelssystemen ytterligare. 189 (): Jag vill hålla mig till punkt 3 i detta betänkande och tala om den etiska handelns betydelse för att lyfta fattiga småproducenter i syd ur svält och förnedring. Just , , bedriver en kampanj i där man syns i utomhusreklam, affischer i butiker, annonser, tidningsbilagor och olika aktiviteter på gator och torg och i livsmedelsbutiker. Man har ett hundratal rättvisemärktambassadörer, som på volontärbasis hjälper till. Rättvisemärkt har blivit en brinnande och engagerad folkrörelse med många unga engagerade. Det är spännande och glädjande! Möjligheterna att påverka den globala rättvisan har väl aldrig varit så stora som . Det handlar framför allt om att du och jag som enskilda konsumenter kan vägra att stödja ett system som utnyttjar människor i syd. börjar alternativa varor komma. Lika naturligt som det är för de flesta konsumenter att välja varor som är miljömärkta kommer det snart att bli att välja rättvisemärkta varor den märkning som garanterar att varorna är framställda hos producenter som betalar sjysta löner, har bra arbetsmiljö och arbetstider, där barnarbete inte tillåts och där facklig verksamhet är tillåten. Så länge som vi rika fortsätter att kräva billiga varor från syd men inte rättvisa löner och arbetsförhållanden kommer slaveriet och svälten att fortsätta för var femte människa på vår jord. Priset är ofta skrämmande högt när vi köper billiga varor. De billiga varorna får betalas dyrt av fabriksarbetare, sömmerskor och lantarbetare, som får så låga löner att de tvingas arbeta dubbla skift för att få ihop till sina familjers överlevnad, och ofta tvingas man arbeta i hälsovådliga arbetsmiljöer. De som Rättvisemärkt får från oss här i och från regeringen nyttjas i denna kampanj på ett effektivt sätt för att skapa opinion för en ökad etisk handel. Från att rättvisemärkta varor för bara fyra var en marginell företeelse är svenska folket mer och mer medvetet om alternativet rättvisemärkt. Man inser att man kan påverka många människors levnadsförhållanden beroende på vilka varor man väljer att stoppa i varukorgen. Mitt val av en rättvisemärkt vara, några kronor dyrare, gör livet lättare att leva för producenter i syd. sade av de svenska konsumenterna att de visste vad rättvisemärkt stod för. Men fortfarande handlar det om låga försäljningssiffror ca totalt i . Men svenska konsumenters ökande medvetenhet kommer att leda till att rättvis handel är ett viktigt verktyg för att utrota fattigdomen i världen. På samma sätt som mikrokrediter har hjälpt miljontals småproducenter att starta och driva företag kommer rättvis handel att skapa liknande resultat. räknar man med att 5 miljoner arbetare och småproducenter tagit sig ur fattigdom tack vare rättvis handel. Jämfört med de övriga 13 länderna i plus , , och , som har organiserad rättvisemärkning, ligger lite på efterkälken. Medan det bästa rättvisemärktlandet säljer för ca per capita och år och för ligger vi på 14:e plats på ca per capita och år. Det som talar för att vi kommer att få en kraftig ökning i framöver, och på det sättet hjälpa ytterligare hundratusentals fattiga arbetare ur fattigdom, är att nu börjar en del av den offentliga upphandlingen i att ta med etiska och sociala kriterier i sina upphandlingar. står flera svenska kommuner i kö för att bli Fairtrade cities. Först ut var , som blev diplomerad . Sedan kom , och blev diplomerad. och är på gång. I är över 200 orter Fairtrade cities. Jag tog upp denna fråga med handelsminister på förra torsdagens frågestund och undrade om det inte nu snart är att blir Fairtrade country. Även statliga upphandlingar bör ta etiskt och socialt ansvar. Det är bra att vi styrs att upphandla miljömärkta varor, men nog borde väl omsorgen om människors överlevnad och hälsa i syd också anses vara viktig. Handelsministern svarade att han såg positivt på detta. Efter frågestunden sökte ministern upp mig och ville att vi skulle träffas för att samtala vidare om dessa möjligheter. Detta ger mig lite hopp om att vi kanske kan få en bättre utveckling i och att även offentlig upphandling i högre grad, i alla fall statlig upphandling, tar hänsyn till etiska och sociala kriterier. Ett storföretag som har knappast gjort sig känt för etisk medvetenhet i sin verksamhet, men när de nu har tagit fram ett rättvisemärkt Zoegakaffe kan vi ta detta till intäkt för att man på goda grunder ser att konsumenterna nu mer och mer styr över mot etiskt sjysta inköp. Då vill man så klart hänga på. Det som händer för övrigt när det gäller mer etiskt och socialt medveten handel är att svenska storföretag nu börjar inse betydelsen av detta. , H & M, Indiska, SCA, med flera har till och från blivit granskade av medierna, av , , kläder, och Globalt Ansvar. Detta har ökat deras medvetenhet om att man snabbt kan förlora kunder om arbetsförhållandena hos deras leverantörer inte är etiskt försvarbara. Jag har tillsammans med andra riksdagsledamöter besökt länder i syd och talat med flera av de svenska företagen. Många av deras underleverantörer eller egna fabriker är föredömen för de inhemska företagen vad gäller etiskt och socialt ansvarstagande. I har man bildat corporate social responsibility-nätverk. Det är nätverk av svenska och kinesiska företag där man ökar företagens kunnande om vad konsumenter i kräver av etiskt och socialt ansvarstagande för att vilja köpa deras varor. Genom detta förbättras levnadsstandarden för miljontals tidigare fattiga arbetare. I ett antal olika undersökningar har det konstaterats att företag som ägnar sig seriöst åt CSR-frågor är mer ekonomiskt framgångsrika än andra. Fair trade, rättvis handel, är bättre än bistånd, men ofta behövs båda. Risken för protektionism, som ibland nämns, är liten om rättvishandelsaktörerna ser till att utbudet av varor ökas i takt med efterfrågan. Så länge som de etiskt medvetna konsumenterna blir fler och fler och är redo att betala ett något högre pris för dessa varor, så länge kan rättvishandelsförsäljningen växa i världen. Då kan fler och fler på egen hand ta sig ur fattigdom. 190 (): Det råder i denna kammare viss samstämmighet om vårt ansvar för rättvis handel och för ett stort ansvarstagande för miljö och sociala frågor på både nationell och internationell nivå. Det som skiljer oss är synen på vad som ska innefattas i reglerna och hur tvingade de ska vara. Jag tänker i första hand prata om handeln med läkemedel och alkohol. De nuvarande internationella handelsavtalen återspeglar främst den rika världens prioriteringar och är inriktade på ekonomisk tillväxt. Jag håller med Per om det. Faktum är att vissa länder försöker vinna konkurrensfördelar på den globala marknaden genom att ha en obefintlig eller dålig lagstiftning för miljöskydd och arbetarskydd, och det har inte uppmärksammats tillräckligt. Också där håller jag med Per . I svaga statsbildningar och outvecklade demokratier är barnarbete, extremt låga löner, förbud mot facklig organisering med mera inte ovanliga företeelser. anser att kraven på socialt ansvar och ansvar för människors hälsa medför att vissa varor ska omgärdas av särskilda regler och inte ingå i allmänna handelsavtal som exempelvis de avtal som förhandlas inom ramen för WTO. Vi anser att alkohol, tobak och läkemedel inte bör omfattas av generella handelsregler utan bör omgärdas av restriktioner som syftar till att hänsyn till människors hälsa i större utsträckning ska avgöra hur regelverket och de internationella handelsavtalen formas. När det gäller WTO-förhandlingarna är detta ett regelförenklingsförslag från min sida. Lyft ut de här sakerna ur WTO och förhandla om andra saker! finns över 40 miljoner människor som är hivsmittade. Genom rätt medicinering, rätt mat och sjukvård behöver aids inte längre vara en dödlig sjukdom. Men priserna på bromsmedicin i originalvarianterna är skyhöga jämfört med de billiga kopior som produceras av länder som ännu inte har anpassat sig till . Kostnaderna för en månads behandling av mediciner i originalvarianterna märkesvarorna motsvarar ofta årslönerna för vanliga arbetare i till exempel eller . Vi talade tidigare om sockerrörsproduktion i . Jag har arbetat som sjuksköterska i och har sett den totala, katastrofala bristen på läkemedel i . Det gör att det är stor skillnad mellan att som sjuksköterska hjälpa människor i och att göra det i . Det är helt olika villkor. Det finns en överenskommelse inom WTO som innebär en juridisk och politisk möjlighet för länder att producera och exportera billiga läkemedel. Men kommentarer från engagerade folkrörelser pekar på att de juridiska och politiska processer som ett land måste gå igenom är så krångliga att det är tveksamt om landet kan utnyttja möjligheten. Överenskommelsen bedöms av bland andra som ett ytterligare hinder för produktion och export av billiga läkemedel. Det är viktigt att länder ges möjlighet att verkligen utnyttja den flexibilitet som finns inom regelverket, och då särskilt möjligheten till förlängda övergångstider för de minst utvecklade länderna. Men lika viktigt är att det kommer upp en ordentlig debatt om vilka åtgärder som behövs för att tillgången till billigare läkemedel kan säkras efter 2005, när TRIPS ska ha genomförts i alla länder. Det krävs en revidering av själva avtalet. Den så kallade tvångslicensieringen måste ändras så att fattiga länder kan få rätt att både producera och köpa och sälja mediciner som räddar liv. Vi är medvetna om det är att många faktorer som påverkar fattiga länders möjligheter att förbättra folks hälsa. När det gäller tillgången på mediciner måste dock ses som centralt, vilket framgår av rapporten sår forskning, handelsavtal och tillgången på medicin som gjorts på uppdrag av Afrikagrupperna, , Forum Syd och . I betänkandet skriver man: Antalet människor i utvecklingsländerna som faktiskt får tillgång till bromsmediciner mot aids har ökat väsentligt. Det hävdar näringsutskottet. Ja, det är sant att har kanske var tionde patient som skulle behöva det för att överleva tillgång till hivläkemedel. En viktig orsak till detta är dock, vilket utskottet underlåter att nämna, att fritt har kunnat tillverka billiga kopior och exportera dessa till andra fattiga länder. Men det hjälper inte de som inte får tillgång till de nödvändiga medicinerna. Och lyder även under . När och med flera inte kan fortsätta att producera och exportera billiga kopior utan att uppfylla en massa krångliga undantagskrav kommer tillgången på läkemedel i fattiga länder att minska drastiskt. Alkohol är ett område som omfattas av GATS, där alkohol betraktas som vilken marknadsvara som helst. Alkoholens sociala och hälsomässiga konsekvenser underordnas kraven på ekonomisk tillväxt. agerande i dessa frågor är kluvet. I detta betänkande framhålls på s. 10 att det står varje land fritt att undanta försäljning av alkoholhaltiga drycker från . Men har ju frånsagt sig den rätten i och med inträdet i EU. Förhandlingarna måste föras i EU:s namn, och måste först få igenom sina undantag i EU-kretsen för att EU sedan ska driva frågan inom den internationella agendan. menar att alkohol inte kan betraktas som vilken vara som helst. De stora negativa hälsomässiga och sociala konsekvenser kan i annat fall bli omfattande. Dessa varor hör därmed inte hemma i multilaterala avtal. bör därför i WTO och i EU verka för att alkohol inte ska ingå i multilaterala handelsavtal. Jag delar inte den beskrivning som utskottet gör då man på s. 11 skriver att alkoholpolitiska åtgärder och åtgärder mot missbruk ska behandlas i socialutskottet. Handel med alkohol är en fråga för ansvariga för WTO-förhandlingarna inom UD, men självklart måste frågan om undantag i regelverkat för att skydda folkhälsan även diskuteras med sakkunniga inom . Det kan handla om sådant som krav på utskänkningslicenser, restriktioner för alkoholreklam, restriktioner på tider som alkohol får tillhandahållas etcetera. Dessa förhandlingar måste ske med stor öppenhet och möjlighet för att medverka till vilka undantag som ska begäras i förhandlingarna med EU. Jag håller med föregående talare från och om att förhandlingarna måste bli mera öppna. Möjligheten att kunna påverka förhandlingarna måste förbättras. Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att vi i vår riksdag ska vara stolta över vår partiöverskridande historiskt restriktiva alkoholpolitik. Den politiken är värd att slå vakt om och utveckla inför framtidens utmaningar inom den internationella handelspolitiken. Jag vill yrka bifall till samma reservationer som , alltså nr 1 och nr 2 av . 191 () replik: Jag tänkte ta upp det här med alkohol och tobak. Man handlar ju inte med alkohol. Man handlar med vin och sprit. Det gör att det finns vinodlare i bakgrunden, och det finns, beträffande tobak, tobaksodlare. Det är inte så enkelt att säga att det här inte ska vara en vara som alla andra. För de flesta länderna, de som har producenter, är det inte så enkelt. säger att vi ska ta undan det här. Vad händer då? Ja, då kommer de länderna att göra precis som de vill. Då får producentintressena i de länderna ingen motkraft över huvud taget. har inom EU, tillsammans med några andra länder, med växande framgång drivit att alkohol inte ska ses som en vara som andra och har fått växande gehör för att det är ett folkhälsoproblem och att man ska lägga den aspekten på handel, konsumtion och produktion av alkohol. vill att ska gå ur EU. Ni är skeptiska till EU. Men EU är ju den enda aktören inom WTO som skulle kunna driva en sådan här linje. Om får genomslag för sin politik finns det ingen kraft över huvud taget inom WTO som ens kan tänka sig att driva folkhälsoaspekten vad beträffar vin och sprit. Det du säger hänger inte ihop, . 192 () replik: All kraft inom WTO handlar inte om alkohol. All kraft handlar inte om tobak. All kraft handlar inte om vin och sprit. Helt självklart är vin och sprit och tobak jordbruksvaror i vissa länder, i till exempel. Men man kan ha regler, och det vi vill att ska förhandla om är vilka importregler och vilka restriktioner vi ska kunna ha när det gäller just de här varorna i . Om vi säger att vi ska ha till exempel ett monopol, vilket vi har och som vi har fått undantag för, vill vi också ha undantag när det gäller vilka tider alkohol ska säljas och hur reklamen ska se ut. Men i säger man att ett land inte ska kunna lägga på speciella reklamregler om det här betraktas som vilken vara som helst, utan det ska omfattas av samma regler som andra varor. Vi tycker inte att det är rimligt, utan alkohol och tobak, eller vin och sprit, ska ha andra regler än andra varor, som till exempel vapenindustrin har. Den lyder ju under andra regler. Därför ska man ha det även när det gäller tobak och alkohol. EU har varit mycket pådrivande och väldigt bra i fråga om tobak. Det finns många bra regler och många bra förbud när det gäller hur tobaken ska hanteras i olika länder. Men det är inte alls samma strikta regler när det gäller alkoholen. 193 () replik: Jag tycker att det här med vapenhandeln är instruktivt. Den står ju utanför allting, alla regelsystem utom dem som man frivilligt ansluter sig till. Men konsekvensen blir att ingen riktigt vet vad det är som pågår. Det skulle bli samma konsekvens om man tog bort alkohol från de här internationella regelsystemen. Jag förstår inte att inte uppfattade min poäng. Poängen är att är emot EU, är väldigt skeptiskt till EU och vill att ska lämna EU. är det i EU som förståelsen för vin och sprit som ett folkhälsoproblem ökar. Ni vill alltså lämna och gå ur EU och motverka den enda organisation inom den större organisationen, WTO, som man kan tänka sig skulle arbeta för folkhälsoaspekten vad beträffar vin och sprit. Det är inte logiskt, om du verkligen vill förbättra hälsoläget globalt vad beträffar missbruk av vin och sprit. Liksom på en del andra områden, till exempel klimatpolitiken, hänger er politik inte ihop. Ni är emot klimathotet. Ni är emot vin och sprit som en vara som andra i världshandeln. Men ni är också emot den enda organisation som skulle kunna komma till rätta med detta. Varför är ni det? 194 () replik: Vi är för att ska införa och försöka förhandla fram vissa restriktioner inom EU. I de förhandlingar som pågår inom EU när det gäller vilka krav EU ska ställa i WTO har ju en position. Och ska förhandla fram de undantag som vill ha. Vi vill ha en större öppenhet för att veta vilka krav ställer . I betänkandet, som vi har framför oss, står det att det räcker med distributionsundantaget. Andra undantag är inte aktuella. Vi menar från sida att andra undantag borde vara aktuella. Det är därför vi vill att de här förhandlingarna ska handla om de här frågorna. Man kan ta detta ur ett folkhälsoperspektiv i WTO-förhandlingarna totalt. Då tycker vi att de här sakerna ska förhandlas i särskild ordning. Det handlar inte om ifall vi vill vara med i EU eller inte. Vi kan ju inte välja om vi ska vara med i världen eller inte, utan vi är en del av världen. Då ska vi också vara en del av utvecklingen i världen, och det här är ett sätt att påverka utvecklingen när det gäller handeln. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 23 § Allmänna motioner om energiskatter m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU12 Allmänna motioner om energiskatter m.m. 195 (): I det här betänkandet står för många av förslagen när det gäller energibeskattning. Det här är idéer och förslag som måste till om vi menar allvar när vi säger att vi tar miljöhotet på allvar, och det gör . Jag ska helt kort nämna något om några av alla våra förslag. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning om hur en höjning av energi- och koldioxidskatten för den svenska industrin, som inte ingår i EU:s handelssystem med utsläppsrätter, skulle påverka utsläppen av växthusgaser och företagens konkurrenskraft internationellt. Vi delar uppfattning om en mer koldioxidrelaterad fordonsskatt med en fortsatt regional differentiering av beskattningen med tanke på människor i glesbygd som inte har så många alternativ till att ta den där bilen. Vi vill precis som att en kilometerskatt på tunga fordon införs. Godstransporterna står för de största trafikökningarna på våra vägar. Och det behövs fler incitament för de här branscherna att ställa om och bli mer miljövänliga. Sist men inte minst vill jag säga: när det snart är dags att sjösätta båten skulle fisketuren kännas mycket mer behaglig om båten kunde tankas med miljövänlig alkylatbensin. Tyvärr finns det inte så många platser där det går att tanka miljövänligt. Dessutom är det orimligt dyrt. Det vill vi också ändra på. Skatter har visat sig vara ett bra styrmedel för att värna miljön och snabba på omställningen. Och vi har inget val, om vi ska rädda jordklotet eller ej. Det måste vi göra. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men jag väljer här att yrka bifall till reservation 7. 196 (): är det ju inte det här vi ska diskutera , men när jag läste regeringens vårproposition kunde jag inte låta bli att röras över engagemanget för klimatet. Man inrättar ett råd. Man tillsätter en beredning, och man bildar en kommission. Vackert så, men klimatet kräver lite skarpare åtgärder, till exempel energiskatter, som är temat för kvällens debatt. Energiskatter och andra former av ekonomiska styrmedel är bland de mest effektiva styrmedel vi har i miljöpolitiken. hade vi i vår budget ett antal förslag som skulle göra det mer lönsamt att vara miljövänlig. Därför har vi inte med de förslagen , till exempel förslag om koldioxidrelaterad registreringsskatt och klimatskatt för flyget. Jag tänker inte orda mer om dem. Det jag däremot tänker orda om handlar om energiproduktion och tung trafik. I framställningen av el och fjärrvärme borde fossila bränslen ha spelat ut sin roll. Där finns det goda möjligheter att övergå till biobränslen, och det är därför väldigt tråkigt att vi nu har en så pass gynnsam behandling av framför allt torv och gasbaserad kraftvärme som vi har . föreslår att torv ska beskattas som det fossila bränsle det är och att man skärper beskattningen av gasbaserad kraftvärme. Bara att ta bort torvens skattebefrielse beräknas minska koldioxidutsläppen med cirka en och en halv miljon ton . Det är inte bara förbränningen av fossila bränslen som behöver minska vid våra kraft- och värmeverk utan även förbränningen av avfall. kan visserligen förbränning av avfall, energiutvinning på det sättet, vara godtagbart om man inte kan använda sig av materialåtervinning eller återanvända varan ännu bättre. Men det bör inte vara ett förstahandsalternativ. Det var därför som den förra majoriteten införde en förbränningsskatt på hushållsavfall som förbränns. Av samma anledning bör detta också gälla industriavfall som förbränns. Lastbilstransporter och annan tung trafik står för en allt större del av koldioxidutsläppen. Av klimatskäl är det angeläget att föra över en större andel av godstrafiken till båt och järnväg som har lägre utsläpp per ton gods. Teoretiskt sett är det bästa sättet att göra det att höja dieselskatten. Av olika skäl är det inte helt oproblematiskt, och det är definitivt bara ett av verktygen. Bland annat finns det risk att utländska åkare ekonomitankar billigare diesel utomlands. Som ett komplement förordar därför vi och en kilometerskatt för lastbilar som då ska baseras på fordonets vikt, körsträcka och andra egenskaper hos fordonet. Det skulle inte bara vara viktigt i klimatfrågan utan också vara ett sätt att få lastbilstrafiken att betala för vägslitage och andra samhällskostnader där den tunga trafiken är överrepresenterad. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men av tidsskäl yrkar jag bifall bara till reservation nr 7. 197 (): Socialdemokraternas långsiktiga vision är att hela vår energiförsörjning ska baseras på förnybar energi.