prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Jag hoppas att näringsministern kommer att besöka , lyssna på facken som har goda insikter och kunskaper i frågorna och lyssna på de argument som finns för att en fortsatt drift är möjlig och varför och hur det skulle kunna gå till. Då kanske det skulle vara lättare att möta den finske kollegan och de privata ägarna här i . skulle kunna göra ett gott arbete om viljan funnes. Jag hoppas att viljan finns, för här finns goda möjligheter till fortsatt drift. hade för någon vecka sedan en artikel om nedläggningen. En av de anställda, som hade jobbat på fabriken han hade slutat skolan och stod han på fabriksgolvet sade att han skulle ha förstått det om fabriken hade gått med förlust. Tänk dig känslan att ha slitit i en fabrik som går med vinst och där man har gett en stor del av sitt liv och engagemang, och sedan kommer förklaringen: Nej, vi lägger ned fabriken trots att det finns intressenter som vill köpa. För oss är virkespriserna det mest väsentliga. Det var så man förklarade det då. börjar det låta som en annan förklaring. Det skulle vara bra för näringsministern att sätta sig in i dessa frågor mer på djupet, att också uttala en vilja att åka till och att vilja påverka de ägare som finns. 9 HANS (): Det är klart att det är en svår fråga, för det drabbar människor. Det är en känslomässig fråga för alla oss som bor i regionen, för många andra och för alla oss som engagerar sig i människor såsom vi politiker gör. Vi måste ändå vara ärliga och konstatera att vi som politiker inte kan bestämma över vad ett företag ska göra eller inte göra. Ett sådant samhälle vill väl egentligen inte Socialdemokraterna och heller ha. Företagen äger sina beslut. Men det är förstås viktigt att ha en dialog med företaget och och försöka se möjliga lösningar. Det förutsätter jag att har. Jag vill också nämna en bra sak i sammanhanget. har bestämt sig för att bekosta merparten av arbetet för en grupp som ska försöka skaffa fram nya jobb i . kom kommun och ett antal myndigheter överens med om att bilda en etableringsgrupp som ska starta sitt arbete med att ordna eventuella lokala konsultinsatser för att skapa nya jobb. Personalchefen på i , , har också sagt att det finns idéer som skulle kunna leda till nya företag. I gruppen som har bildats kommer kommuns näringslivsavdelning, arbetsförmedlingen, och kommun att ha representanter. Detta är en bra sak och ett gott steg för att nå framgång. Det är också viktigt med lokala initiativ. Jag vet att , kommunalråd i , jobbar med att få fram utbildningar och praktikplatser för dem som kan drabbas av arbetslöshet, och kommuns folkpartister försöker med sitt förslag om att stärka företagens möjligheter att få uppdrag genom den lokala utmaningsrätten att dra sitt strå till stacken. Min förhoppning är att vi tillsammans från riksdag, regering och kommun ska göra vad vi kan för att stötta dem i som drabbas av denna svåra situation. 10 (): Jag tror att det i huvudsak handlar om att man inte får förlora framtidstron. Risken är att man förlorar framtidstron om man nu helt och hållet lägger ned den verksamhet som är utan att ersätta den med något annat. Vi har också ett antal stora fabriksbyggnader som står där. Vilket ansvar har för dem? Vad kommer att ske där ? Ska vi ha ett antal mer eller mindre förfallna fabriksbyggnader som vi har haft på många andra ställen? Det andas inte framtidstro. Det var en bra idé som vi fick av , tror jag, nämligen att näringsministern besöker . Det skulle kunna ge människor i framtidstro att visa att det finns ett aktivt engagemang också från näringsministern. säger att de ska vara med i omställningen. säger de att de inte vill sälja fabriken och att de ska hjälpa till att hitta andra jobb i . Då är frågan vad som sker med lokalerna. Vad sker med fastigheten? Ska de nya jobben finnas i de befintliga lokalerna just för att slippa ett förfall av dem? Jag uppmanar näringsministern att inte bara besöka utan att också kontakta sina partikamrater i som naturligtvis har en hel del kunskap om hur det ser ut i vår hemkommun och vad som kan behöva göras. Då får hon det från det egna partiet. Jag menar att regeringen kan göra en hel del, bland annat det som jag tog upp tidigare om och möjligheten att göra tågstopp på fler ställen i hela vårt hemlän, bland annat i . 11 (): Det är värdefullt att vi får tillfälle att diskutera situationen i och Gävleområdet direkt med näringsministern. Uppslutningen av riksdagsmän från länet visar att det finns ett starkt engagemang i frågan från alla möjliga håll. har av tradition varit mycket utsatt när det gäller arbetslöshet och svårigheter på arbetsmarknaden. har vi, som påpekade, börjat få näsan över vattnet. Därför kommer det som ett ganska hårt slag när varslar och över 300 arbetstillfällen är i fara. Då är bra att vi får diskutera hur man kan agera för att söka säkra möjligheterna till utveckling, arbete och försörjning också i detta område. Alliansregeringen har, som visade, varit framgångsrik i att prioritera arbetslinjen och söka få fram nya arbetstillfällen runt om i hela landet. Men detta fall visar att små bruksorter är mycket sårbara när stora företag vill göra omstruktureringar. är utsatt; det är ett sårbart och typiskt, litet brukssamhälle. har vi en hygglig närhet till en större arbetsmarknad i Gävleområdet. Jag delar den uppfattning som har redovisats av ledamöterna från länet, nämligen att det är mycket viktigt att vi försöker att skapa alternativ sysselsättning i och i bästa fall rädda kvar verksamheten på bruket. Det är naturligtvis så, precis som har sagt, att ingen regering kan kommendera fram någonting i sådana här lägen. Det kunde inte ens den gamla regeringen som och hade närmare kontakter med. Vi har till exempel sett hur i samma län hade stora svårigheter . Då levererades ett södra , som det hette, som dessvärre visade sig vara ett paket med mycket luft och lite substans. lider fortfarande oerhört svårt av de förändringar som blev när flyggflottiljerna lades ned och avvecklade sin verksamhet. Man har fortfarande stora svårigheter trots att man har en kommunledning, vill jag säga, där både och Socialdemokraterna är engagerade som gör sitt yttersta för att bejaka nytt företagande och nya jobb. Men det finns högre förväntningar, tror jag, på den här regeringen än på den gamla eftersom man har prioriterat jobb och näringsverksamhet så hårt. Jag har själv haft kontakter med företrädare för . Jag tror att de ringer till de flesta av oss. Det finns en konstruktiv grundsyn. Man vill verkligen vända på alla stenar för att i första hand naturligtvis få ha kvar verksamheten med de nya intressenterna. Jag hoppas att den dialog som vittnar om har kommit i gång med ägarna möjligen kan öppna några dörrar i det avseendet också. Om jag har förstått situationen rätt är det alternativ virkesförsörjning det handlar om också. Det skulle kunna innebära att en ny intressent kan klara den här fabriken utan att det drabbar virkessituationen i regionen. Är det så föreställer jag mig att inte skulle ha några stora invändningar mot att en annan intressent får chansen att pröva. Om inte detta går måste naturligtvis stora ansträngningar till för att underlätta för andra verksamheter att komma i gång. Det tror jag att man ska göra oavsett om man kan klara fabriken den här gången. Det är aldrig bra med små, sårbara bruksorter. Där är man illa ute när det händer någonting. Det är viktigt att få i gång andra alternativa verksamheter oavsett om man i bästa fall klarar det här med fabriken. Det hoppas jag att den dialog som har vittnat om nu är i gång kan bidra till. Jag ser fram emot att alla berörda parter, regering, kommun, ägare och fackliga organisationer, i sina olika roller bidrar till att hitta en bra lösning på detta. 12 Näringsminister (): Jag tror att jag kanske mer än många andra har erfarenhet av att bo på orter där det har varit nedläggningar. Jag tror att jag har en stor förståelse för vad som kan hända och hur det känns. Det som är viktigt att ta fasta på, det tycker jag också, är att de bruksorter som vi har är otroligt sårbara. Det gäller inte bara den här orten utan också många andra runt om i . Där måste vi fundera över hur vi breddar näringslivet och arbetsmarknaden så att det inte är lika sårbart . Det finns också ett annat problem i många av de här orterna jag säger inte att det gäller . På många orter, och jag kommer själv från bruksområden, behöver vi också fundera på hur attraktiviteten i de här orterna ska öka så att också nya människor ska flytta in och bosätta sig där. Låt mig sedan upprepa: Jag har pratat med . Det är precis det jag har gjort. Jag har frågat dem om de är beredda att sälja. Jag kan faktiskt inte tvinga något företag att sälja. Jag kan bara konstatera att ingen socialdemokratisk regering heller hade kunnat tvinga något företag, för vi tror inte på planekonomi. Vi tror på marknadsekonomin, och vi tror på uppdelning av ansvar mellan politiker och bolag. Är det så att Socialdemokraterna, har en annan åsikt om vilket ekonomiskt system vi ska ha är det att säga det här. Det är väldigt viktigt att vi har en gränsdragning. Sedan för vi en dialog. Vi har en diskussion därför att vi är oroade från regeringens sida över vad som händer i . Och vi ställer naturligtvis höga krav på i den här omställningen för att de ska ta ansvar för sina anställda och se till att de kan få nya jobb på andra ställen. Man kan hjälpa till i den här omställningen; det är alldeles givet. Men vi har inga maktmedel. Det är det jag försöker säga. Jag har fört den här dialogen. Man är inte beredd att sälja, och jag kan inte tvinga dem. Det som skulle vara intressant att veta är om ni själva har haft någon kontakt med ledning, om ni själva har fört den här diskussionen med vd och ansvariga. I så fall är det ju bra att få reda på vad era samtal med dem har resulterat i och vad ni har kommit fram till i det sammanhanget. Jag tror att det är så att vi har ett jättestort ansvar från alliansregeringen för att leva upp till de förväntningar som finns om sänkt arbetslöshet och ökade möjligheter att få inkomster på landsbygden, i småorterna och i hela . Och vi är ju på väg att minska de regionala klyftorna. Det är länge sedan vi hade så små skillnader mellan arbetslösheten i de mer utsatta regionerna och arbetslösheten i storstadsregionerna. En arbetslöshetssiffra på är otroligt bra för att vara en region som har varit väldigt utsatt. Men vi är inte nöjda. Vi kommer att fortsätta med en politik som gynnar småföretagande, som minskar utanförskapet och som skapar möjligheter till utveckling också på landsbygden. Jag kan bara konstatera att de resurser som vi har tillfört inte är några småpengar. Och vi gör det för att det inte är vi i regeringen som ska sitta och berätta vad man ska satsa på i , i eller på andra ställen. Det ska man bestämma själv. Jag tror att det är viktigt att också prata om framtidstron. Det handlar naturligtvis både om att klara av att bearbeta det beslut som är fattat och om att skapa den här framtidstron. Det är därför jag tror att det är bra med den här gruppen som nu är berett att satsa resurser på. Jag har försäkrat mig om att de ska ta detta ansvar, för det tycker jag att de är skyldiga sina anställda som har funnits där i alla dessa år. Jag tror, och lyssnar på, vad man säger. Det finns en massa goda idéer som det går att jobba vidare med. Det är ju därför som strukturfondsprogrammen och allt det här finns till, för att vi tror på underifrånperspektivet. Vi tror på människornas förmåga. Men man måste ha verktyg för att kunna utveckla detta, och de verktygen har regeringen gett till människorna. 13 (): Jag tycker att det här är en ovanligt allvarlig interpellation, och det är en allvarlig frågeställning som jag tar upp här. Bruksorterna är sårbara. Det är bra att man funderar på vad man kan göra. Men just nu är det, som jag sade tidigare, ett skarpt läge, . Det är ett mycket skarpt läge. säger näringsministern att hon har pratat med . Hon har pratat klart med . Kände hon till alternativen när hon pratade med ? Är det också så att inte vill prata med sin finske kollega om detta? Jag har inte riktigt fått svar på det. Det kan faktiskt vara viktigt att göra det. försöker i retoriken framställa oss som att vi skulle stå för någon annan typ av ekonomiskt system och ett annat samhälle. Låt mig vara lika retorisk tillbaka och fråga: Vad tycker om kvartalskapitalism? Vad tycker om att man lägger ned en fabrik som fungerar jättebra? Är hon inte beredd att ta reda på riktigt vad som finns bakom detta? Är hon inte beredd att sätta sig in i att det finns ett fullgott alternativ, precis som , partikamrat till , säger här? Varför inte undersöka detta riktigt rejält? Det är precis som jag säger. Det är ett skarpt läge. Man väntar på svar i . Det är många som förväntar sig någon typ av svar. Antingen säger att hon är beredd att medverka till att försöka hitta denna alternativa lösning eller också säger hon att hon inte är beredd att medverka till detta. Låt beskedet gå ut! Vad vi kräver, och ber ödmjukt om, är att man från regeringens sida ska vara beredd att försöka underlätta att driften kan få fortsätta och, inte nog med det, utvecklas också, så att bygden kan utvecklas. Gå inte bort och prata om olika ekonomiska system! Det är nästan så att jag blir upprörd. 14 (): Jag måste också konstatera att det här är en väldigt viktig interpellation, och det är ett oerhört viktigt och avgörande skede för de boende i och de anställda på fabrik. Därför väntar jag mig inte en politisk pajkastning i debatten, utan jag ställer höga krav på den debatt som förs i det allvarliga läge som råder. pratar om regionala utvecklingsmedel. Låt oss konstatera att det inte är några nya pengar från regeringen efter att det här nedläggningsbeskedet har kommit. Det är tidigare pengar och även EU-pengar. Då har vi avfört det från samtalet. Sedan är vi helt överens om att vi ska bredda arbetsmarknaden och jobba för att minska arbetslösheten. Vi är överens om att det inte är bra för ett samhälle att vara så beroende av enskilda stora arbetsgivare. Det är vi överens om. står här i talarstolen och säger att hon inte kan kommendera fram. Nej, det vi vill är att du ska vilja fortsätta att föra ett samtal nu när du kanske också har fått ny information om att det finns en intressent, en intressent med kapital, en intressent som inte ens har för avsikt att konkurrera med om virket. Det borde vara viktigt även för en näringsminister att se att det finns en alternativ lösning, en möjlighet att rädda ett stort antal av jobben i det här samhället. Det borde vara av intresse för en näringsminister och en regering. Det kanske också vore värt att besöka och hämta kunskaper och erfarenheter att ha med sig i samtalen. Jag har inte hört om näringsministern har fört in det i samtalen med ägarna och om näringsministern över huvud taget har haft ett samtal med sin finske kollega. Om du har haft det, hade du då med dig detta om en alternativ intressent? Det har jag fortfarande inte fått något svar på. Jag kanske får det i näringsministerns sista inlägg. 15 (): Mycket har sagts här som är viktigt. Det är som många talare har framhållit en akut och besvärlig situation för och Gävleregionen. Många arbetstillfällen står på spel. Jag utgår ifrån att vi alla på olika sätt försöker använda de kontakter vi har och pratar med de människor vi känner. Jag hade själv tillfälle att träffa vd:n på när Skogsindustrierna hade en samling med riksdagsledamöter här i . Jag tog då upp situation. Jag utgår ifrån att det väger betydligt tyngre om näringsministern också lägger kraft i samtalen. Det utgår jag ifrån att hon gör. Det är riktigt att bredda arbetsmarknaden. Vi ska ställa krav på alla parter, men naturligtvis särskilt stora krav på en stor arbetsgivare och aktör som . Jag är övertygad om att tänker affärsmässigt också i den här situationen. Om det skulle dyka upp en bra möjlighet att slippa kostnaderna för avveckling och alternativa jobb genom att en alternativ aktör kan erbjuda möjlighet att driva verksamheten vidare utan att det drabbar råvarusituationen i regionen är jag ganska säker på tar det på mycket stort allvar. Jag kan inte några detaljer i detta, men det är den bild som det förefaller finnas viss substans i. är det ett tillfälle och en möjlighet för och regeringen att visa att den här regeringen inte bara är bättre på att driva jobbskapande politik och skapa ett bra företagarklimat utan att man också kan hantera akuta krissituationer. Jag har stora förhoppningar om att det ska kunna landa bra. Jag ser fram emot den fortsatta utvecklingen av det här ärendet och att vi gemensamt ska kunna trycka ned arbetslösheten och främja företagandet i . 16 Näringsminister (): Diskussionen handlar ju om huruvida jag har samtal med eller inte. Jag vet inte om jag är väldigt otydlig när det gäller att beskriva det. Jag har samtal, och jag har haft samtal med högsta ledningen. Jag har ställt frågan. Jag gör det därför att jag bryr mig om . Jag bryr mig om vad som händer där. Jag håller mig informerad därför att jag tycker att det här är en väldigt viktig fråga. Det är därför vi har den här diskussionen. Jag har fått till svar att man inte är beredd att sälja. Om det kommer något nytt kommer jag naturligtvis att föra in det i informationen. Den information som jag har här har jag gett till bolaget. Vi har fört den diskussionen. Det är viktigt att tala om att det inte är något som ni har kommit på i er interpellation att näringsministern borde prata med . Det är en självklar rutin för regeringen att vi har den dialogen när det händer stora viktiga saker för människor. Jag har försäkrat mig om att måste ta ett ansvar för sina anställda. Man måste se till att det finns en möjlig omställning till nya jobb och andra jobb om det slutar med att man lägger ned. Så är beslutet. Jag kan inte gå in och styra . Jag drar bara slutsatser av det resonemang som ni själva för. Om man fortsätter det resonemanget leder det till planekonomi. Jag är inte intresserad av att ha en sådan ekonomisk situation i landet. Jag vill ha marknadsekonomi. Då är det en tydlig rågång mellan politikernas ansvar och bolagens ansvar. Vi för en dialog om hur vi ska kunna utveckla alla företags möjligheter att finnas kvar här i och utvecklas här. Något annat som jag tycker är viktigt att säga är att vi nu tillför regionen resurser, även om det inte är fråga om några nya pengar. Regeringen har lyft ut pengarna till regionen för att man ska kunna ta det här ansvaret. Vi lyfter ut resurser så att det skapas nya jobb. har ju arbetslösheten sjunkit. Det växer fram nya jobb inom det privata näringslivet som ökar människors möjligheter att få nya jobb. Det vi har lovat levererar vi. Vi kommer att fortsätta att följa utvecklingen i . Var så säker. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:131 om antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor 17 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ompröva neddragningen av antalet platser på universitet och högskolor när nu söktrycket på utbildningarna ökar. Antalet studerande uppgår till drygt 320 000 vid landets universitet och högskolor. Det innebär att antalet har fördubblats . Det har givetvis ställt stora krav på lärosätenas utveckling av verksamheten ett uppdrag som man i många avseenden har genomfört på ett framgångsrikt sätt. Men den kraftiga expansionen har även inneburit att kvaliteten i utbildningen har blivit eftersatt. Regeringen anser att kvalitet ska prioriteras före kvantitet. Innan en fortsatt utbyggnad genomförs måste därför resurser satsas för att till exempel öka lärartätheten och antalet disputerade lärare. Inför antagningen till har antalet sökande till högre utbildning ökat jämfört med föregående vårtermin. har antalet erbjudna kurser och program ökat . Slutsatsen utifrån antagningen till den innevarande terminen är att det finns platser över vid landets universitet och högskolor. Trots att antalet sökande fortsätter att vara ojämnt fördelat mellan olika utbildningsprogram, är det svårt att hävda att det råder brist på utbildningsplatser. Det ska självfallet inte finnas alltför stora skillnader mellan olika ungdomskullars möjligheter att läsa vidare vid universitet och högskolor. Men den ökning av ungdomskullarna som hänvisar till har delvis redan skett som antalet sökande till högre utbildning har minskat. Här har uppenbarligen den goda arbetsmarknaden påverkat intresset för högre utbildning. minskar ungdomskullarna igen och 2015 är antalet nere på samma nivå som rådde 2005. Eftersom de flesta lärosätena inte har haft tillräckligt med studenter och därmed inte kunnat utnyttja tilldelade resurser, har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) presenterat ett förslag där högskolornas anslag sänks. Denna sänkning berör till största delen så kallade tomma platser. Avsikten är att skapa ett utrymme för en satsning på kvalitet genom att höja ersättningen per student. Jag har pekat på att det är viktigare hur många som slutför en utbildning än hur många som påbörjar densamma. Den här regeringen anser, till skillnad från den förra, inte att det är viktigt att en exakt andel av en ungdomskull går vidare till studier på universitet och högskolor. Fokus måste ligga på utbildningens kvalitet och vad studenterna har med sig därifrån i form av kunskaper och färdigheter som långsiktigt kan stärka internationella konkurrenskraft. 18 (): Tack för svaret på min interpellation. Bakgrunden till interpellationen är att regeringen startade sin politik med att kraftigt dra ned på antalet högskoleplatser. Man gjorde det i ett läge där man påstod att söktrycket var lågt och att ungdomar hellre vill jobba än studera. vet vi att det händer något både i högskolevärlden och på arbetsmarknaden. Osäkerheten på arbetsmarknaden ökar. presenterade Verket för högskolestudier en rapport som visade att söktrycket på högskoleutbildningarna på och högskolor ökar igen. konstaterade att fler har börjat studera vid universitet och högskolor. Förklaringen är de ökande ungdomskullarna. Vi får fler unga människor som är i åldern för att kunna studera på universitet och högskolor. Regeringen har använt argumentet att söktrycket är lågt för att kunna dra ned på antalet platser i högskolan. ökar söktrycket på högre utbildning. Då är min ganska enkla fråga till statsrådet om regeringen är beredd att ompröva sin neddragning av antalet högskoleplatser för att ge den ungdomsgeneration som är ung just nu och samma chanser till en högre utbildning som tidigare ungdomsgenerationer har haft. Jag måste väl tolka svaret som ett nej. Men jag vill återkomma till svaret . Jag tycker att detta är en ganska viktig debatt därför att vi måste bestämma oss för vilken syn som vi har på roll i världen. möter en allt tuffare global konkurrens. Vi socialdemokrater i opposition menar att måste möta denna tuffare konkurrens genom att investera i kunskap och utbildning, både för individerna och för samhället, för att vi tjänar på detta långsiktigt. I detta läge väljer den att gå på tvärs mot utvecklingen i övriga industrialiserade länder och kraftigt dra ned på antalet utbildningsplatser. Man kan fundera på vad som ligger bakom den strategin. Vilka andra länder inspirerar högskoleministern i denna strategi, och på vilket sätt kommer att stå starkare i den internationella konkurrensen om vi får ett antal ungdomsgenerationer som inte får samma utbildningschanser som tidigare generationer har fått och som senare generationer kommer att få? Att ransonera antalet högskoleplatser är ett ganska märkligt sätt att möta framtidens utmaningar. Jag skulle i detta skede vilja ställa följande fråga: Vilka länder är det som inspirerar när han ser framför sig att vi ska ransonera högre utbildning? Jag har nämligen uppfattningen att det behövs både kvalitetssatsningar på högre utbildningar och fler högskoleplatser. Vi kommer tillbaka till det i en senare interpellationsdebatt .