prot · GV0948 · 2007-12-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdragen som suppleant i utrikesutskottet och försvarsutskottet samt att () avsagt sig uppdraget som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet samt att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i utrikesutskottet och som suppleant i försvarsutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i miljö- och jordbruksutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () 4 § Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att skulle partiledardebatt äga rum. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2007/08:44 till utbildningsutskottet Skrivelse 2007/08:42 till justitieutskottet EU-dokument KOM(2007)722 till miljö- och jordbruksutskottet 6 § Samhällsekonomi och finansförvaltning Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2007/08:1 delvis). 1 (): I detta betänkande behandlas verksamheten inom utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning. Två mål beskriver verksamhetens innehåll. Det första är att den statliga verksamheten sköts korrekt, effektivt och rationellt. Det andra målet är att skapa stabila förutsättningar för det finansiella systemet genom analys, tillsyn och reglering av de finansiella institutionernas agerande på marknaden, ett gott konsumentskydd och genom att förvaltningen av statens skulder sköts. Området Effektiv statsförvaltning handlar om granskning, ekonomisk styrning och utveckling av den statliga verksamheten samt statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognoser och fastighetsförvaltning. Området Finansiella system och tillsyn omfattar tillsyn och reglering av de finansiella marknaderna, statsskuldsförvaltning och statligt finansierings- och garantilåntagande. Här finns myndigheter som , , och . Hit hör också finansiell redovisning, internationellt finansiellt arbete och tillsyn av spelmarknaden genom Lotteriinspektionen. I betänkandet finns fyra reservationer från Socialdemokraterna och samt tre särskilda yttranden från Socialdemokraterna, . 2 (): majoritet har genom rambeslut valt en annan inriktning än den vi förespråkar. Vårt förslag på utgiftsområdet överstiger denna ram med och kan således inte tas upp till formell behandling: Därför vill vi inte delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2 utan hänvisar till den röstförklaring som vi ger i det särskilda yttrande som återfinns i betänkandet. Utgiftsområde 2 rör, som vi precis har hört, Samhällsekonomi och finansförvaltning. Under detta område behandlas en rad viktiga frågor som på många sätt skapar förutsättningar för en god samhällsekonomi med en väl fungerande finansmarknad men också för de institutioner som direkt är med och skapar förutsättningarna för budgetarbete. Det finns därför många frågor värda att lyfta fram, men jag tänkte koncentrera mig på två områden, och jag vill ställa två frågor till den borgerliga majoriteten. Det första området rör den amerikanska bolånekrisens effekter på ekonomin. Bolånekrisen har redan haft effekter i effekter som sedan har spridits över världen. agerade så sent som för att mildra konsekvenserna av krisen. måste regeringen ta sitt ansvar och informera om hur det ser ut för svensk del. är ett litet land som är beroende av omvärlden. Därför är det viktigt att kunna agera om så behövs. Vi i oppositionen är beredda att bistå regeringen om behov skulle uppstå, men då krävs det att vi får nödvändig information. Vi har bett regeringen att fortlöpande hålla oss informerade om utvecklingen, men har vi inte fått någon information. Utskottsmajoriteten skriver att om vi skulle hamna i en situation av omfattande finansiell instabilitet är vikten av nationell sammanhållning stor, och man förutsätter att regeringen i ett sådant läge skulle ta initiativ till information och samråd med . Men då är det ju så dags! Vi vet ju hur det var förra gången hamnade i en stor ekonomisk kris, . Då väntade regeringen med att be om hjälp tills krisen redan slagit till på allvar. Vi socialdemokrater är beredda att ta vårt ansvar vid en krissituation, men för att det ska vara möjligt måste regeringen framöver kontinuerligt informera oppositionspartierna om förhållandena i den finansiella sektorn. Det borde dessutom vara av intresse för utskottsmajoriteten. , skulle inte ett samlat finansutskott kunna ställa krav på fortlöpande information från regeringen? Det andra området handlar om finansmarknaden här hemma i . har en stor investmentbank fått hård kritik av för allvarliga brister i styrningen och kontrollen av företagets verksamhet. Det har fått direkta konsekvenser för det enskilda företaget och indirekt lite för regeringen också, men effekterna för den svenska finansmarknaden i stort har inte uppmärksammats tillräckligt. Finns det fler svenska banker vars styrning och kontroll visar lika stora brister? Vi socialdemokrater vill att ska få ytterligare resurser för att granska finansmarknaden. Vi har i vårt budgetförslag 10 miljoner mer än regeringen. Jag undrar varför ni försitter chansen att stödja vårt förslag. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna 1 och 3. 3 (): budgetförslag på det här området har också fallit, även om vi har en lägre ram än majoriteten. Vi vill lägga ned och i stället satsa på och . Under valrörelsen var de borgerliga partiledarna upprörda. De var arga över en del myndigheters politiska ställningstaganden, och efter valet skulle de ändra på detta. Då lade de ned den myndighet som forskade ute på arbetsplatser för att studera arbetsmiljöns påverkan på plats. Den ansågs som mycket opinionsbildande. Men är kvar, trots att det så tydligt har tagit ställning för en politiskt kontroversiell ekonomisk teori. Som sade i : Det är positivt att de har synpunkter på ekonomisk och finansiell politik. Teorin om jämviktsarbetslöshet är ett sätt att försöka slå fast att det inte går att ha full sysselsättning. Den har varit oerhört populär hos dem som förlorade makt och pengar på västvärldens goda sysselsättning , då de som köpte arbete blev tvungna att betala riktiga löner. Ur deras perspektiv var det arbetskraftsbrist, och det får vi höra i debatten också . Teorin om jämviktsarbetslöshet handlar om att alltid betona risken för att arbetslösheten ska bli för låg och inflationen börjar galoppera i väg. Jämviktsarbetslöshet framställs som självklar av . Det är sant att det är en utbredd teori, men det är en kontroversiell teori. , som bland annat varit chefsekonom för , skrev till exempel så här i en artikel i : Även om de flesta centralbanker är inflationshökar, är det ställningstagandet en fråga om religion, inte om ekonomisk vetenskap. Det finns helt enkelt få eller inga empiriska bevis för att inflation, vid de låga eller begränsade nivåer som har förelegat , har några betydelsefulla skadliga effekter på produktionen, sysselsättningen, tillväxten eller inkomstfördelningen. Man kan tycka som Stiglitz tycker, och man kan tycka som . Men ingetdera är vetenskapligt fastlagt. Det är politiska åsikter. Skillnaden mellan Stiglitz och är att det bara är den ena som försöker förneka sin opinionsbildande verksamhet. Med Stiglitz synsätt är det rimligt att prata om regeringens och ansvar för konjunkturutvecklingen. Det är medvetna beslut som har lett till att har en mycket högre arbetslöshet än vad vi hade då de keynesianska resonemangen var vägledande för politiken. hade kunnat lägga ansvaret där, men det gör man inte. låtsas som att de politiska besluten på något sätt är automatiska, som att det inte finns några alternativ till dem, som att det inte finns någon ansvarsfråga att diskutera, utan måste ingripa, och fackföreningsrörelsens ansvar är att inte kräva högre löner än vad ordinerar. bedömer hur hög jämviktsarbetslösheten är. säger de att den är på . Är det en strikt vetenskaplig process utan politiska bedömningar? Låt oss i så fall få se de uträkningarna! Det är en sliten jämförelse att kalla nationalekonomerna för profeter. Men vad ska man annars säga? träder precis som det gamla prästerskapet fram och säger: Vi har skådat empirin och kommit fram till att regeringen har rätt också den här månaden. Fråga oss helst inte: Hur? Det är skrattretande att kalla det något annat än opinionsbildning. säger att den ökade arbetslösheten tvingade de dåvarande regeringarna att skära ned är det en politisk åsikt, framställd som en nödvändighet. Det finns gott om exempel på regeringar som har gjort annorlunda med goda resultat. driver linjen att det i allt väsentligt var nödvändigt att höll styrräntan på en hög nivå och därmed förvärrade arbetslösheten är det förstås politisk opinionsbildning. De kunde i stället ha beskrivit olika tänkbara utfall av olika valmöjligheter. Till skillnad från anser vi inte att myndigheter ska bedriva opinionsbildning. Jag tycker inte, som , att det är positivt att myndigheter går ut och har synpunkter på ekonomisk och finansiell politik. De är myndigheter. Nej, vi vill inte se ett konjunkturinstitut som opinionsbildar, vare sig de är för eller emot politiska beslut eller för eller emot fackföreningsrörelsen. Det är inte deras uppgift. Vi behöver bra statistik över hur ekonomin utvecklas. Det kan göra. Vi behöver politiska beslut om hur vi ska tolka den statistiken och vilka åtgärder som är lämpliga. Det kan riksdag och regering göra. Vad vi inte behöver är ett konjunkturinstitut som tar som sin uppgift att opinionsbilda kring sina religiösa ställningstaganden, för att använda Stiglitz ordentligt tillspetsade ord. När jag säger att vi inte behöver det menar jag vi som i allmänheten och den demokratiska processen. Jag yrkar bifall till reservation nr 4. Den handlar om bnp som välfärdsmått. Det är kanske inte något vi går och tänker på så här i jultider precis. Men det vi gör nu i jultider påverkar bnp:n väldigt mycket. Jag tror också att vi kan vara väldigt överens om att bnp som välfärdsmått är otillräckligt, framför allt med tanke på den debatt som har varit under en väldigt kring klimatförändringar. Låt mig ge ett par exempel, herr talman! Om en naturkatastrof i form av en storm ödelägger stora delar av ett lands skogsbestånd stiger bnp på kort sikt, eftersom avverkningen av skogen då ger ökade penningflöden. Ingen hänsyn tas till förlusten av skog eller till förlusten av biologisk mångfald eller till skogen som socialt värde för rekreation. Ett annat exempel gäller där markanvändning och bekämpningsmedel har slagit ut insektsfaunan så att man får pollinera växterna för hand i stället för genom insekter. Det märks inte heller i bnp. Jag tror nog att vi kan vara ganska överens om att vi kan ha olika synsätt i partierna när det gäller vad vi vill använda som mått och vad som skulle behöva vägas in. Men skulle inte det kunna vara en bra politisk diskussion att föra? Vad är det vi vill använda vår ekonomi till? har ju till och med kommit fram till att miljön är väldigt illa ute och att man kan höja bensinskatten. Även har kommit fram till sådana ställningstaganden. Ja, man har till och med kommit fram till att man behöver satsa på välfärden. Då har vi ju en grund att diskutera utifrån. Vi i vill därför tillsätta en parlamentarisk beredning som studerar de här frågorna, tar fram olika underlag och lämnar förslag på välfärdsmått för att beskriva en hållbar utveckling. 4 (): Jag vill först hänvisa till särskilda yttrande i ärendet som handlar om det som står i den här tidningsartikeln, som jag har med mig. Det handlar om jämställdhet eller snarare brist på jämställdhet. Just den här artikeln i handlar om skillnader när det gäller män och kvinnor och deras löner i fråga om höga statliga chefsbefattningar. Brist på jämställdhet mellan könen kan vi fortfarande se överallt i samhället. Vi kan se diskriminering av kvinnor när det gäller till exempel tillsättning av chefer, löner och anställningsformer. Löneskillnaderna har visserligen minskat något , men fortfarande har män högre löner än kvinnor, även när man rensar bort olika variabler som att män till exempel har andra yrken och att män innehar just chefsbefattningar, som normalt ger högre lön. Att det är skillnader när det gäller lön är självklart helt oacceptabelt i ett modernt samhälle som vårt. En kvinnlig chef i ett medelstort företag sade till mig i går: Det händer faktiskt rätt ofta att även vi kvinnor värderar män högre än kvinnor trots likvärdig kompetens. Det är en fråga om normer i samhället och om attityder. De är svåra att ändra på, men det är viktigt att man jobbar med dem. har gjort en attitydundersökning på uppdrag av investmentbolaget . Den handlar om chefer. I stort sett ansåg nio av tio kvinnor att deras kompetens inte togs till vara på arbetsplatsen. Sju av tio kvinnor ansåg dessutom att de inte märkt några förbättringar , trots den livliga debatt som förekommit i medierna, på storbolagens stämmor och i politiska församlingar. kan man se, i samma undersökning, att männen å sin sida tycker att det är svårt att få tid till sina barn och att ta tillräckligt ansvar för hemmet om man ska säga ja till chefsbefattningar. av männen tyckte också att det var svårt för deras partner att göra karriär som de själva gjorde det. Både män och kvinnor ansåg att förändrade arbetstider hade störst betydelse för att åstadkomma en förändring. En åtgärd där män och kvinnor skilde sig åt gällde möjligheten till delat ledarskap. av kvinnorna förespråkade det och av männen. Det handlar nog också på många företag och organisationer om att se på vilket sätt man arbetar på för att kunna locka fler kvinnor till chefsposter. Demoskopundersökningen visade också att både män och kvinnor både skulle vilja kunna satsa på karriär och skulle vilja tillbringa med sina barn. Att också männen anser det menar man i undersökningen är en klar attitydförändring. Det bör noteras och ses som en vilja från männens sida till mer jämställdhet. Den här attitydförändringen bland männen borde också ses som en utmaning för de politiska partierna, en utmaning som vi som politiker borde fundera på. Det handlar om på vilket sätt vi kan skapa förutsättningar för att möta detta och underlätta i arbetslivet, så att dagens kvinnor och män som vill kunna kombinera karriär med mer tid för barnen ska kunna göra det. Varannan man anser att mäns vilja att göra karriär har minskat . Det förklaras med chefsjobb som har blivit mer krävande som fler män vill ha balans i livet, enligt de slutsatser som gjordes i undersökningen. Vi kan konstatera att lönegapet mellan kvinnor och män är stort, åtminstone . Mot den bakgrunden anser vi i att vi under den innevarande mandatperioden borde kunna ta steg för att avskaffa den könsrelaterade lönediskrimineringen på den svenska arbetsmarknaden. Men om vi föresätter oss att åstadkomma detta krävs det också att arbetsmarknadens parter tar sitt fulla ansvar. I de gröna är vi uppenbarligen, till skillnad från regeringen, beredda att verka för att statskassan ska bidra med sin del för att skapa jämställda löner. I vårpropositionen deklarerade regeringen målet om att jämställda löner ska ha genomförts i den statliga sektorn till 2010. Vi kan konstatera att det ännu så länge inte finns medel aviserade till detta mål. Vi i har föreslagit att vi ska göra detta genom att avsätta 2008, 340 miljoner 2009 och 500 miljoner 2010 till en särskild pott för jämställda löner i statens verksamheter. måste vi börja, och vi tycker att det nu är hög tid att sätta i gång. 5 (): En riksdagsdebatt med rubriken 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning låter kanske inte så spännande. Men bakom rubriken ryms viktiga samhällsfunktioner som hela vår ekonomi är beroende av. Här finns myndigheter som , , , och styrningen av statlig förvaltning. Jag skulle vilja börja med att sätta in det här i ett lite större sammanhang. är det väl ingen i denna kammare som egentligen ifrågasätter marknadsekonomin. Sedan föll har den gamla motsättningen mellan planhushållning och marknadsekonomi rasat ihop. Men förståelsen för hur marknadsekonomin fungerar och vilka förutsättningar som krävs för att den ska fungera på ett bra sätt kanske inte alltid är så välutvecklad i kammaren. För att kunna genomföra fria transaktioner, sälja och köpa, med utbud och efterfrågan i ekonomin behövs tydliga regler om ägande och om att överföra ägande från någon till en annan. Utan grundläggande fri- och rättigheter och utan privat ägande är förutsättningarna för marknadsekonomi, för innovationer och entreprenörskap alldeles för osäkra för att kunna äga rum på ett effektivt sätt. Modern ekonomisk forskning visar också tydligt att en väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner. Då menas formella institutioner som exempelvis lagstiftning och rättsväsende liksom informella som värderingar, exempelvis hederlighet, i affärsuppgörelser. Företrädare för modern institutionell ekonomisk teori hävdar just betydelsen av sådana institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner för en sund marknadsekonomi. Både Nobelpristagare i ekonomi . North och Nobelpristagaren är kända företrädare för denna forskning. De påpekar att institutionerna, som är detsamma som spelreglerna i samhället, är oerhört viktiga. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner utmärks av låg osäkerhet. Hög osäkerhet däremot skapar merarbete, tar tid och kostar pengar för att kompensera och reducera just den här osäkerheten. Låt mig ta ett konkret exempel. Hemma kan jag beställa singelgrus till min garageuppfart. Lastbilen kommer när jag är på jobbet och lämpar av ganska exakt grus på min garageuppfart. Jag får en räkning, och jag betalar kalaset, snabbt, smidigt och enkelt. Men om grusföretaget och jag själv inte litade på varandra skulle jag behöva ta ledigt från jobbet för att vakta när lastbilen kommer. Jag skulle behöva kontrollväga gruset och tvingas betala kalaset kontant. Plötsligt blir vår affärsuppgörelse krånglig och dyrbar. Vi får höga transaktionskostnader för att göra en enkel affär. Sådant hämmar tillväxten. Det är det här som ofta är problemet i många ekonomier som inte har just goda institutioner. Alla ekonomiska transaktioner är med historiken ord inbäddade i sociala relationer och institutionella förutsättningar. Marknadsekonomi behöver ordning och reda, spelregler, inte bara för att minimera transaktionskostnader utan för att över huvud taget uppstå och kunna fungera. Den ordningen har inte alstrats spontant, utan den har att göra med vårt kulturarv, vad som har skett , betoningar som vi själva har gjort av vad som är rätt och fel, vad som är god karaktär, hederlighet, duglighet och arbetsetik. Därför är utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning ett viktigt område i statsbudgeten. Här ryms, som sagt var, centrala myndigheter som har till uppgift att övervaka etiken på finansmarknaden, spelreglerna i ekonomin, att statsfinanserna är långsiktigt hållbara och att det också finns statistik för medborgarnas och beslutsfattarnas ställningstaganden. Värdegrundens betydelse ska inte heller underskattas för att skapa en effektiv och rättskaffens statsförvaltning. Ett nytt delmål har införts som lyder: De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Det är när statsförvaltningen grunnar allt djupare på de värden den ska förmedla och stå för som demokratin fördjupas och rättssamhället stärks. Det var något som som blev klar också påtalade. Det har, som sagt var, inte hänt så jättemycket . Men här jobbar nu den nya regeringen på att förverkliga de tankarna. När vi kommer till oppositionens motioner och reservationer noterar jag med intresse att både Socialdemokraterna och vill öka anslagen till . Det låter ambitiöst och behjärtansvärt. Men sanningen är den att har fått allt högre anslag, både av den tidigare regeringen och den nuvarande regeringen. Så sker också nu inför nästa budgetår. säger själv att de knappast kan växa mycket snabbare än vad de gör. En ansvarsfull regering ökar anslagen till successivt utifrån en seriös behovsanalys och en takt som leder till ett effektivt resursutnyttjande av skattebetalarnas pengar. vill dessutom lägga ned . Att lägga ned KI är ungefär som att slänga bort termometern för att man inte gillar den temperatur som visas. uppdrag är just att mäta temperaturen på ekonomin. Det vill inte vara med om. Prognosen ska göras utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet och ska tjäna som beslutsunderlag för den ekonomiska politiken. Att inte studera konjunkturförlopp borde väl liknas vid att stoppa huvudet i sanden. Frågan är hur vill att ett riktigt och rätt konjunkturinstitut ska arbeta. Det är uppenbart att ogillar på grund av deras slutsatser, just för att de försöker bygga sina metoder på vetenskap och beprövad erfarenhet. ska avskaffas för att de ska klä regeringens högerpolitik i ett falskt vetenskapligt skimmer. Vetenskap är tydligen fel då den kommer fram till andra slutsatser än . Jag vill yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande nr 2. 6 () replik: Det är lite intressant att höra att det tydligen finns en skillnad i regeringen. tycker att det är jättebra att har politiska åsikter och kommenterar politiska och ekonomiska finansiella beslut. Han erkänner att det är så, medan i kammaren säger att de inte alls är ute och diskuterar politik. Det är ungefär som att vetenskap är något av naturen givet. Det finns faktiskt olika synsätt som slår igenom i den så kallade vetenskapen, eller hur? Det är alltid bra med forskning. Det har vi absolut ingenting emot. Men när det gäller resultat är det politiska bedömningar. kliver ut och gör sådana bedömningar. är inte precis någon vänstermänniska i mina ögon, jag tror inte i ögon heller. Han gör samma bedömning som vi att det här inte är vetenskap, utan det är politiska åsikter. Jag tycker att det skulle kunna klä finansutskottets ordförande att erkänna det. Det är i det här vi lever i samhället . Det är det som klär den här debatten. Allting är ungefär som av naturen givet. De ekonomiska teorierna och de ekonomiska modellerna bara är så för att så måste man göra. De är inte applicerbara direkt på hur människor fungerar. Att människor gör olika ställningstaganden individuellt eller kollektivt är inte heller med i sådana här modeller. Inte heller konsekvenserna av de ekonomiska teorierna kommer fram på ritbordet. Det är det som vi diskuterar. Så, , gör du en annan bedömning än och , eller? Lyssnade du inte när jag sade att SBC kunde utföra arbetsuppgifterna att mäta temperaturen i stället? 7 () replik: Jag vill säga två saker. För det första: Det finns självklart ingen exakt vetenskaplig sanning när det gäller nationalekonomi. Det kan vi vara överens om. För det andra: Jag har personligen inte alltid tyckt om alla slutsatser som genom historien har levererat, men jag kräver av att de efter bästa förmåga och med hög kompetens ska söka efter bästa möjliga vetenskapliga metoder för att göra prognoser och bedöma ekonomins utveckling. Det kravet ska vi ställa på dem. Det ska de söka efter. Man ska inte sluta söka efter sanningen bara för att man inte kan finna den perfekta sanningen i alla lägen. Jag har ett stort förtroende för att ledning och personal utifrån vetenskapliga metoder försöker fånga vad som går att fånga i form av prognoser och förståelse för hur ekonomin fungerar. Jag tycker att de lyckas ganska bra med detta. Perfekt blir det aldrig.