prot · GU0969 · 2007-02-28 00:00:00 — Vi vill arbeta för en hög genomförandegrad, för ambitiösa och bindande åtgärder inom miljöområdet, för att handelspolitiken ska integreras på ett tydligt sätt och för att vi gemensamt ska förbinda oss att arbeta för en 25-procentig minskning av regelkrånglet. 25 () replik: Jag vill ställa ett par frågor till . Den första frågan handlar om export och att det har gjorts kraftiga neddragningar. När det gäller påståendet att det har skett kraftiga neddragningar vill jag göra ett förtydligande. I vår budget hade vi ca 221 miljoner, men alliansen hade ca 180. Det finns ändå en differens däremellan. Det är siffror som har plockats från budgetalternativen. Med utgångspunkt i detta frågar jag hur ser på möjligheterna till att stärka varumärket , stärka konkurrensen och i kombination med detta öka välfärden utifrån intentionerna i Lissabonstrategin. Det pratas också mycket om arbetslösheten. Jag vill passa på och korrigera hur det är med arbetslösheten. är 245 000 öppet arbetslösa. Det är en himla skillnad mot att säga att det är en miljon personer som inte går till arbetet. Man måste skilja på vad människor gör och vilka som är öppet arbetslösa. Den sista frågan handlar om den ökade otryggheten i samhället för våra medborgare. Försämringar i a-kassan och försämringar inom sjukförsäkringen påverkar människor i deras vardag, och de känner en större otrygghet. Då blir de mindre benägna att inte bara byta arbete eller söka till en vidareutbildning utan också att köpa varor och tjänster. 26 Statsrådet () replik: Jag tror att fick sluta mitt i en fråga där. Vi får kanske återkomma till den allra sista punkten. Tack för frågorna. Exporten har delvis diskuterats tidigare. Jag har inte så mycket att tillföra. Det var delvis en del tillfälliga anslag som vi har tittat på. Vi har en diskussion i regeringen om en heltäckande strategi för exportfrågan som vi kommer att återkomma till . Jag har inget mer att säga om det just . När det gäller att stärka varumärket är vi helt överens. Det är en jätteviktig utmaning. Det är en del i Lissabonprocessen, men det här går vida över den på många sätt. Det handlar om att ska vara konkurrenskraftigt. Det handlar om att den svenska välfärden ska vara bra. Det handlar om att kunna lita på att svenska företag gör ett bra jobb och står för kvalitet, tillväxt, god utbildad personal och så vidare. Det handlar om att vi ska ha högklassig forskning, högklassig utbildning och så vidare. Vi har redovisat en lång rad förslag på hur vi vill göra. Allt detta tillsammans bidrar till att stärka varumärket , som är ganska starkt . Det kan bli ännu bättre, men det är ganska starkt. Vi kan naturligtvis ägna oss åt frågan om sifferexercisen. I valrörelsen pratade vi bland annat om den miljon som inte gick till jobbet. Ja, det är så. Det var en miljon människor som var arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade och så vidare som inte gick till jobbet. Dessa människors utanförskap var det som allianspartierna gick till val på, det vill säga för att försöka ändra situationen. Det är också det vi syftar till att göra. De ska tillbaka till arbetsmarknaden. De ska känna sig behövda, ha ett jobb att gå till och spela en roll i byggandet av den svenska välfärden. 27 () replik: Det är bra att vi har samma uppfattning vad gäller att det är viktigt att stärka konkurrenskraften och att varumärket även fortsättningsvis är viktigt att satsa på. Då kanske vi kan känna en viss trygghet i att se fram emot att det när regeringen presenterar sin nästa budget kommer att finnas mer pengar till det som handlar om exportfrämjande åtgärder. Jag är helt övertygad om att de små företagen behöver ha hjälp på vägen om man ska våga satsa på att ge sig ut i den globala världen, inte minst när man blir mer konkurrensutsatt. säger att vi har en bra välfärd. Men varför försämrar ni våra trygghetssystem? Ni försämrar a-kassan. Ni försämrar sjukförsäkringen. Det påverkar människorna i deras vardag. Det påverkar tillväxten när människor inte vågar satsa. Jag har min anställning på en fönsterfabrik. Om inte medborgarna vågar bygga nytt eller byta ut sina fönster påverkar det försäljningen på min arbetsplats där mina arbetskamrater har sin utkomst . Det spelar roll. Om de känner otrygghet gör de inga investeringar. De bestämmer sig inte för att byta jobb eller söka till en annan utbildning för att förkovra sig. Hur ser på försämringarna i trygghetssystemen? Är de bra för tillväxten? 28 Statsrådet () replik: När det gäller att stärka konkurrenskraften och exporten är vi överens. Låt oss återkomma till en mer omfattande diskussion om den frågan! En av de viktigaste uppgifterna som regeringen har tagit sig an på det här området är implementeringen av tjänstedirektivet. I detta ingår att man ska upprätta kontaktpunkter i alla länder. Dit ska ett företag kunna vända sig och få all information om vad som gäller och det stöd som behövs för att kunna erbjuda en tjänst i det landet. Detta tror jag är en väldigt viktig faktor när det gäller att hjälpa svenska företag att etablera sig utomlands men också för att andra företag ska kunna komma till . Ett led i den målsättningen är att undanröja byråkrati och hinder och att göra det enkelt att flytta företag och att investera. Detta kommer att påverka både jobben och tillväxten. När det gäller välfärden företräder denna regering arbetslinjen. Det finns inget mer deprimerande och inget som skapar en större osäkerhet än att inte veta om man har något jobb att gå till. Människor frågar sig: Varför är jag sjukskriven trots att jag bara är ? Varför får jag inget jobb? Varför finns det ingen plats för mig? Regeringen satsar på att försöka få dessa människor tillbaka i arbete genom speciella satsningar på långtidsarbetslösa, på unga människor och på den invandrargrupp som hamnat utanför. Vi satsar på personliga coacher och på nystartsjobb i den matchning på arbetsmarknaden som bland annat arbetar med. Vi gör också insatser för det livslånga lärandet, det vill säga att man ska kunna vidareutbilda sig och i olika skeden av livet gå mellan utbildning och jobb. Vi har satsningar på rehabilitering och så vidare. I och med att allt fler människor kommer i arbete och arbetslösheten går ned får vi mer pengar att satsa på vår gemensamma välfärd och trygghet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 9 § Vissa ändringar i bestämmelser för Föredrogs betänkande 2006/07:KU6 Vissa ändringar i bestämmelser för (framst. 2005/06: RRS28). 29 (): Jag skulle vilja ägna åt betänkande nr 6, Vissa ändringar i bestämmelser för , trots att det inte finns några reservationer och att utskottet är enigt i sitt betänkande. Utskottet tillstyrker delvis riksrevisorernas framställning, men mot bakgrund bland annat av utskottets bedömning att varje riksrevisors självständiga granskningsverksamhet inte bör begränsas föreslår utskottet dock en annan lydelse av de aktuella paragraferna än den som riksrevisorerna själva har föreslagit. Ofta kanske man tolkar ett enigt betänkande utan reservationer som att ärendet är av mindre vikt. I detta fall markerar enigheten vikten. Jag skulle därför vilja ta tillfället i akt och betona viktiga uppdrag och funktion i vårt samhälle och vår demokrati. I debatten vid skapandet av användes uttryck som en historisk dag. Några riksdagsledamöter menade till och med att inrättandet av en ny, oberoende riksrevision var en av de viktigaste konstitutionella reformer som genomförts sedan den nuvarande grundlagen infördes. Det förslag som vi ska fatta beslut om här kanske inte riktigt är av samma karaktär men ger oss ändå möjlighet att diskutera och tala om roll i vårt samhälle. är en viktig del av kontrollmakt. uppdrag är att granska den statliga verksamheten och därigenom medverka till en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten. kanske viktigaste uppdrag är att skapa en demokratisk insyn i hur de politiska besluten fattas och genomförs. ska också granska hur skattemedlen används och om den statliga förvaltningen följer de direktiv, regler och föreskrifter samt når de mål som har satt upp. Som en del av kontrollmakt har granskningsverksamhet ett grundlagsskyddat oberoende och ett kraftfullt granskningsmandat. Detta är mycket viktigt. Det ger dem möjlighet att bedriva en sammanhållen och heltäckande granskning av hela den statliga verksamheten. Det är av stor vikt att verksamhet kan utövas med ett tydligt oberoende. Misstanke om att revisorerna går någons ärende ska aldrig behöva förekomma. Därför ville KU inte heller gå så långt som att riskera att man begränsar granskningsverksamhet. rapporter har en viktig roll att spela i det politiska arbetet. Politiken ska givetvis vara framåtblickande, men ibland är det kanske ännu viktigare att politiker ägnar sig åt att utvärdera de beslut som faktiskt har fattats. Har de genomförts som det var tänkt? Fick besluten de konsekvenser som lagstiftaren avsåg? Bedrivs verksamheten i effektiva former? Ytterst handlar det om respekt för demokratiska beslut och att vi förvaltar skattebetalarnas pengar på ett bra sätt. fyller en viktig funktion för vår demokrati och för det förtroende vi har för den. Jag är därför glad att se att det finns en enighet i frågan. Det vinner demokratin på. Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande nr 6. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 10 § Effektiv statsförvaltning m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU12 Effektiv statsförvaltning m.m. 30 (): Betänkandet Effektiv statsförvaltning m.m. rör motioner som väcktes under den allmänna motionsperioden . Totalt behandlas tolv motionsyrkanden som rör området effektiv statsförvaltning i betänkandet. Dessutom har utskottet behandlat två motionsyrkanden med förslag inom området tillsyn av spelmarknaden. I motionerna tas förvaltningspolitiska frågor rörande antalet myndigheter, myndigheternas erbjudande av tjänster, effektivitet och konsekvenser vid minskning av myndigheternas personal upp. Vidare har frågor som rör antidiskriminering i statsförvaltningen samt löne- och pensionsförmåner för chefer i statlig tjänst tagits upp i motionerna. Samtliga motionsförslag avstyrks av utskottet med den huvudsakliga motiveringen att arbete pågår inom de i motionerna berörda områdena både på myndigheter och inom . I betänkandet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Det är en reservation från Socialdemokraterna och rörande utveckling av förvaltningens tjänster och effektivitet, en från rörande brukarindikatorer samt två från som rör löner och avgångsförmåner för chefer i statlig tjänst och reglering av spelmarknaden. Det särskilda yttrandet har lagts av Socialdemokraterna och rör antalet myndigheter och processen kring nedläggning av vissa myndigheter. Med denna korta inledning överlämnar jag detta ärende till kammaren för debatt. 31 (): Effektiv statsförvaltning är alltid en viktig debatt. Hur används skattepengarna? Hur effektiv är förvaltningen? Går det att samverka mer? är denna fråga mycket aktuell i den offentliga debatten genom att i går överlämnande sin utredning till regeringen. Jag vill inledningsvis säga att svensk offentlig förvaltning håller hög klass. Den är effektiv, rättssäker och demokratiskt förankrad, och den står sig väl i en internationell jämförelse. Vi möter i vår vardag ofta statlig förvaltning, när vi kör på motorvägen, när vi kontaktar och så vidare. För oss socialdemokrater är statlig förvaltning en viktig del av medborgarnas vardag, inte bara byråkrati, eller onödig byråkrati, utan en viktig del i vårt demokratiska samhälle. Utifrån att har arbetat fram tills i går är vi socialdemokrater förvånade över regeringens politik. En del av uppdrag var att klarlägga eventuella brister i ansvarsfördelningen mellan myndigheter som försvårar samverkan. Socialdemokraterna anser, med hänvisning till anvisningarna för , att den nuvarande regeringens tillvägagångssätt med nedläggning av vissa ad hoc-utvalda statliga myndigheter, såsom , och , är mycket märkligt. Vi anser att detta inte sker på ett ansvarsfullt sätt med bästa för ögonen. Vi socialdemokrater vill att regeringen i stället tar hänsyn till slutsatserna i så att helheten i statsförvaltningen och inte kortsiktiga politiska intressen prioriteras vid eventuella omstruktureringar av de statliga myndigheterna. Som vi ser det finns det behov av ytterligare insatser för att utveckla förvaltningens olika delar till en bättre fungerande helhet. Vi sätter upp tre ledstjärnor för det arbetet. Den första är: ett ärende en kontakt. Det ska vara enkelt för medborgare och företag att ha att göra med förvaltningen. Det kräver att vi bryter stuprörstänkandet och skapar en förvaltning som samverkar. Den andra är: rätt sak på rätt sätt. Förvaltningen ska arbeta effektivt och rättssäkert och med respekt för människors lika värde. Och den tredje är: nytänkande och förändring. Förvaltningen ska ha en hög förmåga att ta till sig ny teknik och nya lösningar. Genom utvärdering, uppföljning och ständigt lärande ska förvaltningen anpassas till en omvärld i förändring. Med dessa ledstjärnor i fokus bör regeringen driva den förvaltningspolitiska utvecklingen vidare. Arbetet bör omfatta bland annat utveckling av e-förvaltning och av lokala servicekontor. Vi anser att det finns ett starkt behov av fortsatt samordning inom och mellan regering och riksdag när det gäller e-förvaltning. Den IT-politiska strategigruppen bör få fortsatt förtroende att utarbeta moderna former för svensk e-förvaltning. Vidare bör ytterligare satsningar göras för att öka den mångkulturella kompetensen i den offentliga förvaltningen. Vikten av att fortsätta arbetet med avkodifierade ansökningshandlingar kan inte nog betonas. Regelverken bör ses över för att undvika korruption i alla former och för att förtydliga ledningsansvaret i myndigheterna. Vi vill även se ett fortsatt arbete med att skapa en effektiv tillsyn samt en bättre utvärdering och uppföljning av förvaltningen. Vi anser att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder man ämnar vidta i syfte att utveckla förvaltningen. Av redovisningen ska tydligt framgå hur beskrivna ledstjärnor ska kunna förverkligas samt hur en svensk e-förvaltning ska utformas i praktiken. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha en annan lydelse. 32 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation nr 3 av där vi föreslår ett lönetak i staten och en kartläggning och förändring av avgångsvederlagen. Den här debatten kommer mycket lämpligt. har vi runt om i landet samtalat om de löner, förmåner och privilegier som de i en liten elit, en sekt i samhället, har förskaffat sig och givit varandra. Och kunde vi i läsa om teknikföretagens direktörer som höjt sina löner . Ja, en av dem fick faktiskt . har de anställda fått 6-procentiga lönelyft. Och vill dessa direktörer ha rätten att sänka lönerna för de anställda hur kan man ens tänka sig att föreslå något sådant? I samma artikel kunde vi läsa om statliga direktörs lönelyft på , en dryg miljon. I var det . Och har vi kunnat läsa i en annan morgontidning om att de statliga bolagens vd:ar hade ett lönelyft på . Det är åtta gånger mer än det genomsnittliga lönelyftet för de anställda. vd toppade , ett inkomstlyft på 5,4 miljoner. Det finns ett systemfel här i de växande löneklyftornas samhälle. Och här har vi, staten, ett ansvar som medborgarnas representant att motverka denna utveckling. Därför föreslår ett lönetak i statlig verksamhet som också kan utgöra norm för kommuner och landsting. Det här förslaget kommer ursprungligen från Gruvtolvan, som upprörts över de höga direktörernas kraftiga lönelyft däruppe. Förslaget går ut på att statsministerns lön ska vara tak. Det är ingen låg nivå i sig, 121 000 . Och ingen kan väl slå statsministern i fråga om ansvar och kanske inte heller i fråga om omsättning. Inkomst- och förmögenhetsklyftorna i svenska samhället har ökat. Det kunde vi bland annat ta del av i alldeles . De högst avlönade ligger nu på samma andel av totalinkomsten som de gjorde , och vi verkar ha ett avbrott i historien av minskade klass- och löneskillnader. Orsakerna är komplexa och sammanhänger med samhälleliga maktförhållanden. Att den offentliga sektorn, dit resursfördelningen sker med demokratiska beslut och där behov snarare än marknadsmakt får vara styrande, slutade sin expansionstrend är en förklaring till de växande klyftorna. En nyliberal våg drog in, och den röda mattan för ökade skillnader och en ekonomisk elit rullades ut. Och där tog, tyvärr, offentlig sektor efter medan löntagarnas löner och förmåner faktiskt trängdes tillbaka. De strukturella förskjutningarna manifesteras dock konkret och på olika sätt, och vi kan faktiskt påverka det här om vi önskar och vill. En tydlig åtgärd är att uppmärksamma och göra något åt dessa fantasilöner för chefer och ledande befattningshavare i både privat och offentlig sektor. Staten bör ta sitt ansvar som arbetsgivare och motverka denna utveckling. Staten bör faktiskt skapa legitimitet för lönebildningen och för samhällsutvecklingen. Om det ska finnas en kultur för de redan privilegierade blir det ju svårt att hålla samman ett samhälle och efterlysa förtroende för dess institutioner, speciellt om det är i tider av ekonomiska problem. Problemen med de höga ersättningarna har inte med de enskildas privatmoral att göra, och målet med vår problematisering är inte heller att ifrågasätta enskildas duglighet. Det är en fråga om systemfel som vi faktiskt behöver rätta till. Vårt förslag om ett lönetak i statlig tjänst handlar om att ta ansvar för att skapa den trovärdighet och legitimitet som behövs bland medborgarna för de offentliga verksamheterna. Vi har förslaget att statsministerns lön ska utgöra tak. Ofta framförs det i debatten och även i de policyer som det hänvisas till att det ska sättas löner efter ansvar och den omsättning och den kompetens som personen i fråga har. Men har ansvaret, omsättningen och kompetensen ökat hos dessa vd:ar eller ? Eller vad är det som faktiskt har hänt? Och frågan är om det finns någon som har det ansvar som statsministern faktiskt har i . Och kommer inte ens statsministern upp bland de fem högst avlönade i . Är det här ett system som vi vill upprätthålla? Svaret måste vara nej, i alla fall från oss på vänsterkanten. I den policy som finns om lönepolitik tar man också upp att tjänstebostad inte bör ingå. Ändå kan vi se att det hos finns 14 stycken som har kraftigt subventionerade bostäder. Det finns till och med gratis bostäder. Det ska inte förekomma incitamentsprogram, bonusar för koncernchefer och verkställande direktörer, men Posten delade ut 1 miljon. Och man kan fråga sig hur vd:s meritlista faktiskt hade förbättrats när han fick i lönelyft. kunde man 2003 läsa om den verkställande direktören som skulle avgå 2002 men som fick fortsätta som senior advisor i företaget med en bibehållen vd-lön på 4,1 miljoner. När han sedan skulle avgå fick han en fallskärm på två årslöner, och han fick bo kvar i i den villan. Ja, han skulle betala marknadsmässig hyra, kunde man läsa i artikeln. Men 2006 kunde vi läsa om en eftertaxering av vd:arna däruppe i och på för . Man betalade alltså inte skatt för den förmån man hade fått. De här ersättningarna upplevs med rätta som stötande. Det är lätt att se att den lilla eliten chefer inom och utom den offentliga sektorn faktiskt ger varandra förmåner som ingen annan i samhället kan ha. De i en liten sekt belönar varandra. släpar löneutvecklingen för andra grupper efter. Lönenivåerna i , i förhållande till vinster och produktion, ligger på de nivåer som var under . Att vi vill göra något åt det här är självklart. Att borgaralliansen inte vill göra det är lika självklart, även om man under valrörelsen pratade om maktmissbruk och om misstankar om tjänster och gentjänster i staten. Men att Socialdemokraterna inte har något förslag eller stöder vår motion är faktiskt svårt att förstå. Vi vet att den här motionen inte löser problemen, men vi lägger fram ett förslag. Vi vill göra något åt dem. Vad vill ni göra i stället? Det skulle kunna vara bra att få svar på i den här debatten. Jag yrkar bifall till reservation nr 3. 33 (): Jag tänkte inleda mitt inlägg med att tacka meddebattörerna för bra och engagerade inlägg. Jag konstaterar att det inte finns så mycket värderingsmässiga skillnader i den här typen av debatter, men jag får väl nöja mig med att åtminstone tacka för engagerade inlägg. Det har ju varit rätt uppenbart, inte minst i det senaste inlägget, att det finns ganska stora värderingsmässiga skillnader. Jag kommer att återkomma till statliga bolag och chefer men vill ändå invända mot att bunta ihop svenska bolagsvd:ar, statliga bolagschefer och förvaltningschefer i svenska myndigheter till en sekt. Jag tyckte att bruket av det ordet gjorde att det förra inlägget faktiskt föll ganska mycket i kvalitet. Detta är ett område som handlar, precis som inledaren sade, om väldigt många olika saker. Låt oss börja med antalet myndigheter. Det finns flera motioner som behandlas här där man önskar att myndigheterna blir färre, bland annat från förre ansvarige ministern . Det är väl bara att konstatera att den inriktningen har stort stöd i utskottet. Den inriktningen har också stort stöd i regeringens politik. Den ligger väl i linje med den politik som förs. tog tidigare upp att han tyckte att vi från regeringens sida inte skulle ha lagt ned några myndigheter som arbetar. Men jag vänder mig mot tanken att vi skulle ha någon form av reformstopp i svensk politik som en statlig utredning håller på och jobbar. Det är klart att man från regeringssidan, både den förra regeringen och den nuvarande regeringen, måste få lov att göra förändringar i myndighetsstrukturen trots att det finns en utredning som sitter och tittar på de här sakerna. Jag kan inte dra mig till minnes just nu några exakta fall för detta, men det är klart att också den förra regeringen såg sig fri att förändra myndighetsstrukturer trots att det satt en ansvarskommitté och studerade myndighetsstrukturerna. Vi från alliansens sida konstaterar med glädje att den nuvarande regeringen också har gjort de konkreta förändringarna i myndighetsstrukturerna och ser till att vi får färre myndigheter i . Dessutom finns det en kommitté som sitter och tittar ytterligare på vad som kan göras. Den ska klargöra vad som bör vara statliga åtaganden. Det är en viktig sak, för staten ska inte alltid hålla på och syssla med opinionsbildande verksamhet eller ge sig ut på konkurrensutsatta marknader. Kommittén ska också titta på vilka förutsättningar som måste ändras för att regeringens styrning ska kunna bli bättre så att den statliga förvaltningen ska passa bättre in i de krav som EU-medlemskapet ställer på oss, och så vidare. Det kommer att redovisas men slutligen också för att man ska se var det behöver göras förändringar. Förmodligen måste förändringar göras. Det är säkert också så att de förändringar som ska göras inte bara är kosmetiska utan måste visa sig i att statsförvaltningen blir mer effektiv men också genom att medborgarna får större möjligheter att göra sig hörda. En del i denna strategi är naturligtvis, precis som några av reservanterna tar upp, tanken att utveckla e-myndigheter ytterligare. Vi vill ha en utveckling av e-förvaltningen som gör det enklare för myndigheterna att samverka och som gör det lättare för medborgare att ta kontakt med statsförvaltningen men också för företagare att ha kontakter och få rätt att ta ansvar gentemot statsförvaltningen. Jag ska gärna säga att jag tyckte att det som finns med i den socialdemokratiska reservationen mycket väl kan vara en del i diskussionen om hur man ska göra. Det är viktigt att enskilda medborgare, men också företagare, lätt kan identifiera vem de ska ta kontakt med i förvaltningen.