prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — När det gäller huruvida man läser att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn är det bara resultatet som kan ge oss facit på detta. Jag läser det på mitt sätt, på sitt. Låt oss komma tillbaka och se vem som hade rätt. Jag är för min del alldeles övertygad om att vi då kommer att se att denna regering har satsat mer resurser och mer kraft på både vägar och järnvägar för att ta igen det som den socialdemokratiska regeringen har försummat . Vilken prioritetsordning en regering väljer för olika reformer är beroende av kompromisser mellan olika partier. Det vet ju du, , som har suttit i samarbetsposition med en regering under . Hade suttit ensamt i regeringen hade prioriteringarna kanske sett något annorlunda ut. Men vi tar ansvar för de kompromisser som vi har varit med om som ett av fyra regeringspartier. Först kan vi se helheten av detta. Jag är övertygad om att det kommer att visa sig vara bra, och jag har goda förhoppningar om att regeringen har bra möjligheter att få förnyat förtroende i det valet. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Frågor vid dagens frågestund besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet , miljöminister och statsrådet . Effekter av skattesänkningarna vid en framtida lågkonjunktur 34 (): Vi är många som har tagit ansvar för den ekonomiska krisen som kom efter den förra borgerliga regeringen. Vi kan nu se hur den socialdemokratiska regeringens politik har lett till stark ekonomisk tillväxt och framgång för . Därför ser vi med oro hur den borgerliga regeringen nu vid högkonjunktur tar bort skatter eller sänker skatter för människor med goda inkomster eller med stora kapital. Jag undrar vad som kommer att hända vid en kommande lågkonjunktur. Min fråga till skolminister är därför hur han ser på möjligheterna att slå vakt om skolan vid en kommande lågkonjunktur efter att man har sänkt skatterna för de välbeställda på det sätt som sker. 35 Statsrådet (): Jag uppfattade att frågeställaren fick in ordet skola på slutet, medan frågan egentligen handlade om ekonomisk politik. Den här regeringen har en samhällsekonomisk och statsfinansiell balans som högsta prioritet. Det går bra för . Vi har en internationell högkonjunktur. Den politik som den nya regeringen för gör att ännu fler får jobb. Fler får jobb just , och ännu fler kommer att få det med de åtgärder som dels har genomförts, dels är på väg att genomföras. Det är det som avgör hur bra det går för svensk ekonomi. Bara de åtgärder som beslutade om som fick mycket stark kritik av parti och som många människor också blev oroliga för gör att sysselsättningen ökar med ungefär 1 ½ procentenhet enligt . De åtgärder som genomförs är strukturellt riktiga och viktiga för att svensk ekonomi ska fungera bättre, för att fler ska få jobb och för att vi ska få mer resurser till välfärden, exempelvis till skolan. 36 (): Jag noterar att inte svarade på min fråga om vad det får för konsekvenser vid nästa lågkonjunktur för den offentliga sektorn, och inte minst för skolan, när man genomför så här stora skattesänkningar. Jag kan också se att det ger ökade skatteintäkter att göra det vid en högkonjunktur då vi har en stark ekonomisk tillväxt. Problemet uppstår dock när man genomför ofinansierade skattesänkningar, till exempel borttagandet av förmögenhetsskatten som inte finansieras fullt ut. Det är likadant när man inför en sänkning av fastighetsskatten med en ganska osäker finansiering, om det verkligen blir full finansiering. Då är det det övriga budgetsaldot alltså övriga ekonomiska tillgångar som får användas till dessa skattesänkningar. Det kan leda till problem vid nästkommande lågkonjunktur när skatteintäkterna inte är lika goda. Hur ska man då klara att finansiera till exempel skolverksamheten och annan offentlig verksamhet? Den verksamheten är ju upplagd på det viset att den inte är konjunkturanpassad, utan den ska fungera lika bra i såväl lågkonjunktur som högkonjunktur. Det var det som var min fråga. 37 Statsrådet (): Jag har förstått frågan. Svaret är just att den här regeringen har som högsta prioritet att se till att statsfinanserna är i balans och att överskottsmålen nås. Överskottsmålen finns just för att vi ska se till att vi har marginaler när det blir sämre tider. Det är därför överskottsmålen finns. Det är vi överens om. I den proposition om det ekonomiska läget som regeringen lägger fram till kommer det att framgå att det är högsta prioritet att nå de målen. Vi har dock utrymme att göra strukturellt riktiga skattesänkningar. En sådan är förmögenhetsskatten. har lämnat på grund av förmögenhetsskatten. Tänk om de pengarna kunde investeras i företag, skapa jobb i och generera skatteintäkter som sedan kan generera mer välfärd! Den relativt lilla inkomstpost som förmögenhetsskatten utgör är egentligen ingenting mot de hundratals miljarder som har lämnat på grund av förmögenhetsskatten! Vi gör detta för att öka möjligheterna till fler jobb och en bättre framtida välfärd. Möjlighet att ta med skolpengen utomlands 38 (): Jag har en fråga till statsrådet . Jag kan med tillfredställelse se att regeringen har tagit initiativ till att öka elevernas valmöjligheter när det gäller gymnasieskolan. kommer jag till min fråga. Den handlar om hur man ska kunna öka valmöjligheten också när det gäller . Jag tänker här på att det är allt vanligare att föräldrar arbetar utomlands, och då kommer önskemål och krav på att barnen ska ha möjlighet att gå i skola utomlands. Här finns olika tillämpningar när det gäller skolpengen. Vissa kommuner gör det möjligt för föräldrarna att ta med sig skolpengen för att finansiera barnens studier utomlands. Andra kommuner avslår per automatik möjligheten att ta med sig skolpengen. I en så här viktig fråga som barnens grundläggande utbildning vore det bra med gemensamma nationella regler. Därför ställer jag frågan till statsrådet hur regeringen ställer sig till att komma med ett förslag på ändringar. 39 Statsrådet (): Tack för frågan! För de familjer och elever som det handlar om är detta naturligtvis ett reellt problem i många fall. Det är dock inte riktigt så enkelt som att bara säga att vi ska ha nationella regler, för det handlar om att det land man flyttar till också har olika regler. Jag har som skolpolitiker här i varit med om en rad olika varianter. hjälper det land dit man flyttar till att betala, ibland hjälper ett företag som skickar iväg en anställd vars familj följer med till att betala skolgången och så vidare. Precis som påpekar är dock tillämpningen av de regler som finns oklar, och tillämpningen är ofta upp till kommunen. Därför ingår detta i den översyn av skollagen som vi nu gör för att eftersträva en ökad likvärdighet när det gäller hur vi ska se på detta i . Det allra bästa vore en EU-harmonisering av dessa regler, för det blir ändå väldigt olika. 40 (): Jag tycker att det låter väldigt positivt att regeringen också gör en översyn av möjligheterna för ett barn att få studera utomlands. Jag skulle dock vilja säga att det inte räcker med att göra det möjligt att ta med skolpengen inom EU, för det är många föräldrar som flyttar även utanför EU, inte minst till . Det förekommer också att företag, precis som statsrådet sade, betalar utbildningen för barnen, men det finns också många företag som inte är beredda att finansiera barnens utbildning. Det finns en skolpeng i , och det vore väldigt bra om man gjorde det möjligt att ta med sig skolpengen utomlands så att föräldrarna inte behöver vara beroende av företagens ställningstagande. 41 Statsrådet (): Som jag sade jag försökte kanske problematisera det onödigt mycket i mitt första svar är det ett problem att reglerna tillämpas så olika mellan kommunerna. Detta ingår i den översyn av skollagen som pågår inom . kommer att få ta ställning till en ny skollag. Min strävan är att vi ska försöka skapa regler som blir enhetliga för alla svenskar, oavsett i vilken kommun man bor. 42 (): Jag vill rikta min fråga till , som är ansvarig för det nordiska samarbetet. En väldigt viktig samarbetsfråga tycker jag är tv-kanalerna. Ett exempel på det är att jag lärde mig förstå danska inte genom att åka till utan genom att titta på dansk tv. I och , där jag bor, har vi ett spill över vattnet, så man har kunnat titta där. Detsamma gäller ju i gränstrakterna mot . När det gäller är det kanske lite svårare att förstå språket, men vi har många finlandssvenskar, och likaså finns det många svenskar i . Rörligheten är också stor mellan de nordiska länderna. Jag tycker att det här är en väldigt viktig fråga. Det ökar förståelsen, samarbetet och samförståndet på alla plan, och det är också kulturellt väldigt viktigt. Min fråga är: Tycker regeringen att det här är en viktig fråga, och hur fortskrider arbetet på det här området? 43 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Jag vet att och jag båda är engagerade i de här frågorna som rör gränstrakterna och inte minst att vi båda två kommer från . Det här med danskan är naturligtvis ganska nära för oss. Som vet har jag i de olika gränstrakterna haft olika hearingar där vi har lyft fram frågor, både möjligheter och svårigheter. Dessa har vi nu sammanfattat i en förteckning. Tillsammans med en frågeställning till samtliga departement om vad man tycker är viktigt att göra kommer man , , att komma tillbaka till oss med en förteckning från varje departement där man beskriver hinder men också möjligheter. Sedan är det min absoluta uppfattning att jag och vi i regeringen ska arbeta och försöka komma så långt som möjligt när det gäller att göra det enklare att leva, bo och verka i gränstrakterna. Inte minst tv är viktigt. 44 (): Problemet i sammanhanget är ju införandet av digital-tv, som å andra sidan har många andra fördelar. Men det gäller ju att se till så att man kan fortsätta titta på varandras tv även om man inför olika digital-tv-system. Det bästa vore naturligtvis om man hade samma teknik för digital-tv i alla länder för att se till att tillförsäkra den här möjligheten. Det viktigaste är naturligtvis att de som bor i gränsregionerna ska kunna behålla den här möjligheten, men som jag ser det är ett ännu större mål, som vore positivt, att man, oavsett var man bor i , skulle kunna ta del av de nordiska kanalerna. Omflyttningen är väldigt omfattande, och det faktiskt är väldigt många nordbor som flyttar till ett annat nordiskt land. Då vill de självklart behålla sina gamla kanaler. Jag tror också att det är väldigt värdefullt för till exempel en svensk att förstå vad danskarna eller norrmännen säger och att de förstår oss. Jag tror att det är ett första steg för att ha ett gott samarbetsklimat. Jag hoppas alltså att man inte bara arbetar vidare på den svenska sidan med den här frågan utan även samarbetar med de andra regeringarna i de nordiska länderna. Jag tror att lösningen ligger på den nivån. 45 Statsrådet (): Vi är helt överens om betydelsen av detta. Finns det teknikhinder så ska vi naturligtvis också identifiera dem. Jag är helt på det klara med att det är lika viktigt på båda sidor om sundet eller om gränsen. Den här frågan har varit uppe och diskuterats mycket när det gäller digital-tv och överspillningseffekter mellan och , och jag tror att man nu har kommit en bra bit på väg mot att lösa detta också. Jag lovar att frågan finns på jag vet detta och man är medveten om de här frågorna där. Jag vet att detta diskuteras också i och bland kulturministrarna. Jag hoppas att vi ska kunna se varandras tv, och det är också en del av integrationen, förståelsen och samverkan. Så är det absolut. Jag kan bara instämma i den uppfattningen. 46 PER ÅSLING (c): Jag har för avsikt att också vända mig till statsrådet . Utifrån min erfarenhet från näringslivet är det viktigt att entreprenörskapet präglar utbildningen. Jag skulle vilja säga att det är viktigt både för att stärka den enskilde individen och för att låta människors, barns, kreativitet, nyfikenhet och idérikedom blomstra. Jag tror också att det är viktigt att konstatera att kontaktytorna med samhället måste öka redan på ett tidigt stadium, oavsett om det gäller offentlig verksamhet, privat verksamhet eller verksamhet inom den tredje sektorn. Entreprenörskap måste byggas över olika ämnesgränser och, som jag berörde alldeles , starta tidigt i skolåldern. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har ministern tänkt vidta för att öka entreprenörskapets inriktning i utbildningen? 47 Statsrådet (): Tack, Per Åsling, för den viktiga frågan. Det är precis som Per Åsling säger centralt i att många av de ungdomar som växer upp också tänker tanken att bli entreprenörer och egna företagare. När jag själv är ute på gymnasieskolor brukar jag ställa frågan till eleverna i aulan: Hur många av er känner en arbetslös? Det gör nästan alla. Sedan ställer jag frågan: Hur många av er funderar på att starta företag? Då är det nästan ingen som räcker upp handen. Det är klart att detta är ett skrämmande perspektiv , så jag delar helt Per Åslings utgångspunkt att vi måste förstärka entreprenörskänslan, entreprenörsandan och entreprenörskunskapen. Näringsministern och jag kommer tillsammans att utarbeta en strategi som vi kommer att lägga på bord. Arbetet kommer att ske och komma till . Det handlar om en strategi för att öka entreprenörskapet i skolan. Vad den strategin ska innehålla är för tidigt att uttala sig om. Det finns en del idéer. Men det är helt i den riktning som Per Åsling efterfrågar. 48 PER ÅSLING (c): Jag ber att få tacka för svaret. Min uppfattning är att entreprenörskapet i skolan gäller något betydligt vidare än att bara stimulera företagsamhet och företagsengagemang för yngre människor. Jag tror att entreprenörskapet är minst lika viktigt för att skapa kreativa och initiativrika människor, något som är värdefullt oavsett om vi pratar om den offentliga sektorn eller om den privata sektorn. Det är viktigt att, som jag sade tidigare, människors kreativitet, uppfinningsrikedom och nyfikenhet får sprudla i undervisningen. Med den utgångspunkten tror jag just att entreprenörskap i dess vidaste bredd över olika ämnesgränser är viktigt. Jag noterar att statsrådet och näringsministern har för avsikt att återkomma, och jag ser med spänning fram emot den återkopplingen. 49 Statsrådet (): Jag kan inte nog understryka hur viktigt det som Per Åsling tar upp är. Jag håller med om att det naturligtvis inte bara handlar om kunskap när man startar företag. Jag ska väl erkänna att jag tror att skolan är bra och lämpad att lära ut vissa saker. Det är inte säkert att skolan som organisation alltid är den bästa på att lära ut till exempel entreprenörskap, utan skolan måste också vara beredd att låna in krafter utifrån som kan komplettera undervisningen. Skolan kan säkert lära ut bokföring och andra, mera tekniska kunskaper, men när det gäller själva entreprenörskänslan är det klart att företagare och entreprenörer av kött och blod behöver visa sig oftare i skolan och att man därigenom stärker samarbetet mellan skola och näringsliv. Det tror jag är en framgångsväg och en viktig pusselbit i den strategi som vi kommer att återkomma med. Sammanfattningsvis delar jag helt Per Åslings uppfattning att det här är något angeläget, och vi kommer att jobba med det. 50 (): Jag har en fråga till miljöminister om det svenska målet för minskning av utsläpp av växthusgaser. EU enades för en månad sedan om att ensidigt åta sig en minskning av växthusgasutsläppen med , och under förutsättning att andra industriländer gör jämförbara minskningar. Jag har uppfattat att den målsättning är en minskning av utsläppen i , och det är i så fall under målsättning, upplysningsvis. Min fråga gäller dock inte regeringens målsättning utan hur detta mål på till exempel ska beräknas. Inom ramen för EU:s handelssystem med utsläppsrätter tilldelas en viss kvot som sedan delas ut till berörda företag, företag som i sin tur kan sälja de här rättigheterna till andra aktörer i , vilket skulle innebära att svenska utsläppsrätter kan användas även i andra EU-länder. Vi får då dels för tilldelade utsläppsrätter, dels inom använda utsläppsrätter. Min fråga är: Avser det svenska målet utsläpp i , det vill säga reella utsläpp i , eller utsläpp för , det vill säga reella utsläpp från sektorer som inte ingår i systemet samt för tilldelade utsläppsrätter? 51 Miljöminister (): Tack för en viktig fråga. Inte minst har den nya alliansregeringen varit en mycket stark kraft i EU för att unionen ska ställa sig bakom de mest radikala mål som någon ländergrupp ställt sig bakom, just för att vi tillsammans ska få ned klimatutsläppen så mycket som krävs för att vi ska klara klimatet. Det visar hur viktigt EU är när det gäller att driva det arbetet. Därutöver ska naturligtvis , precis som är inne på, ta sin del. Det handlar dels om vad vi gör mellan de olika sektorerna, dels om vad vi gör i och i andra länder. På den punkten kommer den parlamentariska beredningen, som alla partier inbjuds till, att vara med och formulera målet. Det är givetvis bra om alla har sina mål, men det är ännu bättre om vi har ett nationellt mål som alla står bakom och ser till att vi når. 52 (): Vi ser fram emot att delta i den parlamentariska beredningen och kommer naturligtvis att argumentera för vår målsättning. Jag fick emellertid inte riktigt klart för mig vad ministern avser beträffande målet, alltså om målet ska avse utsläppen i eller utsläppen för , det vill säga de tilldelade utsläppsrätterna. 53 Miljöminister (): Vi måste helt enkelt välja den strategi, både vad gäller mål och åtgärder, som är bäst för att vi ska få ned klimatutsläppen så mycket att vi klarar klimatet. En faktor som då måste vägas in blir att se till att vi får ned utsläppen mest per krona vi satsar. Det är en viktig faktor att ta med. En annan är att ska vara en internationell förebild. Vi ska inte bara skjuta över på andra att göra insatserna, utan i stället ta chansen att vinna de fördelar vi kan vinna och ta vara på möjligheten att därefter exportera lösningar som vi själva introducerat här hemma. Vi kommer alltså att behöva göra insatser både i och tillsammans med andra. Om man jämför de insatser gör internationellt med vad en del andra EU-länder gör internationellt är vi fortfarande starkt på efterkälken. finns det ett skriande behov av insatser i till exempel många . Även där finns det alltså skäl för att höja sina internationella ambitioner. Det är just det som alliansregeringen vill göra för klimatets skull. Och vi vill ha en nationell samling kring detta. Förvaret av svenskt kärnavfall 54 (): Jag har en fråga till miljöminister . har vi kunnat läsa i kvällspressen om en säkerhetsskandal vid ett svenskt kärnkraftverk, Forsmark. gäller det förvaret av radioaktivt avfall. Rostiga tunnor står och läcker, tunnor som dessutom varit felmärkta. Det har läckt ut radioaktivitet, vilket innebär att radioaktiviteten i det vatten som kommer ut förhöjts ungefär tio gånger. Dessa tunnor har stått och rostat helt enkelt för att det inte funnits något lock på den betonglåda som tunnorna ligger i. Vatten från taket har droppat ned på tunnorna, som därmed rostat sönder. Det är vad vi fått redan på om anläggningen i . Hur det ser ut på andra ställen i landet vet vi mindre om. Jag skulle vilja fråga ministern om han fått kännedom om de brister som finns i förvaret av det svenska kärnavfallet, om han fått kännedom om ytterligare några på andra platser, och om han i så fall vidtagit åtgärder. 55 Miljöminister (): Jag vill börja med att instämma i att det verkligen finns skäl att vara mycket missnöjd med hur frågan om kärnkraftssäkerheten skötts framför allt vid Forsmark. För min del har jag uttryckt att jag inte är nöjd med hur det sett ut. Jag anser att mycket mer måste göras, och Forsmark och ägarna har en tung bevisbörda när det gäller att leva upp till de krav som ställs på dem. På samma sätt ska vi naturligtvis ställa lika höga krav på säkerheten vid de övriga kärnkraftverken. Ansvaret är däremot uppdelat så att det i första hand inte är jag som ska ha den informationen utan och övriga myndigheter som har ansvar för tillsynen. Det skulle till och med vara ett systemfel om jag var den som i första hand fick den informationen. Ansvaret ligger på myndigheterna. De tar det ansvaret, vilket visat sig gång på gång. Jag fortsätter att hålla kontakten med dem för att se till att de även tar sitt ansvar fullt ut. Jag och regeringen ska ge dem de möjligheter de behöver för att klara tillsynen. 56 (): Jag tackar så mycket för svaret. Riksdag och regering har gett och , Svensk Kärnbränslehantering, i uppdrag att sköta säkerheten vid kärnkraftverken samt vid förvaret av avfall. För att vi ska kunna bedöma hur de klarar sitt uppdrag är det nödvändigt att vi får information om det som händer, alltså för att kunna bedöma om de klarar sitt uppdrag eller inte. Jag tror att många liksom jag är mycket bekymrade över den typen av rapporter som vi fått. För att dessa säkerhetsbrister ska komma till allmän kännedom behövs det alltså kvällstidningsreportrar, som via läckor inifrån alltså inte radioaktiva läckor utan andra fått vetskap om läget. Det är ett stort problem. Jag vill fråga ministern om han är beredd att låta den internationella granskning som är planerad att göras av de svenska kärnkraftverken också omfatta de svenska slutförvaringsanläggningarna, eller mellanförvaringsanläggningarna, för radioaktivt avfall. 57 Miljöminister (): Jag börjar med kommentarer. Det har gång på gång sagts, inte minst från miljöpartihåll, att myndigheten inte visste något, utan det var medierna som grävde fram informationen. Jag kan bara konstatera att i de delar som diskuterats har det varit helt klart att informationen funnits hos SKI och varit tillgänglig för allmänheten. Dessutom följde SKI upp problemen så att de åtgärdades. Vi tänker fortsätta att se till att det fungerar och inte ge oss förrän det hela är åtgärdat. När det gäller nya fråga, om vi vill att den internationella granskningen även ska omfatta förvaringen, är det SKI:s ansvar att se till att den granskning som atomenergiorganet kommer att genomföra omfattar alla relevanta delar av det svenska kärnkraftsprogrammet. Jag kommer också för egen del att följa upp granskningen. Jag vill att myndigheterna ska klara sina uppgifter. Då kan vi känna oss trygga. Det ska inte alltid bygga på att ministern ingriper och tar över det ansvar som egentligen ligger på myndigheterna. Konsekvenser av förändringarna i socialförsäkringssystemen 58 (): Vi har under mer än kunnat se hur förslag efter förslag sjösatts av den borgerliga regeringen, förslag som inneburit att de sjuka lämnas i sticket, resurser dras ned, och arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar tas bort. vill regeringen att det ska svida rejält i plånboken bland dem som blir sjuka eller arbetslösa. Det handlar bland annat om minskad pensionsrätt för förtidspensionärer, försämringar i socialförsäkringssystemen och sänkta ersättningsnivåer. Åtgärderna vidtas utan hänsyn till att det handlar om individer, om människor. Jag anser att det är ställt utom allt tvivel att regeringens politik kommer att leda till ökade klyftor. Min fråga riktas till , som väl är den som svarar på frågor av övergripande karaktär. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys över huvud taget av vilka effekter de förslag som drivs igenom får? 59 Statsrådet (): Fler får jobb. Det var det viktigaste budskapet vi gick till val på. Det är det vi nu genomför. Fler människor får jobb. Det är en följd av ett antal av de åtgärder som räknar upp och innebär att fler får jobb. Det ska löna sig mer att arbeta. Vi sänker inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare som vi gör det mer lönsamt för människor att jobba i förhållande till att leva på bidrag.