prot · GU09123 · 2007-06-11 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Socialminister (), näringsminister (), justitieminister (), jordbruksminister () och statsrådet (). 3 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulle arbetsplenum tidigareläggas till kl. 9.00. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:577 Till Interpellation 2006/07:577 Genuspedagoger och jämställdhet i skolan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna en debattdag som passar både interpellanten och mig. Interpellation 2006/07:579 Till Interpellation 2006/07:579 Villkoren för frivilliga samhällsarbetare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är ett möte med Nordiska sociala och hälsoministrarna i , där folkhälsoministern måste delta. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:580 Till Interpellation 2006/07:580 Införselkvoterna för alkohol av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är ett möte med Nordiska sociala och hälsoministrarna i , där folkhälsoministern måste delta. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellationerna 2006/07:536, 538, 607 och 624 om utförsäljningen av Telias accessnät 1 Statsrådet (): har frågat infrastrukturministern hur hon tänker agera för att infrastrukturen för telefoni och bredband, det vill säga accessnätet, behålls i statlig ägo. Dessutom har frågat försvarsministern vilka åtgärder han vidtagit och hur han avser att agera framöver för att tillgodose Försvarsmaktens kritik och säkerhet vid en total utförsäljning av . har även frågat mig varför inte regeringen väntat med att vidta ytterligare försäljningsåtgärder innan PTS utredning presenterats och behandlats av samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa konkurrensen på tele- och bredbandsmarknaden i samband med en utförsäljning av Sonera. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga dessa interpellationer. Jag vill börja med att upplysa om att accessnätet ägs av , som är ett börsnoterat bolag i vilket staten äger . Staten äger alltså inte något accessnät mer än indirekt via sitt ägande i ett börsnoterat bolag. I samband med börsintroduktionen av hade den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett val att bibehålla infrastrukturen i statlig ägo eller att låta den vara en del av det börsnoterade bolaget. Som bekant valde den socialdemokratiska regeringen den senare varianten den valde att inte bibehålla infrastrukturen i statlig ägo. Låt oss därför konstatera att accessnätet alltså inte är samhällsägt och att Sonera är ett börsnoterat bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. På konkurrensutsatta marknader har det statliga ägandet spelat ut sin roll som välståndsskapare och pådrivare för teknisk utveckling. Vår inställning är att staten bara ska äga företag där det finns tydliga motiv till att staten äger dem. Regeringen har redan tidigare informerat om att ett antal statliga bolag nu befinner sig i en försäljningsprocess, däribland statens innehav av aktier i . Statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation sker inte genom ägandet av operatörer utan framför allt genom lagen om elektronisk kommunikation, där i egenskap av sektorsmyndighet har en central roll. Utöver finns annan lagstiftning och andra myndigheter såsom , , och Radio- och som har tillsyn över denna marknad. Regeringen har i särskild ordning lämnat stöd till bredbandsutbyggnad i de delar av landet där en utbyggnad av nätet inte kan förväntas ske på kommersiell grund. presenterade rapporten till bredbandsstrategi för . Rapporten behandlar frågor om tillgång till bredband och hinder för bredbandsutbyggnaden. Utifrån dessa utgångspunkter lämnar i rapporten förslag om att skapa en modell för likabehandling vid tillträde till Soneras metallbaserade accessnät. Modellen innefattar en vertikal separation av accessnätet. Regeringen har som en följd gett i uppdrag att titta närmare på hur detta skulle kunna åstadkommas. ska redovisa sitt förslag till regeringen . Det är viktigt att understryka att statens roll som huvudägare i inte har förändrats i och med den försäljning av aktier som gjordes . Men huvudägarskapet ska inte sammanblandas med frågan om det fasta telenätet eller frågan om säkerhet. En grundförutsättning är oavsett vem som är ägare av Sonera att det ska vara en väl fungerande konkurrens på tele- och bredbandsmarknaden och att frågor om rikets säkerhet ska vara analyserade och tydligt adresserade. 2 (): Jag vill börja med att tacka finansmarknadsminister för svaret. Ministern må vara säker på sin sak gällande utförsäljningen av Sonera-accessnätet, men han har uppenbarligen inte övertygat alla sina partikamrater på alliansbänken. Det är exakt en månad sedan tre riksdagsledamöter från , och gick ut tillsammans i en debattartikel i och kritiserade utförsäljningen. De angav flera skäl till detta, men huvudargumentet löd så här: Vi vill att nätet ska separeras helt från Sonera och läggas i ett separat bolag med svenska staten som fortsatt ägare. Jag är den första i dagens debatt att hålla med ministerns allianskolleger om detta påstående. Men ministern kommer att höra fler interpellanter efter mig säga samma sak. Det är allvarligt att regeringen nu har påbörjat sin utförsäljning av Sonera. Mycket mer än pengar står på spel. I bolaget ingår nämligen accessnätet. Utanför storstäderna är accessnätet och kopparnätet, som det även kallas, den enda infrastruktur som kan erbjuda fasta nättjänster över hela landet. Ett privat monopol på kopparnätet betyder antagligen såväl högre priser på bredbands- och teletjänster som sämre konkurrens. Accessnätet är med andra ord en mycket viktig del av infrastruktur. Mycket talar för att finansmarknadsminister delar upp Sonera funktionellt. Det skulle innebära en intern uppdelning av accessnätet och den operativa verksamheten eller, med ministerns egna ord, att få in en brandvägg i själva bolaget. Bristerna med denna konstruktion är flera. Staten förlorar kontrollen över infrastrukturen, över möjligheterna till sekretess för användarna och över möjligheterna till en fullständig utbyggnad av bredbandsnätet. Dessutom går det inte att garantera att den nya ägaren inte lockas att dra nytta av sin ställning och sätter käppar i hjulet för konkurrenterna. Det hela är besynnerligt. Allt tyder på att regeringen varken har tänkt igenom eller förberett utförsäljningarna ordentligt. Exempel på det är följande: har i all hast fått i uppdrag att utreda en separation av kopparnätet. Försvarsmakten har begärt konsekvensanalyser med hänvisning till rikets säkerhet. har pekat på att syftet med försäljningen är oklart. Jag kan rada upp ytterligare några anmärkningsvärda konstateranden: Regeringen har inte redovisat några ekonomiska beräkningar för . Stora värden går om intet helt i onödan. Regeringen har inte heller angett några rationella grunder för att försäljningen måste genomföras så oberättigat snabbt. Det är uppenbart att regeringen till varje pris vill sälja ut statens tillgångar. Utförsäljningen motiveras endast av ideologiska skäl, nämligen att staten inte ska äga. Denna ideologiska blindhet kan tyvärr bli dyr för landets skattebetalare. Jag frågar igen: Hur avser finansmarknadsminister att agera för att infrastrukturen för telefoni och bredband, det vill säga accessnätet, helt separeras från Sonera och läggs i ett separat bolag med svenska staten som fortsatt ägare? 3 (): Debatten här och interpellationssvaren har uppkommit med tanke på de försäljningar som skett och på planerna på kommande försäljningar. Det har inletts med försäljningen av av Sonera. Jag har ställt en fråga i min interpellation till försvarsministern, men jag tackar självfallet statsrådet för att han svarar å försvarsministerns vägnar. Den brinnande kärnpunkten i min interpellation var egentligen varför regeringen inte har gjort någon analys eller konsekvensbeskrivning, framför allt kopplat till den försäljning som tidigare gjordes. Mycket viktig information har förbigåtts i och med detta. Man kan konstatera att uppgifter om allvarliga konsekvenser för rikets säkerhet i efterhand har inkommit från just Försvarsmakten. Försvarsmakten har även pekat på de kostnader som en total utförsäljning av Sonera skulle medföra i form av uppbyggnad av ett separat system för myndighetens eget bruk. De här allvarliga konsekvenserna har uppmärksammats av ett enigt försvarsutskott i ett yttrande till näringsutskottet. Vid en frågestund i , , lovade försvarsministern att det som Försvarsmakten tog upp i sin kritik skulle tillgodoses. Han sade: Jag kan tillmötesgå försvarsutskottet genom att konstatera att regeringen kommer att omhänderta önskemålet och se till att hanteringen av företaget sker på ett sådant sätt att olika svenska säkerhetsintressen tillvaratas. Då är min fråga: Vad har hänt med detta? Svaret här från statsrådet ger upphov till ytterligare frågor. Tyvärr blev inte så mycket i mina frågor besvarat. Men hur kommer man att möta de brister som Försvarsmakten har fört fram? Hur ska svenska folket veta att utförsäljningen inte äventyrar rikets säkerhet? Kommer Försvarsmakten att behöva bygga upp ett parallellt system? Vad kommer det att kosta? Hur tar det? Vad gör man tills ett nytt system finns på plats? Var tas pengarna? Tas de från Försvarsmaktens egen budget i så fall vilken budgetpost? Jag tycker att det här är oerhört viktiga frågor att få besvarade med tanke på att vi har sett över Försvarsmaktens kostnader och så vidare och på att detta kommer att innebära ökade kostnader inte bara för Försvarsmakten utan i slutändan förmodligen också för svenska folket. Jag känner att det också är viktigt att svenska folket får veta vad som kommer att ske med dess tillgångar. Hur kan man säkerställa att viktig information inte går förlorad vid en utförsäljning? Jag skulle, som sagt, vilja fästa uppmärksamheten på ett enigt försvarsutskotts ställningstagande och yttrande till näringsutskottet. Jag hoppas att jag kan få svar från statsrådet . 4 (): Jag ber att få tacka för svaret som, inte så förvånande, inte är sådant att jag känner att jag fått svar på de frågor jag ställt. Jag har i min interpellation ställt två frågor. Jag har frågat dels vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att säkerställa konkurrensen på tele- och bredbandsmarknaden i samband med försäljningen av Sonera, dels varför statsrådet inte ser till att regeringen väntar med att vidta ytterligare åtgärder tills PTS utredning presenterats och behandlats av . Jag kan med detta och utifrån svaret konstatera att regeringen tar mycket lätt på konkurrensen på bredbands- och telemarknaden. Uttalandet i svaret att på konkurrensutsatta marknader har det statliga ägandet spelat ut sin roll kan vi ha olika uppfattningar om. Men telenätet är väl ingen konkurrensutsatt marknad. Det handlar inte om att kränga abonnemang eller om routrar och andra sådana saker, utan det handlar om vår infrastruktur. I alla fall ända tills den här mandatperioden började trodde jag att vi i denna kammare hade en gemensam uppfattning åtminstone en skapligt gemensam uppfattning, inte minst ihop med statsrådets parti om att just infrastrukturen skulle ägas gemensamt. Sedan skulle vi ha konkurrens när det gäller infrastrukturen. När det gäller att upprätthålla konkurrensen har statsrådet egentligen inte svarat. Eftersom regeringen just nu har tillsatt en PTS-utredning har man väl ändå inte något svar om detta. Det är väl gott och väl . Men det handlar inte, herr talman, om att vi kan vänta på en utredning i det här sammanhanget. ska ju uppdraget om försäljning av Sonera ges. Det är symtomatiskt att PTS ska redovisa sitt uppdrag. Varför kunde regeringen inte ha väntat de här , skickat ut detta på remiss och återkommit med en proposition för att senare begära att få gå vidare med Sonera? Det undrar jag. Statsrådet skulle ju då inte ha behövt stå här och debattera just denna fråga. Frågan om varför det är så bråttom har vi inte fått svar på. Varför kunde man alltså inte ha väntat? Det hela är också betänkligt i sammanhanget med tanke på statsrådets munväder normalt när han målande beskriver hur dåligt den socialdemokratiska regeringen hanterade det ena och det andra i sammanhanget. Då blir frågan: Om den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde så mycket felaktigt, varför gör då den här uppenbarligen enligt statsrådet mer kompetenta regeringen exakt samma sak? Det är vad det handlar om, för exakt samma sak vill den här regeringen göra. Låt mig också ge en liten historik i sammanhanget. När man började med frågan om utförsäljningen av Sonera var det väl också på det sättet att vi inte helt och hållet hade samma kunskap som när branschen har tittat på detta. Återigen: Det handlar inte om att sälja modem eller abonnemang. Det handlar inte om routrar, telefoner eller mobiltelefoner. I stället handlar det om att man ska sälja ut även infrastrukturen. Det är det som gör mig upprörd. Uppenbarligen, herr talman, handlar det för den här regeringen inte om att göra saker och ting rätt, utan man ska handla snabbt och utifrån ideologiska skäl. Jag ställer, herr talman, mina frågor: Varför är det så bråttom? Och hur ska man säkerställa konkurrensen på bredbands- och teleområdet? 5 (): Det är några viktiga diskussioner som vi har framför oss . Man kan säga att utgångspunkten för alla dem är att detta är en process som har misskötts grovt av regeringen. De tidigare inläggen visar väldigt tydligt att regeringen har drivit igenom och tagit första steget i en stor utförsäljning, av i detta fall Sonera, utan att göra en grundläggande analys och utan att inhämta den kunskap som man behöver från bland annat expertmyndigheter. Man har också behandlat på ett sätt som är uppseendeväckande. som utskott sitter och arbetar med frågan om framtiden för kopparnätet i , ett kopparnät som går till varje hushåll, och svåra avvägningar görs om det här bör skiljas ut i ett särskilt bolag i en strukturell separation med ett huvudsakligt statligt ägande eller om det bör lösas inom bolaget i en funktionell separation och om man kan lita på att det fungerar säljer regeringen av Sonera. Reaktionen blir omedelbar. Tre borgerliga riksdagsledamöter går till kraftigt angrepp mot sin egen regering på . Det innebär att det bara behövs att ytterligare en borgerlig ledamot ställer sig på oppositionens sida så har vi därmed satt stopp för den utveckling som nu har inlett. Det är också en väldigt underlig process på andra sätt. Efter det att propositionen lämnas till vidtas i all hast ett antal åtgärder. En är uppdraget till PTS för att just göra en expertbedömning av denna mycket svåra och viktiga fråga som kommer att vara mycket viktig för konkurrensen på inte minst bredbandsmarknaden. Den utredningen kommer , men förslaget är framlagt i i form av en proposition, beslutet är taget av en majoritet i näringsutskottet och debatten sker , men vi kan inte ta hänsyn till vad PTS tycker och tänker! Om man minskar ägandet har man gjort det än svårare att göra ett särskilt bolag av kopparnätet med statligt ägande. Man har försatt för ett fait accompli, en fräckhet mot som institution som jag menar saknar motstycke. Det andra gäller Försvarsmaktens synpunkter. Kan ni tänka er att regeringen inte inhämtar Försvarsmaktens synpunkter förrän efter det att propositionen är framlagd? Försvarsdepartementet ber att få Försvarsmaktens synpunkter efter det att propositionen är framlagd! När näringsutskottet tillsammans med andra utskott i ordnar en offentlig hearing får vi ett mycket tydligt budskap från Försvarsmaktens representant: stor oro för vad detta innebär ur säkerhetsperspektiv. Det görs ett konstaterande, vilket är okänt för de allra flesta, att Försvarsmakten har avtal med Sonera med klausuler om mycket stora skadestånd och ett uttalande från Försvarsmaktens representant att man måste säkerhetspröva framtida stora ägare av Sonera. Känner marknaden till att de skadeståndsklausulerna faktiskt påverkar bolagets utveckling mycket starkt? Ingenting av detta har regeringen tagit hänsyn till i en process kring en mycket allvarlig fråga som kräver grundläggande beredning och som orsakat uppror i den borgerliga gruppen. Det är en usel hantering av ett bolag som inte bara står för en mycket viktig infrastruktur utan också är ett av viktigaste företag. 6 Statsrådet (): Man blir nästan gripen när man hör och andra tala långsamhetens lov. tycker att en försäljning av av Soneras aktier saknar motstycke. Svenska folket borde ligga sömnlöst om nätterna inför hur det här ska påverka säkerheten för riket, accessnätet och så vidare. Saknar motstycke, säger . Den regering som satt i sålde av Sonera utan att göra en minsta analys på detta område. Jag tycker att borde fundera på om inte är något . Det de har gemensamt är att i inget av fallen påverkas huvudägarskapet. Därför faller hela svulstiga retorik platt till marken. Vi har precis samma möjligheter som att klara ut alla de frågor som självklart ska ut innan den dag kommer då det kan vara dags att hitta en ny huvudägare, en ny samarbetspartner i den globaliserade telekomvärld som Sonera befinner sig i. Men jag antar att det statliga ägandet innebär, med sätt att resonera, att detta bolag aldrig får gå samman med något annat. Är det så, eller tror han att det kan vara möjligt? Får man det enligt hans nya dogmatiska linje? Det var någon ledarskribent som tyckte att när man lyssnar på låter ungefär som när det gäller statligt ägande. Jag tycker att det var ganska träffande. deltar inte i den här debatten så jag ska inte apostrofera honom något mer, herr talman. sade många intressanta saker. Han oroar sig väldigt mycket för den borgerliga gruppen, och det gör flera andra här. Låt mig säga så här om de tre ledamöterna: av dem har, såvitt jag kan bedöma, fullständigt ställt upp på utskottsmajoritetens linje. Det finns alltså ingen klangbotten att tro att någon här i kammaren går på mera statsägandelinje och att detta skulle kunna vinna kammarens gillande när den dagen kommer, nämligen den 20. är inne på samma sak, men jag kan försäkra att alliansgruppen kommer att fungera den dag som vi ska avgöra detta ärende i kammaren. Det är inte tal om att överlämna till något privat monopol. Vi har gett i uppdrag att ta fram en modell som ger likaberättigande och som ger samma tillgång på samma villkor till det här nätet. Jag är ganska övertygad om att det blir spännande för oss alla att ta del av PTS förslag när det kommer. är inne på en fråga som och andra var inne på, nämligen Försvarsmakten och de säkerhetspolitiska dimensionerna på Telias nät. Detta är självklart en oerhört central fråga. Jag kan försäkra interpellanterna och kammarens ledamöter att det pågår en beredning. Jag har själv träffat Försvarsmakten, och vi har gått igenom de här sakerna. Vi kommer icke att släppa huvudägarskapet i Sonera förrän nätfrågan är i trygga händer, förrän säkerhetsfrågorna är fullständigt utredda och vi har hittat en bra lösning på detta. Jag kan redan nu säga att förutsättningarna att hitta en generellt bra lösning på bägge de frågorna syns vara mycket goda. Sist och slutligen hade uppe frågan om varför det är så bråttom. Vänta tills Post- och utredning kommer! Då får vi svar på väldigt många av frågorna, och då kan vi ha en ny debatt och ännu en debatt när vi kommer till den dag då vi ska lägga fram ett förslag om att Sonera ska få ny samarbetspartner, få ny ägare. Det kan vara ganska långt , . Vi kommer att hinna med de här sakerna i mycket god ordning innan det är dags att göra någon förändring av statens huvudägarskap. 7 (): Finansmarknadsminister har fått möjlighet att lyssna till flera socialdemokrater som hävdar betydelsen av att accessnätet separeras från Sonera vid en försäljning av bolaget. Skälen till separationen är många, och flera av dem har redan nämnts under debatten. Jag vill understryka några av dem ytterligare. Både jag och har i våra interpellationer lyft fram landets säkerhet som ett synnerligen viktigt argument för en strukturell separation. har påpekat vilka risker som privat ägo av kopparnätet skulle medföra för både den privata och den nationella säkerheten. Det är nämligen via detta nät som Försvarsmakten kommunicerar. All information som skickas över nätet kan enkelt kontrolleras av ägaren. Jag anser att de säkerhetspolitiska aspekterna av en utförsäljning av Soneras accessnät inte är tillräckligt belysta. Vad händer med möjligheten till informationssekretess för enskilda, för företag eller för försvaret om staten helt och hållet överlämnar kontrollen till privata intressen? Vad händer när bolaget säljs vidare i tredje eller fjärde led? Trots försäkringar tvivlar jag. har ifrågasatt anledningen till att regeringen påbörjade försäljningen av Sonera innan PTS slutsatser redovisats, och det undrar jag också. Jag finner det synnerligen beklagligt att regeringen har så bråttom. Kan det möjligen bero på att regeringen redan har bestämt sig för en funktionell separation? I så fall: Hur kan staten efter en sådan lösning ha kontrollen över infrastrukturen på telemarknaden? Är det inte i själva verket så att regeringen har insett just detta problem? Är det inte oron över att accesserna privatiseras som har föranlett regeringen att i all hast uppdra åt att utreda den här frågan? 8 (): Det är nu sagt att man kommer att ta hänsyn till och för en diskussion med Försvarsmakten. Det är självfallet glädjande, speciellt i en så viktig fråga som Sonera och rikets säkerhet. Jag skulle vilja belysa kritik som har framkommit med anledning av utförsäljningarna. säger att regeringen inte har gjort den genomgång som utlovades i budgetpropositionen av de sex bolag som föreslås för försäljning, däribland Sonera. Genomgången skulle göras med argument för och emot statligt ägande. säger vidare att regeringens beredning av propositionen om försäljningarna har varit otillräcklig. En sådan kritik från borde om något leda till en reaktion från regeringens sida när de ska sälja ut företag. Det tycker inte jag att man kan ta så lätt på. Finansmarknadsministern pekade på att den förra socialdemokratiska regeringen bolagiserade . Då ska jag påminna om att i samband med bolagisering och privatiseringen skapades den särskilda nätskyddsenheten inom . Detta gjordes efter en konsekvensbeskrivning och en analys av den socialdemokratiska regeringen. Jag tycker alltså inte att beskrivningen riktigt stämmer överens med verkligheten, tyvärr. Det har sagts att finansmarknadsministern vill reglera det hela i lag men fortfarande sälja ut delar av Sonera. Men är det inte så, som har påpekats i debatten, att ju mer man säljer ut av huvudägarskapet, desto svårare blir det att övertyga de övriga ägarna om regleringar i lag? Så tolkar jag det i alla fall. Det måste till en förhandling. Då är min fråga: Har man tänkt på detta i ? Det sägs i svaret på interpellationen som har lämnats : Vår inställning är att staten bara ska äga företag där det finns tydliga motiv till att staten äger dem. Då vill jag ställa frågan: Visar inte Försvarsmaktens och försvarsutskottets kritik på att det finns ett tydligt motiv till att staten ska äga i alla fall det här bolaget? 9 (): Vi vet hur det brukar vara med regeringens beredningar. konstaterade att det egentligen inte finns någon analys, så i det här fallet finns det anledning att ifrågasätta vad det är för form av beredning som sker. Statsrådet är väl en av dem i regeringen som har den längsta erfarenheten och vet att när man tittar i backspegeln kan man ibland konstatera att man kunde ha gjort saker och ting på ett annorlunda sätt. En sådan sak hände i allra högsta grad , då stora delar av det som tidigare hade varit vår gemensamma sektor avreglerades.