prot · GU09131 · 2007-06-21 00:00:00 — Hur ska regelverket se ut när det gäller kvalifikationerna för att kunna få ut a-kassa om alla människor ska tvingas betala till en a-kassa utan att kanske ändå få pengar? Det finns politiskt sprängstoff i detta, arbetsmarknadsministern! Då kan man inte bagatellisera det hela och säga att det är en liten teknisk fråga, att det räcker att en person utreder och att vi sedan får titta på detta. Man borde ta den här diskussionen på allvar. Det finns 700 000 personer i som inte har a-kassa. För dessa måste vi hitta ett trygghetssystem. Jag tror mer att det är bättre att sänka avgifterna till a-kassan och se till att fler den vägen kan vara med än jag tror på den väg som regeringen valt med höjda avgifter till a-kassan för att få råd att sänka förmögenhetsskatten och andra skatter i . Arbetsmarknadsministern måste nog fundera på detta. Om man vill ha ett system som fungerar längre än den här mandatperioden måste man bygga ett system som gör det trovärdigt och även ha en diskussion med andra partier. Den diskussionen måste föras innan frågan kommer till utskottet och innan den kommer till för debatt, för sedan viner partipiskan. Jag kan inte tänka mig att arbetsmarknadsministern säger till de borgerliga ledamöterna att de får rösta hur de vill. Det tror jag alltså inte. Vi måste ha debatten innan en proposition kommer. Bäst är då att ha en parlamentarisk utredning och att ha kontakter med de intresseorganisationer som är involverade i detta arbete, framför allt med de fackliga organisationerna, för att få en diskussion om hur vi ska få ett för framtiden användbart tryggt system. Om inte blir det som förra gången 1992 eller 1993 när borgarna införde obligatorisk a-kassa. Direkt efter er valförlust 1994 då vi fick en ny regering med Socialdemokraterna togs det hela bort efter det att Socialdemokraterna tagit tillbaka regeringsmakten. På samma sätt blir det 2010. Vi kommer inte att acceptera en a-kassa som inte ger trygghet för löntagarna och som folk inte har förtroende för. Därför måste man våga ta diskussionen innan och utreda ordentligt i stället för att bagatellisera detta och säga att det är en liten teknisk fråga. Så är det inte. Frågan är mycket större än så. Det finns en väldigt lång historik när det gäller a-kassorna som man inte får glömma. Det är inte så att fixade en a-kassa för löntagarna, utan det var de fackliga organisationerna som drev igenom det. Sedan har utvecklingen blivit den att staten har gått in och garanterat en viss nivå för att det ska bli en ordentlig a-kassa. Det finns alltså starka sådana band. Uppenbarligen har det också fungerat väldigt bra i . Vill man ändra på det måste man också tillåta en större diskussion där för- och nackdelar vägs. Traditionen i är att man tillsätter parlamentariska utredningar. Förra mandatperioden tillsatte de fyra borgerliga partierna och vi i just parlamentariska utredningar. Det var utredningar om småföretagares trygghetssystem och om arbetskraftsinvandring stora och viktiga frågor där det måste finnas en trygghet i det parlamentariska systemet. En parlamentarisk utredning är då det absolut bästa. Jag hoppas verkligen att arbetsmarknadsministern tar sig en funderare till innan han presenterar direktiv för detta. Inte ens det är ännu gjort. 41 Arbetsmarknadsminister (): Vi tänkte ju vinna också valet , så beträffande den oron kan vi ta det lite lugnt. Vi bagatelliserar inte alls frågan. Det här är inte en liten teknisk fråga, som säger, utan det här är en väldigt stor teknisk fråga. Just därför vill jag ha en särskild utredare som har den kompetens som behövs för att belysa det tekniska i frågan. är orolig för att det inte blir någon debatt eller förankring i det parlamentariska systemet eller utanför i olika organisationer. Den farhågan tror jag att vi kan bortse från. Det kommer att bli en rejäl debatt precis som det varit eller så efter då jag tillträdde som minister. Debatten kommer definitivt att fortsätta. Jag får ett intryck av att gärna vill sitta med i själva utredningen. Naturligtvis förstår jag det. Men om den riktiga poängen är att vill delta i debatten, få sin röst hörd och kunna påverka beslut kan jag försäkra att den möjligheten kommer att finnas, ! 42 (): Svaret på frågan om vill sitta med i en utredning om en obligatorisk a-kassa är ja. Jag tror att det är bra att inte bara majoriteten sitter med och diskuterar hur olika lagförslag kan se ut. Om jag sitter med i utredningen kan jag också ha en diskussion med mitt parti. Kanske kan jag garantera att det finns en majoritet även från om det skulle bli en obligatorisk a-kassa eller andra former av förändringar av dagens a-kassa så att de 700 000 personer som inte är med i en a-kassa faktiskt kan få vara med i en a-kassa som inte kostar hur mycket pengar som helst och där man har rätt att få ut någonting ifall man skulle bli arbetslös. Ja, en sådan utredning skulle vara väldigt bra. Arbetsmarknadsministern säger att han har suttit , och det har varit hur mycket debatt som helst. Ja, det har varit hur mycket debatt som helst därför att regeringen har lagt fram fel förslag men framför allt därför att de inte har varit diskuterade tillräckligt. Det är bara nya idéer, nya förändringar som folk inte känner till detaljerna om och inte konsekvenserna av. Ska man genomföra större förändringar måste man tillåta en demokratisk debatt. Den princip vi har haft i är att man tillsätter en parlamentarisk utredning i viktiga frågor. Detta är en väldigt viktig fråga. Den är en av grunderna i trygghetssystemet. Det är en väldigt viktig fråga därför att både staten och de fackliga organisationerna är inblandade. Det är inte bara staten som äger denna fråga utan också de fackliga organisationerna. Jag ber avslutningsvis att få tillönska arbetsmarknadsministern en trevlig midsommar och trevlig sommar. Jag hoppas att han under den tiden funderar på värdet av en parlamentarisk utredning och kommer tillbaka till och säger att det blir direktiv till en parlamentarisk utredning och att gärna får sitta med i denna. Jag hoppas verkligen på det. 43 Arbetsmarknadsminister (): Jag vill tacka både för den här debatten låt oss konstatera att den är viktig och för alla de andra interpellations- och sakdebatter som vi har haft i kammaren. Det är alltid lika roligt att debattera med . Det blir lite fart i debatten då, och det är väldigt trevligt. Jag delar naturligtvis grundläggande idé, nämligen att en sådan här fråga måste belysas. Den måste diskuteras och blötas och stötas innan den läggs på bord för beslut. Jag håller helt med om det. Frågan är vilken väg man väljer för att göra detta på bästa sätt. Jag delar där inte bedömning att en parlamentarisk utredning är den bästa. Jag skulle vilja ha en ordentlig teknisk genomlysning. Då menar jag en ordentlig, ingen bagatelliserad sådan, och ha den som utgångspunkt för de breda rådslag och diskussioner som kommer att involvera alla som är intresserade av den här frågan. Först därefter kommer en proposition att läggas på bord. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:570 om människor med utländsk bakgrund som står längst bort från arbetsmarknaden 44 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ge arbetsförmedlingarna ekonomiska förutsättningar att arbeta med aktivitetsgarantin. Eftersom regeringen har föreslagit att avskaffa aktivitetsgarantin antar jag att i sin fråga avser regeringens nya program, jobb- och utvecklingsgarantin. har också frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen för dem som står längs bort från arbetsmarknaden. I sin interpellation skriver att den tidigare regeringens program aktivitetsgarantin förberedde människor för anställning och att den nuvarande regeringens kommande program, jobb- och utvecklingsgarantin, inte ger samma möjligheter. Jag delar inte åsikten att aktivitetsgarantin förberedde människor för anställning på ett bra sätt. Av dem som är i aktivitetsgarantin nu har ungefär hälften varit inskrivna . Av dem som lämnar aktivitetsgarantin är det bara ungefär en tredjedel som går till ett vanligt osubventionerat arbete. Genom sin konstruktion har jobb- och utvecklingsgarantin förutsättningar att nå bättre resultat än aktivitetsgarantin, vilket bland annat beror på följande: 1.Målgruppen är större. Alla de som tidigare fick en förlängd ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen riskerade ytterligare 300 dagars passivisering och stigmatisering. kan alla komma in i jobb- och utvecklingsgarantin . 2.Ambitionsnivån för aktiviteterna är högre, och aktiviteterna kommer genom alternativa aktörer att kunna individanpassas bättre. Regeringen bedömer att har tillräckliga resurser för jobb- och utvecklingsgarantin . Arbetsmarknadsläget är starkt, och uppbyggnaden av jobb- och utvecklingsgarantin kommer att ske gradvis med start . Påståendet att nystartsjobben inte har effekter för dem med långt utanförskap är felaktigt. av dem med nystartsjobb har varit inskrivna på arbetsförmedlingen mellan två och . Dessutom avlastar de ca 9 000 personer som fått nystartsjobb så att förvaltnings-, försörjnings- och programmedel i större utsträckning kan komma dem med långt utanförskap till del. Regeringen vidtar även andra åtgärder. I den ekonomiska vårpropositionen presenterade regeringen instegsjobben som riktar sig till nyanlända invandrare. Syftet med instegsjobben är att nyanlända fort ska få jobb och etablera sig på arbetsmarknaden. 45 (): Först vill jag tacka arbetsmarknadsminister för svaret på min fråga. Det är bra att svaret är hållet i en vänlig och saklig ton. Med all respekt för arbetsmarknadsministern måste jag säga att det ministern säger är i det närmaste oansvarigt och brutalt för både arbetsförmedlingarna och de arbetslösa som är drabbade. Ministern säger: Regeringen bedömer att har tillräckliga resurser för jobb- och utvecklingsgarantin . Det är nog inte många som delar den åsikten. Det tillförs inga pengar. Ministern påstår kallt och sakligt att allt är bra. Sluta gnälla, ni har resurser så det räcker, är budskapet. Detta ges som svar på allt det vi har fått höra från arbetsförmedlingarna när vi åkt runt i och talat med anställda på arbetsförmedlingarna. De har, öppet och tydligt, berättat för oss att man saknar tillräckliga resurser för att hjälpa dem som har svårast att komma in i arbetslivet. Resultatet har vi också sett. Ams har dragit i nödbromsen och stoppat alla åtgärder för att över huvud taget kunna ha pengar till det som är mest akut fram . Att regeringen inte avsätter några pengar till regeringens jobb- och utvecklingsgaranti är att strunta i dem som står längst bort från arbetsmarknaden. Det tycks vara något slags dynamiska effekter ministern tänkte sig. Men så nonchalant tycker jag inte att man får behandla arbetslösa som är oroliga för vad som händer efter . Lite mer ödmjukhet och respekt fordras, för jag tycker att det är viktiga frågor. Nystartsjobb, som statsrådet gärna lyfter fram, har inte gett stockholmarna som är långtidsarbetslösa några större effekter. Arbetsförmedlingarnas bedömning är att de har en ganska liten effekt på långtidsarbetslöshet och att de flesta jobben går till dem som troligen skulle kunna få ett jobb i rådande högkonjunktur. För del handlar det om 300400 personer av de nästan över 10 000 som var arbetslösa . Några av dessa är människor med utländsk bakgrund med dåliga kunskaper i svenska och låg utbildningsnivå. För dessa är regeringens arbetsmarknadspolitik oroväckande. Vad ska de göra när arbetsförmedlingarna inte har några resurser? Om regeringen inte hade dragit in alla resurser för arbetsmarknadsutbildningarna för hade en stor del av dem kunnat förbättra sin svenska och fått en praktikplats som ett steg in i ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. har jag besökt bland annat arbetsförmedlingen i . Där träffade jag bland andra arbetslöse . var enormt orolig för vad som ska hända . Arbetsförmedlingen kunde inte garantera honom något arbete. Han och hela hans familj lever i en mardröm. Det är därför jag vill fråga arbetsmarknadsministern: åtgärder tänker arbetsmarknadsministern vidta för sådana som så att de kan komma in i arbetslivet? 46 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först konstatera att jobb- och utvecklingsgarantin i vår budget omfattar brutto och jobbgarantin för unga 2,8 miljarder brutto. 12,6 miljarder brutto totalt omfattar enligt våra bedömningar över 90 000 personer. finns näst intill lika mycket medel anslagna för ungefär samma målgrupp. Det är fel att tala om en nödbroms. Det handlar om en omprioritering som sker för att vi i stället gradvis från ska ha möjlighet att bygga upp den jobb- och utvecklingsgaranti som då införs. Låt mig bara kort rekapitulera innehållet i jobb- och utvecklingsgarantin. Den är indelad i tre faser. Den första och inledande fasen, som är tänkt att omfatta , ska omfatta kartläggning, jobbsökaraktiviteter med coachning och förberedande insatser. Tyvärr finns det rätt dåliga svenska begrepp för detta. Det handlar om targeting, co-filing och coachning. Jag önskar att man skulle kunna hitta lite bättre begrepp för det. Men vad det handlar om är att göra en inledande bedömning, en ny prövning och en ny bedömning av en persons arbetsförmåga, med fokus just på möjligheter och det man kan och inte på det man inte kan. Den andra fasen är tänkt att i huvudsak omfatta arbetspraktik, arbetsträning, upphandlade arbetsplatser och också olika typer av kompletterande utbildningar och annat. Den tredje fasen som vi nu tittar mest på och jobbar vidare med, och som vi säkert kommer att diskutera framöver, är att om man inte har funnit ett arbete ska man anvisas en varaktig samhällsnyttig sysselsättning. Vi ber att få återkomma till detta. I grunden handlar det naturligtvis om vad man har för syn. Är det mer Amsmedel som ska lösa det långa utanförskapet eller är det jobb? Det är där någonstans diskussionen ligger. Problemet som jag ser det är den politik som Socialdemokraterna bedrev, och som man efter den så kallade omprövning som man uppenbarligen har gjort nu vill fortsätta att bedriva, nämligen en Amspolitik snarare än en jobbpolitik. Det duger inte. Vi kan inte förpassa människor till långvarigt utanförskap utan att ta problemen på allvar och försöka göra allt vi kan för att hjälpa människor tillbaka i arbete. Nystartsjobben har varit en intressant illustration av detta. Vi kan konstatera att en väldigt stor andel av nystartsjobben har gått till bland annat den målgrupp som efterlyser åtgärder för, personer med utländsk bakgrund. Jag är väldigt glad för det. Jag är också glad för att vi kan fortsätta med instegsjobben. De är ett sätt att snabbt få personer som är nyanlända till och behöver komma i kontakt med arbetsmarknaden att kunna känna delaktighet i vårt samhälle men också lättare kunna lära sig språk och få en möjlighet att bli delar av det som vi gärna vill att de ska vara delar av. Det går säkert att göra mer, absolut. Det går alltid att göra mer för att hjälpa dem som verkligen behöver vår hjälp. Problemet som jag uppfattar det, och det följer i några interpellationsdebatter som vi ska ha härefter, är att Socialdemokraterna inte uppfattar att den som befinner sig i en åtgärd är arbetslös. Min grundläggande uppfattning är att den som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden nog struntar helt i vilken kolumn i arbetslöshetsstatistiken man står i. Man vill ha ett jobb att gå till, ett riktigt jobb att gå till. Man vill känna arbetsgemenskap, ha en lön att leva på, känna att man bidrar och vara en viktig del i samhället. Den möjligheten ska vi se till att fler får än som hade möjlighet att få det under den förra regeringen. 47 (): Ministern har betonat nystartsjobben, instegsjobben och så vidare. Jag förmodar att arbetsmarknadsministern har samma idé som vi, att alla människor i ska få arbete. Vad det gäller här är alltså invandrare som kommit till och de som kommer . Till exempel kan vi i stora regioner som vänta oss att få ett stort antal invandrare från och andra länder. Instegsjobben, som ministern nämner, kan vara väldigt bra och positivt, och vi har samma uppfattning om detta. Men det finns vissa risker som ministern tagit upp med det. För det första kan det uppfattas som nästan diskriminering att ge kraftiga subventioner . Det kan leda till en konflikt mellan de nya som kommer och dem som redan befinner sig i och inte har något arbete. De som får subvention är naturligtvis mer attraktiva för arbetsgivarna att anställa. Den risken kan alltså finnas. För det andra kan de så kallade instegsjobben försvåra den viktiga svenskinlärningen. Det kan bli så att människor som kommer direkt hit sätts i ett arbete som de kan klara, ett arbete som inte kräver så mycket språk- och andra kunskaper. Det kan vara människor som är akademiker och utexaminerade i sitt eget land som då blir fast i det arbete som de får från början. Det blir sedan svårt för dem att ta sig vidare från det här arbetet, för annars får de inte arbetslivserfarenhet därifrån. Allt detta beror på att den borgerliga regeringen har tagit bort all vidareutbildning som fanns under den gamla regeringens tid. Den gav möjligheter för nyanlända att vidareutbilda sig och sedan få ett värdigt arbete som passade dem. Jag vill därför fråga ministern hur han tänker sig att dessa människor ska anpassa sig till den riktiga svenska arbetsmarknaden. 48 (): Det är inte mycket hopp som och högeralliansen ger många människor som kommer till från andra länder och som inte lyckas få ett fotfäste på arbetsmarknaden. De är i stort sett utlämnade till sig själva. Och de kommer att förbli utlämnade till sig själva också i fortsättningen. Det finns nämligen inga som helst planer från regeringens sida att förstärka möjligheterna till utbildning och stöd till dessa kamrater som kommer från andra länder att förbereda sig för arbetsmarknaden. Svaret på frågan som är ställd i interpellationen, om man är beredd att ge mer resurser, är att det finns resurser. Uppenbarligen är resurserna sådana att antalet personer som kommer från andra länder och inte har jobb är väldigt stort trots den lysande högkonjunkturen. Regeringen lyckas med konststycket, trots att vi har en fantastisk arbetsmarknad och högkonjunktur i och övriga , att inte kunna se till att många av människorna från andra länder får en chans på arbetsmarknaden. I många fall handlar det naturligtvis om att de behöver hjälp med utbildning. Det är ju bekant att en utbildning eller examen från ett utländskt institut eller universitet inte alltid gäller i , eller i alla fall inte har samma valör i som i hemlandet. Det vore då bra om personer som kommer från andra länder med en utländsk examen i grunden, MBA eller vad det nu kan vara, skulle kunna få hjälp i via arbetsmarknadsutbildning, universitet eller på annat sätt. Vi har ju haft en så utmärkt möjlighet, som den borgerliga alliansen tyvärr tagit bort, nämligen den så kallade 25:4-regeln. Den som var och hade varit i arbetslivet fick en chans till att komma in på universitet och högskolor. Men även den möjligheten har Littorin och den borgerliga regeringen tagit bort. Jag tycker att det är synd att de som kommer från andra länder och har skaffat sig MBA eller något annat i andra länder inte får en chans till i . De borde kunna få den chansen. Den hade de . Men den har ju den borgerliga regeringen tagit bort. Det gör att ni sammantaget har försvårat för våra kamrater från andra länder att både få jobb, utbildning och få överföra sina examina från andra länder. Det finns kanske skäl att försöka tänka om och ge personer som har utländsk bakgrund en ny start på arbetsmarknaden och också i utbildningen. Lägg prestigen åt sidan och återinför rätten till utbildning för dem som är och har varit ute på arbetsmarknaden, och återinför rätten för dem som har en utländsk utbildning att få en andra chans. För all del skulle även de som i skaffat sig en utbildning få en andra chans på universitet och högskolor om man återinförde den här regeln. Då behövs det naturligtvis lite mer pengar till arbetsförmedlingen. Vi vet att arbetsgivare på många håll ropar efter arbetskraft, yrkesutbildad arbetskraft. Då kan man inte säga att personer med utländsk bakgrund själva får köpa sin utbildning. En och annan som har den bakgrunden kan köpa sig examen eller utbildning av något slag. Men de flesta av våra kamrater från andra länder har inte den möjligheten. Det vore att ge dem en sportslig chans att ge dem lite stöd från arbetsförmedlingen i fortsättningen. Då behövs det lite mer pengar. Att förstärka arbetsförmedlingens resurser och återinföra 25:4-regeln och se till att personer från andra länder får en chans till utbildning vore något för regeringen att fundera på . Då kanske MBA skulle kunna få ett ansikte även för dem i fortsättningen. 49 Arbetsmarknadsminister (): Jag gratulerar mig själv till att ha gett en möjlighet att visa att han har humor. Det är ju trevligt att få avsluta detta riksdagsår på det sättet. Låt mig i stället återgå till den grundfråga som interpellanten tar upp och konstatera att det är en viktig frågeställning. Det är också en bra diskussion att ta upp. Vi delar säkert samma grunduppfattning att det ska och måste bli enklare att se till att ta sig in på arbetsmarknaden, också om man kommer från utlandet. Men grundproblemet är att den politik som hade ansvar för när han satt i regeringen visade sig vara totalt misslyckad på det området. Det var därför vi stod i valrörelsen och debatterade utanförskapet. Det var därför vi stod och debatterade det som den förre statsministern ansåg inte skulle bli en valfråga på första , nämligen arbetslöshet, utanförskap och det faktum att ni lämnade efter er ett där var femte svensk i arbetsför ålder stod utanför arbetsmarknaden eller jobbade mindre än han eller hon skulle vilja. Skämta på, ! Men detta är faktiskt en seriös debatt som handlar om hur vi ska få arbetslösa tillbaka och hur vi ska få dem som ni lämnade efter er i det femtedelssamhälle som ni skapade att komma in på arbetsmarknaden. Jag bjuder gärna på MBA:s och annat. Det är fine med mig. Min uppgift, som jag tar på allvar, är viktigare än så, nämligen att försöka se till att underlätta för dem som står utanför att ta sig in. En av förutsättningarna för instegsjobben, som tog upp, är naturligtvis att de ska kombineras med svenska för invandrare. Det ska också vara möjligt att kombinera instegsjobb med andra typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Just nu sjunker arbetslösheten i alla län utom tre. Sysselsättningen ökar i alla län utom två. Jobb och utvecklingsgarantin införs nu successivt från . I den finns också möjlighet att få arbetsmarknadsutbildning och annan typ av utbildning som kompletterar det man behöver. Det ska göras med den individuella bedömning som ska göras inom ramen för det första steget. Det finns också möjligheter på alla möjliga andra sätt att se till att förstärka detta. Visst är det en resursfråga. Och det är en prioriteringsfråga hur man ska försöka hantera alla de problem som Socialdemokraterna lämnade efter sig. Det är mycket glädjande att se att vi till exempel för ungdomar har den starkaste arbetsmarknaden på kanske . Det är också glädjande att av nystartsjobben har gått just till personer med utländsk bakgrund. Jag skulle naturligtvis helst se att det var ännu fler och att nystartsjobben blev ännu fler. Det finns därför heller ingen begränsning så länge man uppfyller villkoren för nystartsjobben. Det finns en budgetuppskattning av antalet och det uppgår till 20 000 i slutet , det vill säga 10 000 i stocken över året. Ingen skulle bli gladare än jag om det blev fler än det. 50 (): Jag kan hålla med arbetsmarknadsministern om att arbetslösheten har sjunkit. Det har den faktiskt gjort och naturligtvis har hjälpt till. Arbetslösheten har sjunkit, men min fråga gäller de utrikes födda personer som finns i och inte arbetslösheten i sin helhet.