prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — Det är allvarligt att vi i den proposition vi nu har på våra bord ser att det blir minskade anslag till våra högskolor. Det är synnerligen allvarligt med tanke på den forskning och utveckling som är så viktig för våra företag. Det blir alltmer uppenbart att kommersiella framgångar sällan föds genom enbart forskningsinsatser på högskolan utan allt oftare genom människor med nära relationer till marknadens problem. Idéer för kommersialisering kräver allt oftare kvalificerade forsknings- och utbildningsinsatser för att exempelvis tillämpa nya tekniska rön. Där spelar de regionala högskolorna en viktig roll för utveckling av företag och ny teknik. Det finns flera exempel. Vi kan ta Triple Steelex i Bergslagen. Det är en samverkan mellan stålindustrin i Bergslagen, det civila samhället och akademin. Utan den samverkan blir det väldigt svårt att få den tekniska utvecklingen för de små och medelstora företagen som kopplas till den här delen. Det är också allvarligt att se minskningen på anslaget till högskolan. Det kan få negativa följder för utvecklingen av företag. Om vi tittar på infrastrukturen i sin helhet har vi den spårbundna, IT-infrastrukturen och också energiförsörjningen. Det är synnerligen allvarligt att vi inte har kunnat få till stånd en lösning när det gäller Sydlänken. Den har varit en långbänk. Vi har inte kunnat komma fram till när det kommer att satsas och hur man kommer att göra. Här har regeringen en möjlighet att gå ut och tala om vilken teknik vi ska använda. I det här fallet finns ABB som har en möjlighet att introducera en helt ny teknik som gör ett nytt tekniksprång och gör det möjligt att ytterligare utveckla verksamhet till gagn för samhället, jobben och sysselsättningen och för en ekonomisk tillväxt i . 460 () replik: När man lyssnar till blir man inte riktigt klok på om han är företrädare för en utvecklad kapitalism eller möjligen någon form av statssocialism. Det är båda delarna. Men jag vill inte på något sätt bestrida att det finns en utvecklingsoptimism hos . Det är jag glad över. När det gäller riskkapitalbolag undrar jag om vi ska gå tillbaka till den tanke som jag framförde i min fråga till förra statsrådet , nämligen: Ska vi förstatliga affärsbankerna, eller ska vi mer överlåta till marknadskrafterna att stå för riskerna? Jag har en kort kommentar om . Det har ju inte alltid varit statligt. , och i regeringen köpte upp och förstatligade företaget telefonaktiebolaget. Det var ett väldigt privat företag från början, så det har inte alltid varit ett statligt företag. 461 () replik: Det har jag inte heller påstått när det gäller . Däremot har det varit i statlig ägo. Det är ett bekymmer med riskkapitalbolagen när riskkapitalisterna går ut och säger: Detta är inte vårt bord! Det är statens angelägenhet att se till att de första delarna och innovationerna får statliga medel så att de kan gå vidare! De är inte intresserade. Vi måste ta fasta på det. Det leder till en fråga. Ska vi lämna de företag som gror och gryr och försöker utvecklas vind för våg? Ska de bli uppköpta av utländska riskkapitalister? Eller ska vi gå in med de möjligheter som staten har och satsa pengar och ta riskerna? Det har vi ju historiskt gjort när det gäller många av våra satsningar, inte minst inom vattenkraften och Aseas möjligheter att utveckla den. 462 () replik: Jag instämmer i mycket av detta utom på den avgörande punkten. Jag tycker inte att staten och skattebetalarna ska vara den städgumma i grund och botten som de blir med den politik som och en del andra företräder. Det finns en stor risk för att kapitalisterna utnyttjar statens och skattebetalarnas medel genom att inte ta de verkliga risker som de borde göra. 463 () replik: Historiskt har vi sett ett väl fungerande framgångsrecept för . Det har varit en samverkan mellan staten och näringslivet. Där har staten varit den avgörande och den som har tagit de första stegen och de första riskerna ibland tillsammans med näringslivet och ibland ensamt. Det har varit en grundförutsättning för en lyckosam näringspolitik här i . Jag förstår inte varför vi inte ska fortsätta på den vägen. Riskkapitalisterna som jag pratar om säger: Nej, vi vill inte vara med. Vem ska då göra det? Där är du mig svaret skyldig, . 464 () replik: Grundförutsättningarna för en framgångsrik näringspolitik vill jag påstå lades i genom en stor mängd liberala reformer som gav oss frihandel, avskaffade skråväsendet och mycket annat. Det var det som skapade dynamik och det svenska ekonomiska undret som varade . Jag noterar att inte gillar att vi ska sälja statliga företag. Det är inte så förvånande. Men jag skulle vilja fråga varför det är just de företag som staten nu råkar äga som det är så viktigt att staten behåller. Det gäller Nordea, OMX, , Vin & Sprit, och . Varför är det just de här som är så avgörande för ekonomiska framtid? Varför vill inte gå ut och köpa lite andra företag på börsen? Det finns väl de som är mycket mer spännande än , som bara äger hus? Det är inte speciellt dynamiskt och spännande. Det vore väl mycket roligare att köpa en massa aktier i eller någonting annat! kanske det dessutom är rätt tid att göra det med tanke på kursutvecklingen där. 465 () replik: Marknaden fungerar inte på det sättet att staten kan gå ut och handla på börsen hur som helst. Det känner du säkert till, . När de statliga företagen säljs ut är de för alltid utförsålda. När man tittar på företagen och ser vad de genererar och har genererat i intäkter över åren ser man att det är betydande summor som har använts för den svenska välfärdens utveckling. Det tror jag att du håller med om. Det är självklart att jag föredrar att bolagen behålls i statlig ägo. Det är ju viktigt ur många aspekter, dels när det gäller hur vi styr dem och hur vi kan använda dem för att utveckla välfärden, dels när det gäller våra spetsar i ny teknik och teknikutveckling. har varit betydande i att pressa bolåneräntorna historiskt. Givetvis är de det fortsättningsvis också. Och Nordea har vi en gång städat upp. 466 () replik: kom med ett nytt argument för statliga företag, nämligen att de ska finansiera välfärden. Jag undrar om det är vänsterpolitik att tycka att man ska finansiera välfärden genom framgångsrika börsplaceringar. Det blir ju effekten om man säger att man ska ha statliga företag för att bekosta välfärden. Då är man beroende av avkastningen från dem för att säkra framtidens välfärd. Jag föredrar nog en skattefinansierad välfärd och en låg statsskuld, vilket vi får om vi säljer de statliga företagen, i stället för att ha en statsskuld och ha dem kvar. 467 () replik: Jag tror att vi ska vara försiktiga när vi talar om statsskuldens storlek och om en betydande nettoskuld. är ett av världens rikaste länder. Den statsskuld som många målar upp här är faktiskt obetydlig. När det gäller de statliga företagen är det oerhört viktigt att samhället äger viktig infrastruktur så att vi har ett där hela landet kan leva och där marknaden inte sätter gränser för vad som är möjligt eller inte möjligt. 468 PER (): Jag vill använda min debattid till att debattera småföretagens villkor i . De åtgärder som regeringen har genomfört vänder sig inte främst till småföretagare utan gynnar i första hand de större företagen. När det gäller arbetsgivaravgifterna den fråga som är i särklass viktigast är betyget underkänt. Det här skulle kunna vara min egen bedömning av regeringens första år vid makten. Men det är som säger det i sin utvärdering. Det är ett faktum att är oerhört besvikna på den nya regeringens politik. hade av småföretagarna förväntningar på att företagsklimatet skulle bli bättre med den nya regeringen. Många av dem röstade också på de borgerliga partierna för att de trodde att de skulle få en bättre företagspolitik. uppger många företagare att företagsklimatet tvärtom har försämrats under den nya regeringen. Självfallet är de oerhört besvikna. De känner att de har slängt bort sin röst och att de inte får valuta för det förtroende de har gett till de borgerliga partierna. De svek som den borgerliga regeringen nu har travat upp över småföretagen i är många. Vi kan börja med arbetsgivaravgiften, som har varit uppe här redan. På initiativ genomfördes under förra mandatperioden en generell sänkning av arbetsgivaravgiften för alla företag. Sänkningen togs nu bort helt utan förvarning av regeringen. Det var inget som man var ute med i valrörelsen och talade om, utan den togs som en överraskning för de flesta företag. Många företagare förväntade sig i stället sänkta arbetsgivaravgifter, men man fick en höjning av sina kostnader. Från sida anser vi att det här föll väl ut. Det var en reform som gav mer resurser till företagarna. De kunde utveckla sin verksamhet. Med de högre kostnader som de fick från den borgerliga regeringen blir det tvärtom. De har inte möjlighet att utveckla sin verksamhet på det sätt som de skulle vilja. Vi föreslår att man i stället sätter ned arbetsgivaravgifterna upp till en lönesumma på . Det ger en total sänkning med 74 000 för de här företagen. För företag som eller är det ingen stor summa, men för den enskilda företagsägaren kan det vara skillnaden mellan att gå med förlust eller med vinst. Reformen hade av den anledningen varit ett stort lyft för framför allt små företag. Regeringen säger nej till det. Vi kan nu gå över till den slopade arbetsgivaravgiften för soloföretagare. Vi vet att den första anställningen är ett av de svåraste hindren för nystartade företag för att växa till och utvecklas. Många vågar aldrig ta sig över tröskeln och börja anställa. På vårt initiativ fick soloföretagen en slopad arbetsgivaravgift när de anställde sin första medarbetare under förra mandatperioden. Men regeringen har tagit bort också den här reformen för de allra minsta företagen. Och inte nog med det i och med att man tog bort den på ett så abrupt och klumpigt sätt har man satt många småföretagare i kläm. Småföretagare anställde en person med löfte om nedsatta arbetsgivaravgifter. När regeringen sedan tar bort detta utan någon som helst övergångsperiod sitter man fast med en anställd. Det gör att man sitter kvar med kostnaden för den anställde, men man får inte det stöd som man blev utlovad. Det här är någonting som raserar företagens ekonomi och riskerar att försätta företag i konkurs. Vi i anser att detta är en otroligt konstig reform. Vi tycker att systemet ska återinföras och att man ska permanenta det i stället så att tröskeln för anställningar i de minsta företagen blir lägre. Men det säger regeringen nej till. Vi kan gå vidare med förmånsrätten. trädde förmånsrättslagen i kraft. Lagen har gjort att bankerna kräver mycket högre säkerhet för att ge lån till små företag. Det har gjort att finansieringskostnaderna har ökat för små företag, framför allt i glesbygd och på landsbygd, och att amorteringstakten på lånen har blivit högre. Det är dokumenterat i många olika studier, bland annat nu senast av . Före valet utlovade regeringspartierna att man skulle återställa förmånsrätten till , precis som vi i gjorde. Men efter valet låter det helt annorlunda. Man har tillsatt en utredning med syfte att förstärka förmånsrätten, inte återställa den. Den här utredningen har också kommit med ett förslag där man höjer den något från till . Det är i och för sig ett positivt steg, men det är inte alls tillräckligt. Det är inte nog. Det är också ett tydligt svek från regeringen mot småföretagen här i landet. Vi kan fortsätta med ett annat svek, företagarnas trygghetssystem som har tagits upp här förut. De borgerliga partierna pratade väldigt mycket om det före valet. efter valet har inte ens en utredning tillsatts i den här frågan. Ingenting har hänt över huvud taget. Det är en otroligt stor besvikelse för många företagare, inte minst för kvinnor som startar företag och som är beroende av att ha ett trygghetssystem att luta sig mot. I den här långa listan av regeringens svek mot småföretagen måste också regelförenklingarna tas upp. har utvärderat regeringens första år vid makten. Man konstaterar att regeringen har haft alldeles för låg takt i regelförenklingsarbetet. Den höga svansföring som man hade före valet motsvaras inte av handling efter valet. Man sviker företagarna även på den här punkten. Ännu värre än bristen på konkreta förslag för att ta bort den regelbörda som redan finns är att man inte ens har gjort någonting åt de regler som kommer till . har utvärderat 150 förslag till nya eller ändrade företagsregler som den nya regeringen har kommit med. Det visar sig att av de här reglerna innebär att företagen får en ökad regelbörda. Så inte nog med att man sviker företagen när det gäller att förenkla regelverket, man ökar tvärtom bördan. Det precis tvärtom mot vad man har utlovat i valet. Regelbördan beräknas kosta företagen i , och den kostnaden ökar nu regeringen. Eftersom vi i gjorde upp med de borgerliga partierna redan under den förra mandatperioden om målet på är vi extra besvikna över att det är så lite leverans från den borgerliga regeringen. Vi hade redan tidigare gjort många mätningar. Det fanns ett dukat bord att börja från, men man har inte gjort tillräckligt mycket. 469 () replik: Jag vet inte vilka företagare som Per har pratat med, men jag har pratat med en hel del själv. Jag kan försäkra att de har varit väldigt nöjda och tacksamma för regeringens många förslag. Om man radar upp alla de förändringar och förbättringar som vi har gjort för stora och små företag på overheadbilder fyller de faktiskt fem sex overheadbilder utan att man skriver speciellt stort. Den här förändringen av arbetsgivaravgiften där man kunde undanta var en synnerligen trubbig reform som kostade mellan 6 och 7 miljarder. Den gynnade alla företag lika, från ned till de allra minsta företagen. Det gav förvisso företagen mer resurser. Det har Per rätt i. Men gav det några nya jobb? Regeringen har i stället mycket målinriktat satsat på åtgärder som träffsäkert ger nya jobb. Det har man gjort genom att sänka arbetsgivaravgifterna på ett spetsigt sätt för just de branscher där man kan förvänta sig den största jobbtillväxten. Har Per något emot det? 470 PER () replik: Ja, vi tycker att det är ett otroligt farligt sätt att hantera den här frågan på. Vi börjar redan nu få rapporter i medierna om att det finns enormt många gränsdragningsproblem när det gäller vilka branscher som ska få de här sänkningarna av arbetsgivaravgifterna och vilka som inte ska få det. Regeringen har skapat en snårskog som man kommer att få leva med under hela den här mandatperioden. Jag förutspår att ni kommer att få enormt stora problem med att hålla isär vilka företag som ska ha det och vilka som inte ska ha det. Problemet är också att företagen själva inte vet det, utan det får man reda på först i efterhand. De har trott att de ska få en sänkning av arbetsgivaravgiften och så visar det sig att de inte får det för att de tillhör fel bransch eller för att de inte är hemma hos människor och utför tjänster utan jobbar i lokaler och så vidare. Vi tycker att vårt förslag är väldigt träffsäkert. Det innebär att man sänker den upp till en viss lönesumma. Det gör att det är de små företagen som tjänar på reformen. De stora företagen i tjänar inte särskilt mycket på det, men de är också väldigt få. Den stora andelen företag i är småföretag, och det är de som också tjänar på reformen. 471 () replik: Om Per sköter sin politik ska vi nog kunna reda ut vår när det gäller de här gränsdragningsfrågorna. Jag tvivlar inte på att regeringen kommer att lägga fram ett klokt och genomarbetat förslag i den delen. Per tog också upp regelkrånglet. Jag undrar om Per har sett de listor på regelförenklingsförslag som är på väg . Vi går systematiskt igenom det departement för departement och myndighet för myndighet. De levererar in lista på lista med olika regelförenklingsförslag. Jag tvivlar inte på att dessa kommer att vara uppnådda med råge när mandatperioden är slut. 472 PER () replik: Jag har inte gett upp hoppet. Jag hoppas att det kommer nya förslag. Men man kan konstatera att har varit ett förlorat år när det gäller regelförenklingar. Det har kommit otroligt få trots att vi ändå hade satt i gång arbetet i ganska god fart. Det finns mycket kvar för regeringen att bevisa när det gäller både regelförenklingar och andra företagsfrågor. Företrädare för de borgerliga partierna frågar sig varför man inte får bättre opinionssiffror än man får , men jag tycker inte att det är konstigt alls. När man lovar väldigt mycket före valet och sedan levererar väldigt lite när det gäller till exempel småföretagen ska man inte vara förvånad över att opinionssiffrorna viker. 473 () replik: Det är intressant att stå här i kammaren och lyssna på som säger att man vill sänka kostnaderna för som man vill höja dem för exempelvis den ekologiska restaurangen. I skriver man att den sänkning av arbetsgivaravgiften som vi gör nu kanske är den största reform som har gjorts . Nio av tio företagare inom restaurangbranschen säger att man kommer att anställa människor. Går det att få en träffsäkrare politik än så? Det är också lite märkligt att delar av den här politiken faktiskt är en idé som har förespråkat. Man ska sänka kostnaderna på arbete så att man kan anställa människor i stället för maskiner. Jag skulle gärna vilja ha svar på varför ni vill sänka kostnaderna för och öka dem för den gröna restauratören. 474 PER () replik: Vi tycker att det viktiga är att man sänker kostnaden specifikt för de små företagen som har svårt att klara sig. En sänkning på för är i och för sig pengar som inte gör så stor skillnad för dem, men är det en väldigt liten förlust. Man kan jämföra det med den stora massan av företag som ändå får de här . För dem betyder det väldigt mycket. Företagarorganisationerna själva förespråkar att man ska göra generella sänkningar av arbetsgivaravgiften. De tycker inte att det är någon bra idé att man särskiljer mellan olika företag där man politiskt försöker peka ut vilka företag som ska få subventioner och stöd. De tycker att det är bättre att göra det generellt. Låt marknaden själv avgöra vilka branscher som ska utvecklas och vilka företag det ska gå bra för och vilka som det ska gå dåligt för! Varför ska regeringen peka ut vilka företag man ska gynna och vilka man inte ska gynna? En generell sänkning är det klart enklaste och renaste systemet. Det är också det som är klart mest överskådligt för företagarna. Det är därför de också efterfrågar den reformen. 475 () replik: Men det är en reform som faktiskt inte ger några nya jobb. Därför är den i princip bortkastad. De näringar som har en väldigt stor andel lönekostnader har också svårt att anställa om lönekostnaderna blir höga. Där har vi servicebranschen som har jättestora problem . har inte problemet med att lönekostnaderna drar i väg. Det är helt andra saker som spelar in där. Det är därför jag blir lite förundrad över vändning i den här frågan. Ni har tidigare förespråkat att branscher som har intensiva personalkostnader skulle vara föremål för detta. 476 PER () replik: Jag tror att det problem som regeringen har är att man har tittat väldigt mycket på ekonomisk teori och baserat sitt förslag helt och hållet på det utan att lyfta upp näsan och titta lite grann på verkligheten. Hur möjligt är det att genomföra den här teorin i praktiken? får man enormt stora gränsdragningsproblem mellan olika branscher. Vilka företag ska ha en sänkning och vilka ska inte ha det? Vi hörde om exemplet här att hotellbranschen får en höjning medan restaurangbranschen får en sänkning. Är det rimligt att göra sådana gränsdragningar? Vi tycker att det är fullständigt orimligt. Det kommer att skapa väldigt många problem, både för regeringen och för företagarna i . 477 () replik: Jag vill gärna ge ett erkännande för att man har fört en mycket småföretagsvänlig politik och drivit Socialdemokraterna i god riktning där. Men på en punkt måste jag ändå få rätta till historieskrivningen, och det gäller frågan om borttagandet av den tillfälliga sänkningen av arbetsgivaravgiften. skrev ett stort antal artiklar mot detta, så alla landets småföretagare måste alltså ha undvikit att läsa detta före valet. Det kan inte ha varit okänt. Det stod också i Bankerydsöverenskommelsen. Det var icke okänt. Jag ville bara rätta det. Det var en känd politik. 478 PER () replik: Trots det hör ändå många småföretagare av sig till oss och blir väldigt överraskade över att de fick höjda kostnader. Företagarna, som röstade på partier som de trodde skulle ge dem sänkta kostnader som skulle ge fördelar i företagsklimatet, upplever nu att de har fått höjda kostnader och att de har fått större problem att klara sin ekonomi än vad de hade tidigare. De känner sig grundlurade. Det är väldigt många företag som hör av sig till oss och säger: Alliansen var ute före valet och lovade att det skulle bli så bra för företagarna och för oss småföretag. Och står de där med summan av politiken och tycker att det de har fått inte ens är i närheten av det som utlovades före valet. På det sättet är det ju ändå uppenbart att företagen inte var beredda på den här chockhöjningen av arbetsgivaravgifterna som regeringspartierna har genomfört. 479 () replik: Chockhöjning var väl att ta i. Jag tycker att det var synd att de inte trodde på eller läste vad han skrev där, för det framgick väldigt tydligt där. Men det kan också vara så att man hade värderat detta så att man skulle få väldigt kraftiga skattesänkningar och köpkraftsökningar totalt sett. Vi ser nedgången i antalet konkurser. Den måste ju ha någon orsak. Kan Per fundera på vad det kan bero på att nedgången av antalet konkurser har fortsatt? Det var lågt tidigare, men det har sjunkit ännu mera. Vad kan det bero på att det nästan inte finns några konkurser bland småföretag ? 480 PER () replik: Det kan inte vara obekant för att vi är inne i en högkonjunktur just . Den gäller inte bara , utan den gäller brett i hela västvärlden. Att det inte skulle ha någon påverkan på antalet konkurser i företagen är en intressant ekonomisk teori. Självklart är det ju så att det beror på att vi har en god ekonomisk konjunktur, och delvis var den tidigare regeringen med vårt stöd med om att medverka till att den här konjunkturen är så stabil som den är. 481 (): Jag vill ta upp en fråga som jag tycker är oerhört angelägen och som också gläder mig när det gäller regeringens politik. Såvitt jag kan förstå finns det bara en möjlighet här, och det är att utvecklingen går framåt. Frågan handlar om uppfinningar, innovationer och närmare bestämt kvinnors uppfinningar. En del av er kanske undrar varför jag tar upp den här frågan. Det är för att den är så oerhört angelägen, och den hänger ytterst ihop med den näringslivspolitik som bedrivs. Där gläder det mig nu att alliansen tydligt fokuserar på kvinnor och kvinnors företagande och också gör det möjligt. Jag går tillbaka till uppfinningar. Innovationer, säger en del. En innovation är de facto en uppfinning som har nått marknaden, som finns ute och är kommersialiserad. Därmed är vi tillbaka till uppfinningar. Kvinnor svarar i dagens för av alla patent som tas i . det är oerhört lite. Går vi tillbaka ser vi att utvecklingen inte har varit så omfattande. Då svarade kvinnor för av alla patent som togs. Här finns alltså en stor potential. Utvecklingen av uppfinningar görs inom det område där vi är verksamma det gäller för kvinnor såväl som för män och där man ser möjligheter till utveckling och till förbättringar. Och var arbetar kvinnor? Jo, inom den offentliga sektorn, där det på grund av låsta positioner inte har funnits möjligheter till utveckling och uppfinningar. Jag tror att det med den nya politik som bedrivs nu blir andra möjligheter, men självklart behövs ytterligare åtgärder för att kvinnor faktiskt ska göra fler uppfinningar.