prot · GV0947 · 2007-12-19 00:00:00 — Hur anser och att produktionen av hyresrätter ska komma i gång så att alla människor som invandrar till det här landet och alla ungdomar som står i bostadskö ska finna någonstans att bo? Det räcker uppenbarligen inte med att avskaffa hela bostadsfinansieringssystemet och att förändra målen. Jag vill veta. Ni säger nej till investeringsstöd. Ni säger nej till marknadshyror. Vad är då ert alternativ för att se till att det kommer i gång byggnation av fler hyresrätter? 9 () replik: Visst har byggnationen av hyresrätter sjunkit i jämförelse med . Men mycket av det hänger ihop med att man började bygga sista halvåret föregående år. Det är både du och jag väldigt medvetna om. Sedan kommer in på tvärstoppet i . Det största dilemmat vi har nere i är bristen på arbetskraft. Har man ingen arbetskraft spelar det liksom ingen roll hur mycket övriga pengar vi försöker stoppa in i systemet. Man kan som en parallell fundera över de investeringsstöd som fanns tidigare och titta till exempel på där de här investeringsstöden aldrig användes upp. Det är inte så lätt som att det byggs om man bara får till mer pengar. Det största dilemmat vi har är ju arbetskraftsbrist. Därför tror jag att den politik som alliansen generellt sett för, som handlar om att öka arbetskraftsutbudet, kommer att vara väldigt viktig i de här bitarna. Men jag tror också att lärlingsutbildning kan ha en väldigt stor betydelse för att vi ska kunna få fler personer inom bostadssektorn. Det intressanta i hela den här diskussionen gäller bristen på hyresbostäder. Det är inte en ny brist. Den fanns när vi tillträdde. Den fanns när jag började med bostadspolitik . Den fanns även . Diskussionen om att vi har haft för lite hyresbostäder är inte ny, utan den har funnits så länge jag egentligen kan minnas. 10 () replik: Jag vill anknyta till replik. I de bostadspolitiska målen, som regeringen nu förändrar, handlar det mycket om efterfrågan och behov. Det handlar om en efterfrågestyrd bostadspolitik kontra en behovsstyrd bostadspolitik, även om regeringen försöker göra gällande att man värnar båda delarna. får här vara ställföreträdande bostadsminister när så olyckligt är upptagen med ett regeringssammanträde. Vi hoppas att han ändå hade avsett att komma hit, men får vara ställföreträdande bostadsminister. Är det inte märkligt att det är en så kraftig nedgång i bostadsproduktionen och bostadsbyggandet när vi har en av de mest extrema högkonjunkturerna, som är positivt för samhället och har gett en ökad sysselsättning? sade förut att det byggdes mindre 2005, men även 2005 byggdes det mer lägenheter än vad det ser ut att byggas och vad det också har planerats . Det som höjde siffrorna var ju faktiskt de så kallade Odellplattorna, som skapades när investeringsstödet fanns kvar. Det höjde statistiken även . Men det faktiska utfallet av den ändrade bostadspolitiken är en sänkt bostadsproduktion. Regeringen pratar om långsiktiga förutsättningar för bostadspolitiken. Man har regerat i snart 1 ½ år och ska ta ansvar för politiken och inte skylla på tidigare tillkortakommanden. Är det då inte märkligt att vi ändå ser ett kraftigt minskat bostadsbyggande? 11 () replik: Först vill jag tacka för att jag får vara ställföreträdande minister. När det gäller målen ser man hur olika syn vi emellanåt har på människor. Jag tror, från mitt perspektiv, på människor. Jag tror på att människor vet vad de vill och vad de har för behov. Jag tror på att de också kan driva de teserna och frågorna, så för mig är målet bra. Vi renodlar målet. Det tidigare bostadspolitiska målet innehöll allting. Jag tror att det är bättre att renodla mål, för då är det lättare att både bryta ned dem och följa upp dem. Man kan tycka att det är märkligt med ett minskat byggande. Dilemmat är möjligtvis att det byggs väldigt mycket annat. Vi har investeringar i infrastruktur, inte så stora som jag tror att väldigt många av oss, till exempel , skulle vilja ha i olika delar av landet. Detta drar arbetskraft. I , som jag möjligen kan lite bättre än andra delar av landet, har vi två jättestora projekt. Vi har , och vi har Hallandsåstunneln. Detta skapar naturligtvis en oerhörd efterfrågan på arbetskraft. Det stora dilemmat är egentligen att väldigt många av de unga som fanns inom byggbranschen försvann till andra branscher när hela byggsektorn föll samman . Dem har branschen inte lyckats locka tillbaka. Frågan om hur vi ska få fler att arbeta i byggbranschen är oerhört väsentlig. Här har vi alltså ett av de största problemen för att upprätthålla byggandet. 12 () replik: hänvisar till allting när det gäller att försvara varför det inte byggs tillräckligt mycket lägenheter, men vill inte hänvisa till ett brett mål för bostadspolitiken för att åstadkomma fler lägenheter och hyresrätter. Jag känner också mycket väl till de behov många människor har. Är det inte så, , att rätten till en bostad är en förutsättning för friheten att kunna välja en hyresrätt? Många människor önskar och behöver en lägenhet och avser att välja detta den dagen det finns. Problemet är att denna önskan stoppas av regeringens politik. Man är inte förmögen att föra en bostadspolitik som tillgodoser behov och efterfrågan. En alltför efterfrågestyrd hyres- och bostadsmarknad leder till att de grupper som har de stora behoven hamnar ännu längre bak i bostadskön. Det visar om inte annat det senaste brevet från socialchefer. Man skriver: Ge alla lika möjligheter till en bostad! Samhället har ansvar för allas rätt till en god bostad med rimlig hyra. Bostadspolitiken måste bedrivas så att alla människor ges lika möjligheter till detta. Så är fallet inte . socialchefer reagerar , och det är jättepositivt. De visar på att hemlösheten och människor utan bostad i ökar trots regeringens ambitioner att även rikta insatser mot behovsgrupperna. Man klarar inte ens detta. Är inte det ett underkännande av regeringens bostadspolitik? 13 () replik: En reflexion vi kan göra tillsammans är väl att oavsett hur tjusigt formulerade mål vi har så bygger inte det några bostäder. Vad som krävs är i stället att man försöker skapa en långsiktighet. Det är oerhört viktigt att öka konkurrensen men också att se över hur vi får fler att till exempel vilja förvalta och bygga hyresrätter. Det är en oerhört stor fråga, och där tror jag att flera av utredningarna, bland annat om allmännyttans villkor och om hyressättning, är oerhört väsentliga. Vi har också väldigt mycket på gång. Man jobbar med väldigt många utredningar, men självklart hinner man inte genomföra allt man vill. Det är lättare i opposition, har jag lärt mig. Då inträffar ju det man vill . Men när man har regeringsmakten måste frågorna utredas, och det är också en process. Vissa av utredningarna sattes i gång av tidigare regering, och vissa har vi gett tilläggsdirektiv till. När regelverken kommer på plats tror jag att en hel del kommer att vända. Men visst kan man känna oro över arbetskraftsbristen. Man kan känna oro över den internationella finansmarknaden. Det finns många orosmoln, och jag tror att vi alla kan vara överens om att det inte är något vi riktigt kan styra härifrån. Viktigt är ändå att vi har stabila statsfinanser och att vi har fokus på att få fler i arbete. Jag tror att det är grunden också för en väl fungerande bostadssektor. 14 () replik: har alldeles rätt när hon säger att jag väldigt gärna skulle se att betydligt större resurser avsattes för byggande inom infrastrukturområdet, till exempel dubbelspåret mellan och . Men det märkliga är att inte verkar ha tilltro till marknaden. Uppenbarligen är det så att man från majoriteten inte tror att vi får fler jobb och mer produktion inom områden som samhället skjuter till mer resurser till. Det är lite konstigt och svårt att förstå. Man brukar ändå tro på det här med efterfrågan och tillgång. Jag begärde replik framför allt för att pratar mycket om långsiktighet. Jag tycker att det är viktigt, och jag skulle vilja fråga: Hur arbetar ni för att uppnå det? Som jag försökte beskriva i mitt anförande upplever jag att alliansregeringen inte har dragit ett enda strå till stacken för att försöka åstadkomma någon form av långsiktighet. Jag har inte sett några som helst försök i utskottets arbete under det här dryga året till att försöka åstadkomma något beslut som har stöd av en bredare majoritet än den som finns representerad i regeringen. Lyckas man inte med det är det svårt att uppnå någon form av långsiktighet. Min andra fråga handlar om målformuleringen, där jag tycker att det är beklagligt att man inte ser skillnaden mellan efterfrågan och behov. Jag skulle vilja fråga: På vilket sätt ska dessa behov kanaliseras? På vilket sätt ska marknaden se behoven som ni påstår bara uppstår? Politik brukar ju vara att försöka åstadkomma något. 15 () replik: Hur ska vi uppnå långsiktighet? Jag skulle vilja säga att det mycket hänger på oppositionen och dess vilja att faktiskt sätta sig ned och diskutera. Om jag får rekapitulera till förra mandatperioden bad alliansens ledamöter faktiskt , som då var bostadsminister, om att man skulle sätta sig ned tillsammans och titta på en framtida bostadsfinansiering. Men någon sådan inbjudan kom aldrig. Jag skulle önska att oppositionen kunde säga: Ja, vi kan titta på förutsättningarna. Vi är mycket kritiska till produktionsstödet, som vi anser går ned i fickorna på byggbolagen, som faktiskt gör oerhört stora vinster. Det är inte en lösning för oss. Men det kan finnas andra bitar att titta över beskattning, neutralitet, bokföringsregler, beskattningsregler och oerhört många andra. Vi har också det här med övriga och ytterligare förenklingar i , strandskyddsbestämmelserna, hyreslagen och allmännyttans villkor. Här kommer mycket som är grunden för hur vi skapar långsiktighet. Jag kan bara hoppas att vi på det sättet kan nå bredare överenskommelser. Det tror jag vore viktigt. 16 () replik: Jag tar det till mig, och hoppas att våra motioner fortsättningsvis inte ska bli lika brutalt avslagna. Jag tycker att vi i våra motioner försöker formulera just det öppna erbjudandet till att hitta lösningar. Vi försöker inte i våra motioner att göra några konkreta inlåsningar och säga att det måste gå till på ett visst sätt för att man ska uppnå målen. Vi försöker i stället formulera de mål vi skulle önska att vi kunde hitta nya vägar för att nå. Det här låter bra. Vi får hoppas på en förändring så att vi får en dialog som kan leda till bredare lösningar. Den andra delen jag skulle vilja fråga om handlar om politikens innehåll på bostadsområdet. Jag tycker att det är helt rätt generellt sett att regeringen alltid tar ett ansvar för att se till att vi har fungerande marknader helt enkelt en fungerande rättsstat. Den delen vänder jag mig absolut inte emot. Men det jag tycker är knepigt är att man påstår att bara för att man har en fungerande marknad ska bostadskonsumenterna mötas av ett utbud som representerar det behov de har. Det är egentligen däremellan bostadspolitiken kommer in. Hur ser vi till att bostadskonsumenterna kan efterfråga det de har behov av? Det är det jag är nyfiken på. Hur ska ni från alliansregeringens och majoritetens sida se till att människor får de möjligheterna? Det är där olika verktyg kommer till. Vi ska se till att vi från politikens sida har prioriterat områden. Vi har jobbat med att försöka förbättra tillgängligheten. Ni avslår till exempel hissbidraget, som är ett tydligt behov som konsumenterna i större utsträckning har när vi får en större andel äldre människor som ska bo kvar i sina bostäder. Det är det här området det gäller. Jag skulle vilja få er att prata om glappet mellan efterfrågan och behov. Hur löser ni det? 17 () replik: Ja, hur ska vi se behoven? Det är en oerhört viktig fråga. Vi kan se problem. Vi kan se att hemlösheten är stor och har varit det . I grunden är det en skam för ett samhälle att ha hemlösa människor. Vi har både gruppen som är hemlös men som har någonstans att bo och den kanske mest utsatta gruppen, det vill säga den som är totalt bostadslös. Detta är ett oerhört stor problem, men man sitter nu och jobbar med en strategi. vet jag inte vad den kommer att landa i, men jag tycker att den är viktig. Detta ligger i och för sig inte på vårt utskottsområde. Vi har också bostadsbidragen, som inte heller ligger på vårt utskottsområde. Men det är ett sätt att lyfta upp människor med lägre inkomst för att de ska kunna efterfråga en hyresbostad. Vi har öppnat för hyresgarantier. Jag tror att det kan vara viktigt. Förvärvsgarantierna är en bit. Det kanske kan komma fler bitar i verktygslådan som jag inte kan sia om . Självfallet måste man se behoven. Men vår utgångspunkt är att vi tycker att stödet ska riktas mot den enskilde. Vi vill inte ha det generella produktionsstödet, som vi tycker har styrt fel. Jag kan göra en reflexion. Jag känner till ett område i där man byggde hyresrätter i varierande storlek från ettor till femmor. När investeringsbidraget kom slutade man med det. har man bara byggt tvåor. Först och främst blir det ju ett hus med bara exakt samma sorts människor oftast yngre. Det tycker jag är synd. Jag tycker om när man kan bygga hus med ettor, femmor, tvåor och treor. Då blandar man också dem som bor i huset. Jag tror att vi ska se behoven utifrån den enskilde individen. Vi ska stödja dem som behöver stödjas i stället för att ge ett generellt produktionsstöd till byggföretag. 18 (): Jag tänker uppehålla mig vid bostadspolitiken, och överlåter avsnittet om konsumentfrågorna till min kollega som återkommer senare i debatten. Alliansens budgetförslag innehåller inte några dramatiska förändringar, utan kan ses som en förädlad upplaga av innevarande års budget. Visst har de bostadspolitiska målen förändrats, men att konsumenternas efterfrågan ska mötas av ett utbud som motsvarar behoven är väl enbart positivt för dem som söker bostad. Det andra målet om en ändamålsenlig samhällsplanering, ett hållbart samhällsbyggande och en god hushållning bejakas också med all säkerhet av allmänheten. Det är relativt dyrt att bygga i . Detta beror på olika saker. Men hög kvalitet på material, många byggfel, dålig konkurrens, höga markpriser, överklaganden med mera bidrar till att dra upp kostnadsläget. Trots det är byggmarknaden överhettad i större delen av , och vi ser inga skäl att gå in med skattesubventioner som såväl Socialdemokraterna som vill. Det är orimligt att slussa in mer pengar i en bransch som går för högtryck, med ett förhållandevis högt löneläge och bra vinster i företagen. Det är inte där vi ska lägga skattepengarna. Vi får inte fler byggföretag och inte heller fler byggnadsarbetare och andra hantverkare genom subventioner. Vi behöver däremot skapa fler utbildningsplatser, och vi behöver uppenbarligen också öka arbetskraftsinvandringen på liknande sätt som i . 8 000 sökande till 5 000 platser på gymnasiets byggprogram visar på ett stort intresse, och branschen bör sätta sig ned tillsammans med skolan och försöka hitta bra lösningar. Inte minst med tanke på det stora antalet pensioneringar vi ser framför oss är det viktigt att redan nu börja fylla upp de kommande luckorna. För att travestera : ska jag berätta vad och alliansen tycker om hyresrätten. Om hyresrätten tycker vi! Den är en synnerligen viktig boendeform för att samhället ska fungera. Den är användbar för alla. Det är smidigt att flytta in i och ur en hyreslägenhet. Det är bekvämt att få fullservice i sitt boende. Den skapar också möjlighet till en rörligare arbetsmarknad. Inget av detta strider mot vår politik, och följaktligen bejakar vi också hyresrätten. Däremot finns det skäl att se över hyreslagstiftningen men inte att ta bort den. Det ska finnas tydliga spelregler. Det gäller även för den nya boendeformen, ägarlägenheter, som alliansen planerar för. När det gäller planering av nya bostäder vill jag flagga för propositionen om den nya strandskyddslagen som beräknas komma liksom för den stora översynen av som beräknas mynna ut i en proposition 2009. Båda dessa förändringar kommer förhoppningsvis att underlätta byggnationen i form av enklare, mer tillåtande lagstiftning i både stort och smått och möjlighet att skapa fler attraktiva bostadsområden men ändå inom ramen för såväl nationella, regionala som lokala miljömål och andra intressen. Vad kan då sägas om förslagen från oppositionen? I Socialdemokraternas budget är väl det mest anmärkningsvärda att de går ut och säger att de ska satsa 15 miljarder på att förnya och utveckla miljonprogramsområdena. Detta är att betrakta som vilseledande reklam. Det är nämligen enbart en tredjedel som ska tas från statskassan. Resterande ska kommuner och näringslivet stå för. Dessutom är det enbart som avser , och då först . är alltså finansierat, och återstår. Med andra ord drar sig inte Socialdemokraterna för att föra de boende i miljonprogrammet bakom ljuset i sin marknadsföring. En lite långsammare avtrappning av räntebidragen är mer ett spel för galleriet eftersom även Socialdemokraterna har stått bakom avvecklingen. Dessutom vill s anslå 250 miljoner i investeringsbidrag, och detta belopp kommer utan behovsprövning och nästan utan undantag att hamna hos byggföretagen och hos dem som har en god ekonomi. För att använda Socialdemokraternas egna modeord : Det är en djupt oansvarig och orättvis politik som Socialdemokraterna bedriver. I budgetmotion finns ett märkligt förslag om en statlig bostadsfond. De skriver i motionen: Fonden tillförs , via lån som tas upp av med en avskrivningstid . Fonden hanteras därmed utanför statsbudgeten. Jag vet inte om som undertecknare av motionen kan förklara den efterföljande tabellen, men jag förstår den i varje fall inte. Där står att 2009 ger förslaget ett budgetunderskott på 10 miljarder. Hur kan ett upplånat belopp ge ett budgetunderskott när fonden hanteras utanför statsbudgeten? är det , som i stort sett överens med alliansen om de ekonomiska förutsättningarna för bostadspolitiken, och det känns bra. Men en sakupplysning: Det finns inget förslag i vår budget om att avveckla radonbidraget. Därför undrar jag varför i motion C369 föreslår att tillkännager vad som anförts i motionen om att avveckla stödet till åtgärder mot radon i bostäder. , herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 19 (): Jag vill som vanligt yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga motioner. Jag vill också instämma i allt som mina allianskolleger har framfört i de två tidigare anförandena. Rent generellt kan man säga att även detta budgetförslag precis som säger kan man se det som en förädling i mycket präglas av den nya syn på bostadspolitiken som och övriga i alliansen står för. Men det är också viktigt att man i sammanhanget ser helheten i alliansregeringens politik. När regeringen sedan maktskiftet 2006 fört en konsekvent politik för fler i arbete innebär det naturligtvis också att människor får större valfrihet att efterfråga de bostäder de verkligen vill ha. Vad är då politikens roll? Det har diskuterats mycket om politikens roll. Det handlar om att skapa förutsättningar för en bygg- och bostadsmarknad med långsiktiga spelregler som fungerar utan subventioner. Det ska vara en politik utan produktionsstöd, där man i stället vrider över politiken mot den enskilde bostadskonsumenten. Då är det ökad valfrihet och ökade möjligheter att efterfråga bostäder i alla typer av upplåtelseformer som står i fokus. I det sammanhanget kan jag nämna att vi förhoppningsvis har ytterligare en upplåtelseform att välja , nämligen ägarlägenheter. linje har varit, i alla fall så länge jag minns och har varit med i bostadspolitiken, att man ska ha sin utgångspunkt i den enskilde bostadskonsumenten. Jag utgår från att det är en väldigt liberal grundtanke. De nya mål för bostadsfrågor och samhällsbyggande som föreslås ligger helt i linje med detta. Redan när dagens mål beslutades framförde vi från sida att det bostadspolitiska målet skulle ha en tydligare fokusering på rena bostadsfrågor och då utgå från den enskilde bostadskonsumenten för att egenmakten skulle kunna stärkas. Det föreslagna målet uppfyller väl dessa kriterier. Den logiska följden blir då, som föreslås, att man har ett separat mål för samhällsbyggande som lägger fast ett långsiktigt hållbart samhällsbyggande med ekologiska, sociala och ekonomiska dimensioner. Den här uppdelningen, när man ser på bostadsfrågor, ger tydligare inriktning och underlättar uppföljning genom utveckling av mätbara indikatorer. Man kan inte ha det så som bland andra sade förut, att ett mål innefattar allt. Då blir det väldigt svårt att mäta resultatet och måluppfyllelsen. När jag då läser den samlade oppositionens reservation kring det bostadspolitiska målet kan jag inte låta bli att citera en mening i det sista stycket: Den nuvarande bostadspolitiken för allt längre bort från det hittillsvarande bostadspolitiska målet och leder i stället till ökad bostadsbrist, trångboddhet och social segregation. Det är nog lite paradoxalt och märkligt, men det är, med facit i hand, detta som den nya politiken ska avhjälpa. Den socialdemokratiska politiken ledde till att vi fick bostadsbrist och social segregation. kan man kanske här se en stor skillnad i politiken, att det finns en ideologisk dimension i detta. Om jag skulle drista mig till en liten reflexion kring oppositionens förslag om ändrade anslag kan jag göra några grundläggande konstateranden. För det första spretar förslagen väldigt mycket, och man kan inte riktigt se samsynen. För det andra motverkar de konkreta förslag som läggs en politik som ger de långsiktiga regler som vi arbetar väldigt hårt för och som jag personligen och alliansen tror är en förutsättning för att få en bostadsmarknad på lång sikt i balans. Jag vill också drista mig till att göra några mer detaljerade kommentarer kring vissa anslag i sammanhanget. Jag börjar med anslaget till . Det kan där ses som att man avsätter till kunskapshöjning och information om , när det gäller framför allt hur tillämpas och att den tillämpas lika över landet. Det kan synas som en liten satsning, men jag tror att det är en oerhört kostnadseffektiv satsning för att gynna bostadsmarknaden och även näringslivet i övrigt. När det gäller det diskuterade vi för en eller tror jag att själva lagstiftningen nog är det mindre problemet. Tillämpningen är det större problemet. Sedan är det en annan sak som även kommer att ligga på , som togs upp tidigare, och det är en samlad informationsportal om byggande, boende och inomhusmiljö. Där tycker jag att det finns en stark koppling till det som även finns med i detta betänkande kring konsumentpolitiken. Just genom att stärka konsumenterna ger man dem makt och möjlighet att göra aktiva val. Det är konsumentmakten som ska utnyttjas i det sammanhanget. Även om man nu kan säga att ramarna är tagna vill jag titta på de förslag som föreligger från om bland annat sanering av förorenad mark och satsning på passivhus. Det är viktiga frågor. Om man ser på passivhus och energianvändning kan man konstatera att det egentligen är lite konstigt att det inte byggs fler passivhus. Även om det är en väldigt stark utveckling när det gäller passivhus just nu är energibesparingen i ett passivhus så stor att den betalar den ökade kostnaden för att bygga ett passivhus. Regeringen har inte lämnat detta helt därhän. har ett program för passivhus och lågenergihus och arbetar med de här frågorna. Det uppfyller egentligen det som efterfrågas här. Jag tror att det är en väldigt dålig politik att splittra upp den här frågan. har hand om frågan, och det är viktigt att få ned energiåtgången i bostadsbeståndet. Även när det gäller förorenade områden finns det ett anslag på ett annat ställe i budgeten, under Miljö och naturvård. Jag tror att det till och med står i motionen att det finns ett sådant men att det inte är inriktat på bostäder. Men det utesluter inte bostäder.