prot · GU0979 · 2007-03-21 00:00:00 — Vi vill heller inte ha det så. Det är viktigt att slå vakt om att även de som inte har föräldrar som kan hjälpa till att finansiera studierna har de reella möjligheterna till utbildning. Vi vet också att de studenter som har barn har små eller inga möjligheter att dessutom ha ett extraknäck eller två vid sidan om studierna. Regeringen har dragit ned stödet till vuxenutbildningen med 600 miljoner . Regeringen gör allt för att försvåra för vuxenstuderande att komplettera sina tidigare studier genom att skära ned på komvux och avskaffa rekryteringsbidraget. Det svenska utbildningssystemet har kännetecknats av synsättet att utbildning är en rättighet och en viktig förutsättning för att utveckla ett demokratiskt samhälle. Utbildningspolitiken har därför innehållit betydande kompensatoriska åtgärder, exempelvis av ekonomisk art, för att ge alla lika tillgång till utbildning oavsett bakgrund, ekonomiska förutsättningar och liknande. Det är mot den bakgrunden studiestödssystemet ska ses. En ganska ny studiestödsform var rekryteringsbidraget, som infördes . Detta kunde man få om man hade fyllt , var arbetslös, riskerade arbetslöshet eller var funktionshindrad samt hade en kort tidigare utbildning. Bidraget var tänkt att utgöra ett incitament till fortsatta studier. Rekryteringsbidraget avskaffades av den nya borgerliga regeringen med motiveringen: Det är inte rättvist att personer som är och har gjort sitt inträde på arbetsmarknaden skall gynnas i studiestödssystemet. Med detta tar regeringen ett kraftigt avsteg från principen om allas rätt till utbildning. Att regeringen med i spetsen har ett ont öga till arbetslösa har varit känt , men att den även har en negativ inställning till att funktionshindrade ges förutsättningar att skaffa sig en utbildning är ett nytt inslag i deras politik. anser att rekryteringsbidraget var viktigt för att höja utbildningsnivån för dem som har kortast utbildning och därmed störst behov. Vi föreslog därför att rekryteringsbidraget skulle vara kvar. Det ligger i allas vårt intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Dåliga kunskaper i svenska handlar inte om ovilja utan om brister i systemet. Det råder problem med dagens utbildning i svenska för invandrare, sfi, och systemet behöver reformeras. Vi måste förbättra möjligheterna för alla som kommer till att lära sig svenska oavsett om de vill bli svenska medborgare, behålla sitt gamla medborgarskap eller ha dubbelt medborgarskap. För att förbättra sfi-undervisningen behöver vi en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Jag kan bara beklaga att majoriteten i utskottet inte ser problemet och därför inte kommer att agera för att se över invandrades studieekonomiska situation. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 5. I detta anförande instämde (). (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU6 Trafiksäkerhet Punkt 2 (Alkohol i trafiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 141 för res. 1 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 88 m, 24 c, 15 fp, 21 kd För res. 1: 105 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 5 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Övervakning och sanktioner) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 274 för utskottet 18 för res. 2 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 89 m, 24 c, 15 fp, 21 kd, 18 v För res. 2: 18 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 5 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 7 (Barn i trafiken) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 140 för res. 5 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 3 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 5: 104 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp och (båda s) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU7 Väg- och fordonsfrågor Punkt 5 (Ekonomisk brottslighet inom taxibranschen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 142 för res. 2 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 15 fp, 21 kd För res. 2: 106 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 5 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 7 (Skärpt straff vid överlast) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 142 för res. 3 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 3: 106 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 8 (Minskad användning av fossila drivmedel m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 143 för res. 4 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 4: 107 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 20 (Sänkning av maximivikten för lastbilar) 1. utskottet 2. res. 10 (v, mp) Votering: 254 för utskottet 37 för res. 10 1 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 10: 1 s, 18 v, 18 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 24 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU5 Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Republiken biföll utskottets förslag. CU9 Bostadsförsörjningsfrågor Punkt 1 (Ansvaret för bostadsförsörjningen) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 146 för utskottet 107 för res. 1 37 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 15 fp, 20 kd För res. 1: 107 s Avstod: 1 c, 18 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 10 m, 4 c, 13 fp, 4 kd, 4 v, 1 mp Punkt 5 (Boende för ungdomar) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 141 för res. 8 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 8: 106 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 2 mp Punkt 7 () 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 163 för utskottet 19 för res. 10 108 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 13 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 10: 18 v, 1 mp Avstod: 91 s, 17 mp Frånvarande: 26 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 9 () 1. utskottet 2. res. 12 (s, mp) 3. res. 13 (v) Förberedande votering: 134 för res. 12 19 för res. 13 140 avstod 56 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 149 för utskottet 124 för res. 12 18 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 12: 106 s, 18 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 24 s, 9 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU10 Hyresrätt m.m. Punkt 2 (Hyressättning m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 165 för utskottet 106 för res. 2 18 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 15 fp, 21 kd, 17 mp För res. 2: 106 s Avstod: 18 v Frånvarande: 24 s, 10 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Andrahandsuthyrning skälig hyra) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 274 för utskottet 18 för res. 5 1 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd, 18 mp För res. 5: 18 v Avstod: 1 s Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 11 (Utsökningsbalkens regler om avhysning) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 16 (Ombildning turordning vid förvärv av allmännyttiga bostäder m.m.) 1. utskottet 2. res. 14 (v) Votering: 255 för utskottet 18 för res. 14 16 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 87 m, 24 c, 15 fp, 21 kd, 1 mp För res. 14: 18 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 23 s, 10 m, 5 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 2 mp Punkt 17 (Ombildning till kooperativ hyresrätt intresseanmälningar och samtycke) 1. utskottet 2. res. 16 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 143 för res. 16 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 15 fp, 21 kd För res. 16: 106 s, 1 c, 18 v, 18 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 18 (Ägarlägenheter) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 17 (s, v) Votering: 168 för utskottet 125 för res. 17 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd, 18 mp För res. 17: 107 s, 18 v Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor Punkt 17 (Framställning 2006/07:RRS7 m.m.) 1. utskottet 2. res. 12 (s, v) Votering: 168 för utskottet 125 för res. 12 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd, 18 mp För res. 12: 107 s, 18 v Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 23 (Jämställdhetsperspektiv) 1. utskottet 2. res. 19 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 143 för res. 19 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 15 fp, 20 kd För res. 19: 107 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 4 kd, 4 v, 1 mp Punkt 26 (Ensamståendes tillgång till assisterad befruktning m.m.) 1. utskottet 2. res. 23 (mp, v) Votering: 250 för utskottet 38 för res. 23 4 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd För res. 23: 2 s, 18 v, 18 mp Avstod: 4 s Frånvarande: 24 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 32 (Medicinsk abort utförd av barnmorskor) 1. utskottet 2. res. 27 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 143 för res. 27 1 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 23 c, 15 fp, 21 kd För res. 27: 107 s, 18 v, 18 mp Avstod: 1 c Frånvarande: 23 s, 8 m, 5 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 35 (HBT-kompetens och bemötande) 1. utskottet 2. res. 30 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 143 för res. 30 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 15 fp, 21 kd För res. 30: 107 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 5 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Punkt 40 (Tandvårdens organisation m.m.) 1. utskottet 2. res. 33 (v) Votering: 273 för utskottet 18 för res. 33 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 89 m, 25 c, 15 fp, 21 kd, 16 mp För res. 33: 18 v Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 3 kd, 4 v, 3 mp Punkt 43 (Omreglering av apoteksmarknaden) 1. utskottet 2. res. 36 (s, v) Votering: 149 för utskottet 125 för res. 36 18 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 15 fp, 20 kd För res. 36: 107 s, 18 v Avstod: 18 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 4 c, 13 fp, 4 kd, 4 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 11 §) Studiestöd (forts. UbU6) 130 (): Jag vill försöka angripa studiestödsfrågan från ett lite annorlunda perspektiv än vi brukar. Jag vill se det hela ur ett företagarperspektiv i stället. Vanligtvis brukar en sådan debatt handla om ifall vi ska tycka mer eller mindre synd om studenter. Jag tycker inte att man ska tycka synd om studenter. Studenterna innebär faktiskt vår framtid. Studenterna tillhör den grupp som vi vill ska lyfta när det gäller kunskapsutveckling. Det är de som ska bära vårt samhälle in och utveckla som kunskapsnation, som en nation som utvecklas, växer och tar till vara nya möjligheter. Och de är inte människor som man tycker synd om. Om man ser ur ett företagarperspektiv kräver framtiden en investering. En framtid kommer aldrig gratis. Man kan inte säga att för framtiden ska man gå igenom vedermödor med blod, svett och tårar, att det ska vara ett helsike egentligen. I stället handlar det om en satsning, en investering. I alla fall är jag som småföretagare när jag tänker van vid att tänka på investeringar för att utveckla verksamheten. Då handlar det om vettiga villkor. Då handlar det om att vi från samhällets sida måste ta ansvaret för att göra denna investering. Det är väldigt trevligt med den investering som regeringen nu har gjort när det gäller högskolan, forskningen och så vidare. Problemet är bara att man har glömt dem som ska bära framtiden. Det är nämligen inte de som är etablerade forskare på högskolan som kommer att forska . Framtiden ligger hos de människor som söker sig till högskolan, som ska få möjlighet att utvecklas, som ska se till att högskolan blomstrar längre fram. Då måste de få vettiga villkor. Därför är det bråttom att man tar det här på allvar och ger dem dessa villkor. Det är det som jag saknar i svaren från majoritetens sida. Visserligen kom man tillsammans med överens om en studiesocial utredning förra mandatperioden. Det var jättebra. Men måste man ta ansvar för att det ska gå lite fortare, för det var väl allvar från allianspartiernas sida när man skrev under det här tillsammans med ? Då måste ni också se till att det inte bara dras i långbänk. Det har inte ens fastställts direktiv. Ett samarbete bör inte enbart vara beroende av om olika partier är i majoritet eller minoritet. Ett samarbete kring olika initiativ bör vara oberoende av detta. Jag hoppas att allianspartierna återkommer och inkluderar i diskussionerna kring utredningsdirektiven för den studiesociala utredningen eftersom vi var överens om detta förra mandatperioden. Men det brådskar. Det handlar om framtiden. Det handlar om den framtid som vi annars i medierna diskuterar att ge bra förutsättningar för. Det finns en hel del orättvisor som vi måste ändra. Det handlar om att ge bättre förutsättningar för framtid. Sådana ord brukar man annars använda när det handlar om näringslivspolitik och annat, men här handlar det om studenterna. Jag undrar var detta bättre finns när jag till exempel hör statsministern säga att studenterna ska fortsätta att leva på spagetti och köttfärssås det blir väl inte ens det, utan snarare spagetti och ketchup. Det verkade allmänt som om han hade missat diskussionen om framtid i den Agenda-sändningen. Jag undrar hur ni i alliansen kan försvara det tänkandet, när det ändå var tre av era partier som lovade att verka för höjda studiemedel. Jag har för mig att ville höja lika mycket som vi i , . Ni får gärna upplysa mig om jag har fel och har missbedömt er givmildhet. ville väl höja med 200 och med , tror jag. Förra mandatperioden stred vi i ganska hårt för att få igenom en höjning. Den röd-gröna majoriteten genomförde en höjning. går , och framför allt staten, bättre än någonsin ekonomiskt. Om det är läge att höja så är det , inte . Vi ser redan tecken på att samhällsekonomin inte kommer att gå som tåget . Vill ni genomföra något, gör det nu! Avslå inte bara! Jag väntar med spänning på att någonting kommer, förhoppningsvis i vårpropositionen. Jag vill gå tillbaka till orättvisorna och lyfta fram en sak. Det var länge sedan som jag studerade, men när jag läser om vilka regler som gäller för studenterna tycker jag att det är helt absurt, särskilt när vi har en regering som vill främja egeninitiativet. Det finns en sak som sticker i ögonen, nämligen detta med att man som student förlorar sin sjukpenninggrundande inkomst om man inte tar helt studielån. Då blir man ställd utanför försäkringssystemet. Det är helt vansinnigt. Tar en student eget ansvar för finansiering av sina studier tappar man all annan trygghet. Jag undrar hur ni egentligen kan säga nej till de motioner som finns på denna punkt och ändå försvara det ur ert politiska perspektiv. Det handlar om människor som anstränger sig, som tar eget initiativ och som själva tar ansvar för finansiering av sin studietid. Som bestraffning för detta ställs man utanför trygghetssystemet. Det kan inte vara vettigt. Jag hoppas att ni gör något åt detta. Jag undrar varför man avstyrker motionerna från som vill ändra på detta. Jag hoppas verkligen att ni också tar på allvar att se till att den studiesociala utredningen skyndas på och att det mycket snabbt kommer fram direktiv, som vi som sagt gärna är med och diskuterar. Studentorganisationerna har i alla fall frågat mig vad som är på gång och vad som händer, men det verkar inte vara något på gång. Med dessa ord, herr talman, vill jag från sida yrka bifall till reservationerna 2 och 3. För tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till de andra, men de gäller ändå. 131 (): När jag gick ut gymnasiet funderade jag ganska mycket på att eventuellt börja studera utomlands. Jag tyckte att det kunde vara en chans att pröva något nytt, förverkliga några idéer och drömmar som jag hade och få lite nya perspektiv på tillvaron. Dessutom fanns det på gymnasiet mängder av informationsbroschyrer och kataloger som man fullständigt översköljdes av. Särskilt kändes det som om möjligheterna för vad man skulle kunna ägna sig åt framöver var oändliga. gick jag en informationskurs hemma i som ett utländskt universitet hade anordnat. Där berättade man om sin verksamhet, vilket samarbete man hade med och vilka fördelarna var med att studera utomlands. Alla tänkbara frågor som man kunde ha om detta besvarades. Det riktigt intressanta, herr talman, åtminstone så här i efterhand, var att höra hur annorlunda de tyckte att det var att vara på denna typ av informationsträffar i . Deras bild var nämligen att när man anordnade denna typ av träffar i , och för all del i övriga , kom det mycket olika människor dit. Det var både de som var välbärgade och de som inte var det, de som hade studievana med sig hemifrån och de som inte hade det. Det var de som säkerligen hade haft råd att sticka i väg och göra detta på egen hand och de som helt förlitade sig på och förväntade sig att vi ska ha ett studiestödssystem som gör det möjligt att förverkliga också sådana drömmar. Jag tänker inte ägna mitt anförande åt att diskutera regelverket för studerande utomlands eller ens diskutera utlandsstudier i största allmänhet särskilt mycket. Men denna bild säger en hel del om att vi ändå har kommit ganska långt i . Studiestödet kan fungera som det verktyg som människor har för att förverkliga sina drömmar och uppnå sina mål. För en del kan det handla just om utlandsstudier, för andra kan det handla om att läsa in högskolebehörighet på komvux på andra sidan gatan eller precis allting däremellan. Vi har onekligen kommit en bra bit på väg sedan det första studiestödet betalades ut . 1919 kunde man tydligen kvittera ut för studier, under förutsättning att man var beredd att betala tillbaka dem . Och kammarens ledamöter kanske inte är medvetna om att just firar det allmänna studiebidraget . 1957 kunde man få ut om man var . Jag kollade upp detta i en tabell och det ska tydligen motsvara lite i dagens penningvärde. , senare, har vi ett studiestödssystem som av många betecknas som ett av de mest generösa i världen. Det har vi också hört . För lite publicerade det amerikansk-kanadensiska en rapport där man rankade studiestödssystemet i 15 industriländer. Rapporten fokuserade dels på vilka ekonomiska förutsättningar man har som student, dels på hur tillgängligheten, genomströmningen och den sociala bredden ser ut i högskolesystemet. Det är väl ingen överraskning att placerade sig väldigt bra, vi hamnade högst upp i rankningen. Man fastslog i rapporten att vi har just den kombination av ganska låga utbildningskostnader, ganska generösa bidrag och ganska goda möjligheter till omfattande studielån som behövs för att göra det enkelt och lättillgängligt att studera. Utgångsläget är med andra ord ganska bra och ganska positivt. Det får inte betyda att vi slutar att diskutera dessa frågor eller att vi lägger armarna i kors och säger att vi nu inte behöver göra mer. Det finns fortfarande behov av många förbättringar, vilket inte minst en del av de motioner som vi diskuterar är exempel på. Vi vet till exempel att de sociala trygghetssystemen inte är perfekt utformade för studenter. Det innebär problem om man blir sjuk eller på annat sätt är i behov av stöd från samhället. Den situationen har inte uppstått hur som helst och väldigt snabbt. Den har vuxit fram och med tiden blivit alltmer akut, men den förra regeringen gjorde inte speciellt mycket åt det. Av den anledningen känns det bra att regeringen tillsätter utredningen om studenternas studiesociala situation. Som vi hörde var det ett krav som ställdes av de borgerliga partierna och redan under den förra mandatperioden. Vi vet också att studiestödssystemet av många uppfattas som alldeles för stelt. I när studenterna verkligen inte är någon homogen grupp av 20-åringar som käkar makaroner som jag tror att beskrev det är det klart att det kan uppstå problem med att studiestödssystemet inte hänger med och inte är tillräckligt väl individuellt anpassat. Flera av de motioner som vi diskuterar berör detta på ett eller annat sätt. Det känns bra att regeringen även på det området har aviserat att man tänker se över såväl beloppsnivåer som inkomstgränser. Det är bra att man även tittar på de frågorna. Vi vet dessutom att många studenter har klagat på hur CSN har fungerat. Det har inte minst många moderater påmint om här i talarstolen. Vi har nog alla hört berättelser om en del av oss har själva upplevt det hur det är att sitta i den där telefonkön där man aldrig kommer fram och om handläggningstider som har blivit väldigt långa. Här har det hänt en hel del. Handläggningstiderna till exempel har blivit kortare och servicen bättre. Vi utgår som sagt ifrån att regeringen noggrant följer hur administrationen av detta fungerar. Det finns ju olika sätt att hantera sådana frågor. I låter man bankerna göra det med en statlig garanti. Det finns olika sätt. Vi vet att många studenter, trots bidrag som internationellt sett är ganska generösa, upplever att det är svårt att få situationen att gå ihop och pengarna att räcka. Det är litteratur, hyra och mat och förhoppningsvis något kul att göra . I det korta perspektivet blir man ju knappast rik av att plugga. Så är det ju. Som vi delvis har varit inne på har ju själva systemet byggts upp på ett sådant sätt att man har straffat ut dem som har velat jobba extra vid sidan av. Som kreditgivare har staten onekligen haft en väldigt märklig inställning till sina låntagare. Man har resonerat ungefär så här: Visst, vi lånar gärna ut pengar, men om du börjar tjäna mer egna pengar drar vi in lånen.