prot · GU0957 · 2007-02-01 00:00:00 — Andra ministrar har i debatten ofta hävdat lön före bidrag, trots att man i vissa fall faktiskt sett att det medverkar till ökat bidragsberoende. Två av riksdagsledamöter har varit mycket kritiska och menar att vårdnadsbidrag går tvärsemot kvinnans frihetsfundament att skapa en yrkesidentitet och tjäna pengar och sörja för ett eget uppehälle. Erfarenheter från och visar att vårdnadsbidraget är en kvinnofälla. Min fråga till regeringens företrädare är: Hur kan man på fullaste allvar påstå sig verka för en arbetslinje och en ökad jämställdhet i samhället som man inför ett vårdnadsbidrag? 81 Utbildningsminister (): Den här debatten har pågått . Det finns flera bidrag som ges ut för att människor ska kunna vara hemma. Hela föräldraförsäkringen bygger på den tanken att vi tycker att det är viktigt att föräldrarna får vara tillsammans med sina barn under deras första levnadsår. Därför har vi en mycket bra föräldraförsäkring. Vårdnadsbidraget är en annan typ av bidrag, men det har samma syfte: att möjliggöra att föräldrarna får mer tid med barnen. Den här frågan är mycket positiv för alliansen eftersom vi har enats om en kompromiss som vi alla tror är bra. Vi tror oss också ha ekonomiska möjligheter att genomföra hela denna kompromiss med en jämställdhetsbonus, en barnomsorgspeng och ett vårdnadsbidrag, och det handlar om ett frivilligt vårdnadsbidrag för kommunerna. Vi diskuterar just nu när och på vilket sätt det här ska genomföras. Det är en diskussion som förs i god stämning. Jag tror att vi kommer att komma fram till ett mycket bra resultat. 82 (): Jag noterar att i alla fall inte pratade om jämställdhet som han pratade om vårdnadsbidraget. Vårdnadsbidraget riskerar att konservera könsroller som säger att män ska arbeta och kvinnor ska vara hemma och vårda frisk man. partikamrat från , , sade att det bara är män som har drivit den här frågan. Då blir min fråga återigen: Hur kan det vara förenligt med att försöka förbättra jämställdheten i att införa ett vårdnadsbidrag? 83 Utbildningsminister (): Det är nog ingen tvekan om att det är många kvinnor som har velat ha ett vårdnadsbidrag i . Så är det helt säkert. Vårdnadsbidraget ska naturligtvis vara könsneutralt. Det kan vilken förälder som helst ta ut. Och det måste ses i sitt sammanhang. Det genomförs i samband med ett antal andra åtgärder som syftar till att öka jämställdheten i samhället. Huruvida ett vårdnadsbidrag blir en kvinnofälla beror helt på hur det utformas. Jag menar att den utformning vi har enats om inom alliansen innebär att det inte kommer att bli någon kvinnofälla. 84 (): larmade samebyarna om att en kris kommer att drabba rennäringen på grund av en brist på bete som beror på det milda vädret . Samebyarna såg en katastrof framför sig. ansökte man om att få hjälp med den här katastrofen. är situationen akut. Renarna magrar, svälter och börjar tappa sitt flockbeteende. I takt med att de blir svagare blir det självfallet också ännu svårare att hitta mat. Det är 37 av 51 samebyar som är drabbade. Om ingenting händer nu riskerar det att bli ett ganska hårt slag mot rennäringen, samebyarna och inte minst mot renarna. Jag undrar vad regeringen har gjort sedan samebyarna larmade i denna fråga och vad man tänker göra nu åt den akuta situationen. Den frågan ställer jag till jordbruksministern. 85 Jordbruksminister (): Tack för frågan. Enligt de rapporter som har kommit till oss är situationen besvärlig i det aktuella området. Av den anledningen uppdrogs åt berörda myndigheter att göra de inventeringar som är nödvändiga för att kunna bedöma omfattningen av de besvärliga förhållandena. Det har varit besvärliga förhållanden , överstigande , och då träder den praxis in som har tillämpats tidigare under den här typen av besvärliga förhållanden. Det innebär att jag under nästkommande vecka kommer att besöka området. Då kommer jag för egen del att kunna se hur förhållandena är och också, förhoppningsvis, kunna ge de besked som berörda måste ha för att på ett tillfredsställande sätt kunna sköta den verksamhet som de har att sköta. 86 (): Jag får tacka för svaret. Jag tycker att det är jättebra att ministern åker och besöker området och får se hur det är, men det som betyder någonting är att stödet faktiskt behövs just . Det handlar alltså om ungefär 138 000 renar. Varken jag eller samerna kan låta bli att göra jämförelser med andra katastrofer, till exempel Per och , och hur snabb man är att göra insatser då. Jag hoppas att regeringen faktiskt gör insatser och gör dem , därför att det här är en katastrof för rennäringen, och det innebär plåga för renarna. 87 Jordbruksminister (): Den praxis som har funnits i det här avseendet säger att ett besvärligt förhållande ska ha pågått , . när förhållandet anmäldes sändes de människor ut som har att besiktiga området för att kontrollera att förhållandet var av den grad att det kan kallas ytterst besvärligt. Ordet katastrof används alltså , och då träder enligt den praxis som har funnits det statliga ansvaret in. Det datumet är nu snart passerat. Därav det jag sade tidigare. Det blir alltså ett besök och förhoppningsvis något meddelande till berörda. 88 (): kommer FN:s klimatpanel att publicera en rapport. Enligt läckorna kommer antalet extrema väderleksförhållanden att öka i omfång och styrka. Havsvattnet stiger med mellan ½ och . Isen över kommer att försvinna under kanske halva året. Det här är väldigt allvarliga saker. Det svenska miljömålsrådet har till oss i sagt att den tunga trafikens ökning är den viktigaste orsaken till att klimatmålen inom transportsektorn och de miljömål vi har för klimatet inte kommer att . har via tagit fram uppgifter om att lastbilstrafiken har ökat i fjor. Det innebär mer koldioxid. Jag har en fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att klimatanpassa trafiken, särskilt den tunga vägtrafiken? 89 Statsrådet (): Jag vill börja med att förtydliga att klimatfrågan är den högst prioriterade fråga som den här regeringen arbetar med. På min lott står naturligtvis transportsektorn i dess helhet, även om det primärt också handlar om att ha bra infrastruktur som transporterna kan använda sig av. Jag tror att en viktig del i detta är att vi skapar förutsättningar för att transportsektorn får inkluderas i handeln med utsläppsrätter, som är en prioritet från regeringens sida. I den svenska planeringen tror jag också att det är viktigt att se den planeringsprocess som vi nu har dragit i gång, där vi har en mycket tydlig uppfattning om att det handlar om att planera mellan olika transportslag så att vi miljöoptimerar varje transportslag använder vägen där vägen är bäst och järnväg där järnvägen är bäst och har tydliga kombiterminaler som också gör att man kan ha bra förbindelser med sjöfarten. 90 (): Jag tackar statsrådet för det svaret. tror jag inte att handeln med utsläppsrättigheter kan slå igenom så snabbt. Det krävs nog mer akuta åtgärder. Förre världsbanksekonomen hävdar att om vi inte vidtar åtgärder nu så kommer vi att få kostnader som motsvarar två världskrig för att reparera det klimatförändringarna kommer att orsaka. Alltså måste man investera i det som minskar klimatpåverkan som man inför ekonomiska styrmedel för att minska klimatpåverkan. Regeringen har i senaste budgetpropositionen sagt att man ämnar ha som utgångspunkt vid planeringsförändringar att öka utrymmet för väginvesteringar. Då blir det mer vägtrafik och mer klimatpåverkan. Vore det inte rimligare att i stället göra tvärtom: ändra så att man ökar utrymmet för järnvägsinvesteringar i stället för Förbifart och motorvägar i , och andra delar av landet? Det vore väl en rimligare klimatinvestering. 91 Statsrådet (): Den här regeringen tänker skapa förutsättningar för jobb i alla delar av landet, och då behövs det bra vägar och bra järnvägar i alla delar av landet. Den förra regeringen har slarvat bort en stor del av det vägkapital som vi har i . Ett exempel är väg- och underhållssidan som är mycket eftersatt, vilket drabbar stora delar av landet, inte minst den del av produktionen i som har ett stort behov av bra vägar. Därför kommer den här regeringen att just ha fokus på att vi investerar och sköter underhållet så att vi inte slarvar bort det här och gör dubbelfel: både missar klimatfrågan och missar jobb och företagande i alla delar av landet. 92 (): Jag tänker rikta min fråga till , och jag börjar med att citera några rader ur budgeten. De studerandes studiesociala situation har länge varit eftersatt. Studiemedlen måste samverka bättre med de sociala trygghetssystemen, så att den enskilde har möjlighet att försörja sig och leva ett tryggt liv . Samspelet mellan studiestödssystemet, bostadsbidraget, socialförsäkringssystemet, försörjningsstödet och arbetslöshetsförsäkringen behöver därför ses över. Situationen för studerande med barn behöver ges särskild uppmärksamhet. Även studenthälsovården behöver granskas ur ett studiesocialt perspektiv. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som skall se över de studerandes studiesociala situation. Det är ett väldigt bra citat ur budgeten, skulle jag vilja påstå. Men det är också väldigt viktigt att det här kommer snart. Min fråga till är därför: Har denna studiesociala utredning påbörjats av regeringen? 93 Utbildningsminister (): Bakgrunden är också att allianspartierna och tillsammans gjorde ett tillkännagivande till den dåvarande regeringen att det skulle behövas en studiesocial utredning. Vi har fortfarande den uppfattningen, och därför skrev vi som vi gjorde i budgetpropositionen. Arbetet pågår inom med att utforma direktiv till en sådan här utredning. Det är ett antal svåra frågor i detta, faktiskt. Det berör ju flera av våra socialförsäkringar. En modell som man skulle kunna tänka sig är att det här utreds tillsammans med ett antal andra frågor på socialförsäkringsområdet. Vi har fortfarande inriktningen att det ska bli en särskild studiesocial utredning. Vi jobbar med direktiven och kommer att tillsätta den här . 94 (): Tack så mycket! Det var glädjande att höra. Jag är dock fortfarande lite intresserad av att höra hur du tror att tidsplanen ser ut, just eftersom det är så svåra frågor att det tar så att forma direktiven så att det skjuts . För dem som är studenter de unga och unga vuxna som funderar på att bli studenter är det väldigt centrala frågor. För dem som är studenter och har barn är situationen akut. och varje termin som den här utredningen förskjuts, och därmed också resultatet av utredningen, är det många som faktiskt hamnar i kläm. Så gärna en tidsplan, tack! 95 Utbildningsminister (): I den bästa av världar är det så att om direktiven är väldigt bra så går själva utredningsfasen fortare. Jag kan inte ange en exakt tidsplan, men låt mig ändå uttala följande ambition, som ju är relativt låg: Jag tycker att det skulle vara dåligt om vi så att säga inte hade ett beslut med anledning av denna utredning samt remissbehandling av och propositionsarbete utifrån denna utredning före nästa val. Alliansregeringens och allianspartiernas mål måste absolut vara att ett antal av de problem vi här har identifierat måste vara lösta före nästa val. Tillgängligheten till Telias fasta telefonnät 96 i (s): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Den rör ett ämne som redan varit uppe lite grann. En fråga som efter den senaste stormen varit mycket omdiskuterad i mitt hemlän är Telias långvarigt utslagna telefoni. Statsrådet har varit på besök i länet och tagit del av bekymren. Som ledamot av KU vet jag vilken försiktighetsgrad ett statsråd ska iaktta när det gäller kontakter med de bolag som staten äger del i eller äger helt. KU har uttalat att det ligger i sakens natur att det förekommer underhandskontakter mellan staten som ägare och den direkta bolagsledningen. Det formellt riktiga sättet att styra ett bolag är genom bolagsstämman. Bekymret med är inte bara den icke-fungerande telefonin utan också otillgängligheten. Jag vill därför fråga statsrådet: regeringen haft några underhandskontakter med efter den senaste stormen, och är statsrådet beredd att via bolagsstämman ställa krav på bolaget om högre tillgänglighet och snabbare åtgärder vid sådana problem? 97 Statsrådet (): Det är naturligt att jag haft kontakt med liksom med andra parter som är involverade i den infrastruktur som drabbat det område där Per drog fram. På plats i var även representanter från , och de fick exakt samma information som jag. Det är bra att vi får samma information från den befolkning och de företagare som är drabbade. På så sätt kan vi ta till oss den kritik som finns om att man inte haft tillgänglighet. Även kommunen har lyft fram problemet med att inte ha tillgänglighet. Denna information har både aktiva företrädare för och jag själv tagit del av. Vi har alltså fått samma information. Det tyder på att man också internt fortsätter att arbeta med ett kundfokus. 98 TREDJE VICE TALMANNEN: Härmed är veckans frågestund till ända. Jag vill tacka statsråden för deras medverkan. 10 § (forts. från 8 §) Svar på interpellation 2006/07:193 om islandshästar 99 Jordbruksminister (): Låt mig apropå de kompletterande frågor som ställts, men också apropå frågor ställda i interpellationen, åter påpeka att djurskyddslagstiftningen ska verka förebyggande och skydda djur mot onödigt lidande. Lagstiftningen syftar till en högre välfärdsnivå för djuren, mer än till frånvaro av sjukdom. Djuren ska enligt djurskyddslagen hållas på ett sätt som främjar deras hälsa. Med detta sagt upprepar jag vad jag sagt i många tidigare debatter, nämligen att jag och regeringen inte är beredda att ändra nuvarande lagstiftning på detta område. Jag är mycket noga och konsekvent när jag säger: Vi kan inte, och ska inte, ändra lagstiftningen så att den på något sätt tar bort den portalparagraf som finns i djurskyddslagstiftningen. När det sedan gäller bedömningen av hur djurskyddet uppfylls måste den göras utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. Bedömningen måste göras med hänsyn till såväl djurens egenskaper som till den miljö som djuren vistas i, men också med hänsyn till hur de sköts och hanteras. Detta vill jag vara helt tydlig med i mina uttalanden. Denna bedömning ska göras av lokalt förankrade myndigheter så att vi får närhet mellan djurhållare och myndighet. Låt mig också upprepa att vi i enlighet med djurskyddslagen överlåtit till ansvarig myndighet att meddela bestämmelser om bland annat ligghallsfrågan. Jag kan därför inte ingripa i myndighetsutövandet när det gäller enskilda ärenden. Låt mig slutligen, genom att läsa innantill från det skriftliga svaret, upprepa att regeringen uppdragit åt att utvärdera hur djur som går ute om vintern ska kunna hållas och skötas med beaktande av djurskyddet, och ska i arbetet med uppdraget göra en sammanvägd bedömning av djurskyddet vid utegångsdrift samt då även beakta de välfärdsparametrar som är relevanta för djurskyddet och som utegångssystem medför. 100 (): Djurens bästa är naturligtvis en självklar infallsvinkel för jordbruksministern precis som för hela alliansens politik. Det vet jag. Jordbruksministern har i sitt svar till mig berört vikten av djuren. Vi har talat om islandshästar, om nötkreatur, om djur i allmänhet, och att de ska behandlas på ett respektfullt och värdigt sätt även efter avskaffandet av . Det är vi mycket angelägna om. Jag pekade i mitt tidigare inlägg på konsekvensen av skrivningarna i lagstiftningen, alltså att de är otydligt skrivna och att enskilda inspektörer därför ibland kan göra subjektiva lokala bedömningar. Något som vi emellertid inte alls har berört i denna interpellationsdebatt är det faktum att många bönder och andra djurhållare känner sig illa behandlade av myndighetspersoner. Det finns bönder som uttryckt att de känner sig förföljda av alltför nitiska myndighetsutövare. Jag vet mycket väl att jordbruksministern i egenskap av statsråd inte kan uttala sig i enskilda myndighetsärenden, men jag vill ändå lyfta upp frågan för att öka medvetenheten om att ganska många hästägare mått dåligt av det sätt som myndigheter behandlat dem på. Jag har talat med företagsläkare och stressforskare som kan vittna om hur de vid upprepade tillfällen kommit i kontakt med människor som blivit sårade och känt sig kränkta av det sätt på vilket de bemötts. Det beror inte bara på att inspektörerna har varit oskickliga, utan det beror också på att lagstiftningen faktiskt är oskicklig. Den är alltför instrumentell och alltför detaljreglerande. Det finns en väldigt bra bok som heter Den siste bonden på Tämmesboda. Den handlar om ett äldre syskonpar som lever stillsamt och enkelt tillsammans med sina fyra kor. som boken växte fram kom miljö- och hälsoskyddsinspektören. De fann att det var för lågt i taket i ladugården och att båspallen var för kort. Inspektören stängde därmed en enastående lokal miljö som lämnades att växa igen fortare än vad som var nödvändigt. Besöket och åtgärderna medförde uppenbar stress för bonden. Dessutom tog inspektören ifrån både bonden och hans syster en meningsfull tillvaro. Människor drabbas på det här sättet, och de är inte unika i . Läkare menar att de riskerar att drabbas av en för tidig död. Min andra fråga till jordbruksministern har därför denna infallsvinkel: Tror du att det kan behövas en översyn av lagen även ur ett folkhälsoperspektiv, ett djurägarperspektiv eller ett människoperspektiv, för att minimera stress och ohälsa på grund av oskickligt bemötande från myndighetspersoner gentemot enskilda djurägare i landet? 101 (): Interpellationen handlar om islandshästar. Men jag hittar också några viktiga nyckelord i slutet av texten i interpellationen, nämligen det öppna landskapet. Majoriteten av invånare gillar det öppna landskapet. Många vill precis som bo där. Då måste vi skapa bra förutsättningar för att det ska finnas öppna landskap i . En viktig bit i detta är en klok jordbruks- och landsbygdspolitik där inte missriktad myndighetsiver får störa sådant som har fungerat bra . Jag tycker att den nya regeringens jordbruks- och landsbygdspolitik har fått en bra start. När vi nu har fått en minister som vet vad det innebär att bo och verka på landsbygden, och inte bara uttrycker detta i ord, tycker jag att det finns gott hopp om en framtid för både djur och människor på landsbygden. 102 Jordbruksminister (): Låt mig igen upprepa att jag inte är beredd att ändra djurskyddslagstiftningen. Därmed blir frågeställningen om översyn av lagen ur ett människoperspektiv överflödig. Men i samma andetag vill jag påpeka att alla de förordningar som utfärdas med stöd av lagen går på remiss till en stor mängd organisationer där människor är engagerade. Inte minst nyhetsmedierna har rapporterat om förslag till nya förordningar som har utarbetats av myndigheten där olika organisationer har tyckt till bland annat ur ett människoperspektiv. Den vägen är det alltså möjligt att påverka den myndighet som har att utfärdas förordningar i enlighet med gällande lagstiftning. Låt mig också påpeka att det ofta i det här sammanhanget är bedömningar som är subjektiva finns det en möjlighet att få saker och ting prövat av någon annan. Det förekommer i väldigt många fall. Den prövningen som görs av någon annan utfaller ibland till den klagandes fördel och efter dennes önskemål. Så var det i det andra specifika fallet som har tagits upp i den här debatten, nämligen i . En bedömning gjordes. Ägarna tyckte inte den var tillfyllest. De klagade och fick rätt. Myndigheten överklagade, och ägarna fick rätt i en högre instans. Så måste det fungera. Jag hoppas att det ska fungera på ett bra sätt i det avseendet även fortsättningsvis. Jag har väldigt svårt att se hur vi ska kunna utforma en lagstiftning på det här området som inte ska bedömas av människor utan bara efter några andra slags parametrar som är fullt mätbara, eller hur de nu ska uttryckas. Jag har ytterst svårt att se hur en sådan lagstiftning ska utformas. 103 (): Jag tackar naturligtvis för svaret. Jag är glad för svaret. Jag är också glad och tacksam att vi har en jordbruksminister som vet vad han talar om, har hjärtat på rätta stället och vet vad svensk landsbygd vill säga. Det är viktigt att underlätta djurhållning i hela . Det har en stor betydelse för landskapsbilden i hela som vi värnar så mycket om. Det är det öppna svenska landskapet som vi alla tycker så mycket om. Det förutsätter naturligtvis, precis som har varit inne på, en god djurhållning. Annars har vi inte ett öppet landskap. I min egen hemby i har vi just detta vackra öppna landskap. Det har vi tack vare hästar, kor och får som betar och håller landskapsbilden öppen. Allt detta förutsätter att vi har en fortsatt respektfull och god djur- och människohållning och ett gott förhållningssätt till både varandra och djuren. Jag känner god tillförsikt . Tack så mycket. 104 Jordbruksminister (): Även jag vill tacka för debatten och för att jag har fått interpellationen. Det är en synnerligen viktig fråga, inte minst beroende på, som interpellanten sade, att vi också talar om människor när vi talar om djur och djurhållning. Jag är precis som debattörerna här angelägen om att vi har djur och djurhållning i alla delar av vårt land för att vi ska kunna behålla det öppna landskapet och behålla människor och företag i alla skilda delar av landet. Denna djurhållning ska vara av en sådan kvalitet att vi uppfyller djurskyddslagens minikrav. Djur ska behandlas väl, och djurens väl och ve och utveckling ska främjas. Vi kan inte ge avkall på detta av många skäl. Ett skäl utöver dem som redan har nämnts är att därest vi skulle göra avkall på detta är jag ytterst rädd för att den stora breda allmänheten som inte är djurhållare skulle vända sig emot djurhållningen. Då motverkas det som både interpellanten och meddebattören liksom jag är intresserad av, nämligen att vi utvecklar verksamheten i alla delar av landet. Tack för debatten, fru talman! Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM32 Meddelande om vuxnas lärande KOM(2006)614 till utbildningsutskottet /07:FPM33 Meddelande om den övergripande strategin för migration KOM(2006)735 till socialförsäkringsutskottet /07:FPM34 Rambeslut om en europeisk övervakningsorder KOM(2006)468 till justitieutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2006/07:41 Sekretess i försäkringsföretag för uppgift om genetisk undersökning och genetisk information 2006/07:42 Ursprungskontroll av fordon, m.m. 2006/07:44 protokoll till konvention om arbetarskydd och arbetsmiljö m.m. Framställning 2006/07:RRS16 styrelses framställning angående det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionerna EU-dokument KOM(2007)27 rökfritt : policyalternativ på EU-nivå 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:274 Effekter av neddragningar i offentlig service av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:275 Nedskärning av tillsynen av den sociala barn- och ungdomsvården av () till statsrådet () 2006/07:276 Beskattning av dispositionsrätt till stugor, båtar med mera av () till finansminister () 2006/07:277 Reglerna för internprissättning vid företags internationella transaktioner av () till finansminister () 2006/07:278 Ankomsthandel av () till finansminister () 2006/07:279 Plusjobb för personer av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:280 och Försvarsmaktens förstahandsval för flygskolan av () till försvarsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts