prot · GU09105 · 2007-05-11 00:00:00 — Men sedan vi fick en ny regering har total tystnad inträtt i denna fråga. Man vill inte ta upp den i något sammanhang, vilket jag tycker är märkligt. Det har , då vi blev medlemmar i , med i princip enhälligt stöd från de svenska EU-parlamentarikerna förts en diskussion om att detta inte är hållbart. Det har kommit en rapport, beställd av den gröna gruppen i , min partigrupp, om miljökostnaderna av att ha parlament på flera ställen. Vi vet att först andra helgen bestämde att EU:s långsiktiga mål är att man ska minska koldioxidutsläppen i EU. Man satte som ett första steg upp att det måste ske. Detta påhejades av , men också av . I rapporten har man uppskattat hur stora koldioxidutsläpp som sker genom att man har två parlament. 3 000 personer ska en gång förflytta sig, framför allt tjänstemän. Det gäller översättare, tolkar, lobbyorganisationer och EU-kommissionärer. Miljöstudien visar att det i runda tal blir mellan 20 000 och extra koldioxidutsläpp för att man har denna lösning. Det är naturligtvis inte hållbart om EU ska kräva av andra att de ska dra ned på koldioxidutsläppen. Det krävs en förändring. Jag har ställt en fråga till ministern om vilka initiativ som kommer att tas. När kommer regeringen att lyfta fram frågan i EU-sammanhang? Svaret jag får är: Vi skulle gärna se en utveckling där denna ordning förenklas eller avskaffas. Vad menas med förenklas? Jag har inte fått något svar på det. Kanske kommer jag att få ett svar. Den tydliga svenska ståndpunkten måste vara att det ska vara ett säte för . Vi måste sluta med flyttcirkusen. i kan användas till annat. Det finns andra större organisationer som också behöver hålla möten i kongressalar etcetera. Det kan inte vara det stora problemet. På frågan om miljöstudien svarar ministern: har inte varit föremål för diskussion mellan EU:s medlemsstater. Men kommer att föra upp frågan till diskussion mellan EU:s medlemsstater? Det är faktiskt ministerrådet som bestämmer över detta. Därför måste lyfta fram frågan på ministerrådsmötena för att få en förändring i fördraget till stånd. Man kan inte bara sitta tyst och vänta på att någon annan ska ta initiativet. 57 Statsrådet (): redogjorde för hur situationen är med de tre olika sätena. Det är historien som har gjort att det har blivit på det sättet. har det också blivit fördragsreglerat att det ska vara så. Därigenom är detta inte så enkelt att ändra på, utan det kräver en fördragsändring. Jag står fast vid det jag sade och som också står i det skriftliga svaret: att det naturligtvis är en väldigt olämplig ordning. Den är kostsam och dyr och förmörkar EU:s rykte. Tyvärr finns det alltför många som förknippar EU med de här koffertarna, som både och jag har packat . Den namninsamling som du är vänlig att referera till känner jag också väl till. Mitt personliga engagemang i den frågan tror jag inte kan ifrågasättas. Jag har också kontakt med arbetsgrupp i frågan och vet hur den jobbar. Jag har läst den rapport som redovisar. Det är mycket riktigt väldigt intressanta siffror som finns där. Frågan var om den hade diskuterats bland EU:s medlemsstater. Det har man inte gjort. Den kom ganska . Vi har inte diskuterat den. är inte helt enigt i den här frågan. Det har inte varit möjligt att få en majoritet i att uttala att man vill ändra ordningen. Det är en fråga som har varit aktuell och ett arbete som har pågått . Men det har inte varit möjligt. Det är därför väldigt svårt för regeringen att driva den frågan. Signalerna är starka. Det är mycket opinionsbildning, men det är inte rent institutionellt en tydlig åsiktsförklaring från . Ska man driva den frågan? Ja, för att ändra på det, eftersom det står reglerat i fördraget, måste det till en enhällighet. Den finns inte. Det är inte bara att det inte finns enhällighet. Det finns mycket få länder som är villiga att driva frågan. Ska göra det nu? Nej, jag tycker inte att vi ska resa den frågan inför toppmötet eller regeringsförhandlingen. Det är av det skäl som jag nämnde i vår tidigare interpellationsdebatt. Vi vill inte lyfta in några nya frågor. Vi vill lösa dem som finns. Ska man resa frågan måste man vara säker på att det finns en mycket stor del länder som är med i att driva frågan. Vi gör inte det just . Det finns ett alliansbyggande som pågår, och det tar tid. Det sker kanske inte under samma former som opinionsbildande i . Sådant alliansbyggande tar tid. har jag kunnat konstatera att det finns ett väldigt litet stöd för att driva den här frågan. 58 (): Visst finns det en historisk förklaring. Det nekar jag inte alls till. Det finns en väldigt viktig förklaring till att det blev en sådan uppdelning mellan parlamentets byggnader. Parlamentet var mycket mindre då och hade mindre att säga till om, och framför allt var det färre medlemsstater. Men tiderna förändras. Allt kan inte vara som det alltid har varit. Om man på ett bestämmer att vi ska få ned koldioxidutsläppen måste man också se över EU:s egna verksamheter. Där är parlamentet en viktig fråga att lyfta. Som ministern också vet är väldigt många människor engagerade i den frågan. Jag tror inte att det finns enhällighet bland alla EU:s medborgare om att parlamentet ska flytta. Men du har ett väldigt starkt stöd inte bara från svenska medborgare utan också från andra länder. I samtliga 26 medlemsländer finns det personer som är på denna linje. Det finns både ekonomiska och miljömässiga skäl för att flytta parlamentet och ha en byggnad, och då den i . Jag är också medveten om att det nog inte finns enhällighet i rådet om att göra en ändring. Men ska man bara lyfta frågor i EU-sammanhanget som man i förväg vet att det finns enhällighet om? Jag tycker inte det. måste våga kunna ta initiativ i frågor där vi vill se en långsiktig förändring. Vi kanske inte får den och kanske inte . Men kanske vi har nått en förändring. Detta är just en sådan fråga. Vi måste lägga ned energi och engagemang på att driva de frågorna. har visat att hon är engagerad i frågan, och hon har stöd från många EU-medborgare i denna fråga. Är det inte en utmärkt fråga att driva som EU-minister bland de andra ministrarna på EU-nivå att detta är en viktig förändring för framtiden och för att man i EU ska kunna bli trovärdig i klimatfrågorna? Det är lite skrämmande att man inte vågar lyfta frågan. Det sätter verkligen locket på all diskussion i frågor som är viktiga för framtiden om vi bara kan lyfta fram frågor som vi vet att vi har enhällighet om. Jag tycker absolut att regeringen måste börja lyfta fram denna fråga på kommande och säga: Detta är en viktig signal från . Vi vill att andra länder också ska titta på det och just ge stöd till parlamentet. har fattat beslut att man ska utreda miljöeffekterna av att ha två parlament. Det finns ett EU-parlamentsbeslut om det. Om inte ordförande själv kommer att säga det på tycker jag att ska markera och lyfta upp denna fråga. Vi stöder och ser fram emot en studie av miljöeffekterna och att ministerrådet och ska följa frågan när rapporten kommer. Den rapport som finns är bara beställd från gröna gruppen i . Men parlamentet har tack vare en svensk ledamot fått ett beslut om att parlamentet officiellt ska utreda detta. Det borde kunna följas. Det är ett utmärkt tillfälle att lyfta detta på . 59 Statsrådet (): Jag är oerhört medveten om de skäl som finns bakom att det inte är en bra ordning. behöver inte övertyga mig om detta. Jag delar den uppfattningen och är engagerad i detta. Jag följer mycket noga det arbete som gör på olika områden. Det gäller bland annat den studie som den gröna gruppen har tagit fram och den som ska följa efter. Jag välkomnar den. Jag kommer att läsa den med mycket stort intresse. Jag tror att den kommer att få stor uppmärksamhet och vara en viktig del i debatten. Jag konstaterar också att som institution inte har uttalat sig. Även om jättemånga av dess medlemmar och väldigt många av medborgarna runt omkring i har uttalat att ordningen bör ändras har inte med majoritet och som institution uttalat att man vill bryta ordningen. En sådan signal vore väldigt viktig i diskussionen. Men den har inte kommit . Man har olika roller. Att vara Europaparlamentariker innebär förutom att delta i lagstiftningsarbetet att vara opinionsbildande och pådrivande och att kunna lyfta fram frågor och vara medborgarnas röst. När man sedan hamnar i den mycket lyckliga omständigheten som jag har lyckats hamna i, nämligen att vara statsråd, kan man ha samma övertygelse. Men man driver frågor på ett lite annat sätt. Det tror jag säkert att och jag kan vara överens om. Man måste ordentligt fundera på: Vilket stöd finns det för den här frågan? ska absolut ensamt driva frågor och lägga dem på EU:s bord. Det är klart att vi ska göra det. Det ingår i begreppet att tillhöra kärna. Vi driver frågor, och ibland positionerar vi oss väldigt extremt i några frågor. Men om man vill samarbeta och få resultat är det angeläget att försöka hitta allierade och driva frågorna tillsammans. När det gäller fördragsfrågor, som vi vet kräver enhällighet, är det ännu viktigare att ha allierade om man vill framstå som seriös. Ett alliansbyggande finns. Det alliansbyggandet har inte lett till resultat. Jag har kunnat konstatera att det inte finns en enhällighet och inte ens en majoritet utan ett mycket litet stöd för att driva frågan . Det kanske ändras. Men så är läget . Frågan är: Kommer vi att driva frågan på regeringskonferensen, om det nu blir någon ? Svaret blir: Nej, det kommer vi inte att göra. 60 (): Det var i varje fall skönt att veta att man kan få ett klart och tydligt svar från en ansvarig minister på en konkret fråga. Det hör inte till det vanliga i interpellationsdebatter. Jag är tacksam för att jag har fått ett svar. Men jag är naturligtvis besviken på svarets innehåll. Jag tycker att det vore lämpligt att föra fram frågan. Jag är lite förvånad över den handlingsförlamning som redan tycks ha skett i regeringen. Ni har suttit vid makten och vågar inte föra fram några frågor om EU-toppmötena därför att man kan börja bråka lite och därför att andra kan ha andra åsikter. Jag är lite förvånad över detta. Det är nu när man har en ny minister och en ny regering som man skulle kunna säga: ska vi visa på handling från sida till skillnad från den förra regeringen. Därför vill vi lägga fram de här förslagen. Men man gör inte ens detta. Tvärtom säger man: Vi vågar inte eftersom människor kan börja säga emot oss. Det är klart att människor kommer att säga emot positionen att man ska flytta parlamentet. Men det finns nya omständigheter. Det är en ny tid. Vi har klimathotet. Vi har haft ett där man tog ett steg framåt och sade: Klimatmålet måste vara att vi ska minska koldioxidutsläppen. Det måste bli effekter av detta. Parlamentet och EU måste gå före och visa på att det är möjligt. Då måste man ta tag i vissa svårare frågor. En av de svåra frågorna tror jag faktiskt är att flytta parlamentet till ett ställe. Jag tror inte att det är någon lätt fråga; det håller jag med om. Det blir ingen lätt strid, men vi måste våga ta den. Därför anser jag att måste ta initiativet. Man måste ta upp debatten på och säga att stöder parlamentets beslut om att det ska ske en miljöstudie. Vår grundläggande uppfattning är att parlamentet borde ha ett säte. Det borde ministern kunna ta upp på . 61 Statsrådet (): Tack för diskussionen, ! Jag försöker att alltid svara på frågor så öppenhjärtigt och konkret som jag någonsin kan. Jag ska försöka göra det i fortsättningen också. Jag tycker dock inte att det är rättvist att säga att regeringen är handlingsförlamad. Tvärtom har vi markerat tydligt i många EU-frågor. intog närmast en extremistposition när det gällde förhandlingarna med i vår strävan att försöka minimera de kapitel som skulle frysas på toppmötet . Där drev vi på mycket, och jag tror att det till stor del är förtjänst att det trots allt bara blev åtta kapitel. Vi driver på intensivt, trots många länders hårda kritik, när det gäller Doharundan och ett antal med den förknippade frihandelsfrågor. Vi drev på mycket kraftfullt, inte ensamma men tillsammans med andra länder, när det gällde att det skulle vara bindande mål i klimatfrågorna. Jag fick ett mycket starkt stöd för detta i . Vi hade velat gå ännu längre, som vet. Men det blev ändå bindande mål både när det gäller åtaganden om övergång till mer förnybar energi och när det gäller minskning av växthusgaser. Vi driver också på för minskandet av de administrativa kostnaderna och att det ska vara bindande. Jag tror att varje statsråd som har suttit på något rådsmöte kan ge flera exempel där vi faktiskt har drivit på ibland ensamma och ibland tillsammans med andra. ses inte som en lydig och tyst medlem, utan som en som är lite besvärlig . Och så ska det naturligtvis vara. Däremot måste man agera strategiskt i de frågor som man inte kan påverka på ett rådsmöte, nämligen fördragsändringar. Det är frågor som kräver lång förberedelse och ett alliansbyggande. Det är ju en mycket känslig fråga, som vet. Jag tror att många av mina kolleger mycket väl känner till den här kampanjen, som jag har varit involverad i. De vet också vilket stort stöd den har. Men för att man ska kunna driva detta framgångsrikt så att det inte bara blir symbolpolitik måste man ha stöd. har vi inte det stödet, och därför finns det för tillfället inte möjlighet att driva detta. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:481 om bränderna i 62 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat statsministern vad han avser att vidta för konkreta åtgärder från den borgerliga regeringens sida för att bryta utanförskapet i storstädernas segregerade bostadsområden. Interpellationen har överlämnats till mig. Alliansen gick till val på att bryta utanförskapet genom arbete, utbildning och trygghet. Regeringen har inlett ett omfattande program för detta. Den övergripande inriktningen i regeringens samlade politik är att göra det mer lönsamt att arbeta, enklare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Att ha ett arbete är det första och största steget bort från utanförskap. Arbete ger egen försörjning, trygghet, makt över vardagen, social gemenskap, delaktighet och möjlighet till utveckling. Utan jobb ökar risken för ekonomiska, sociala och hälsomässiga problem. Boende i , som nämner i sin fråga, ser effekterna av massarbetslöshet och utanförskap bokstavligen inpå knuten. Möjligheten att bryta utanförskapet för boende i och andra områden som präglas av arbetslöshet och utanförskap ökar med en politik som skapar tillväxt och arbetstillfällen. I vårpropositionen presenterade regeringen ett integrationspaket för att underlätta för fler att komma i arbete. Långtidsarbetslösa och socialbidragstagare erbjuds en jobb- och utvecklingsgaranti. Instegsjobb en subventionerad anställning som är kopplad till undervisning i svenska för invandrare införs. Extra stimulans ges till kommuner för varje nyanländ invandrare som kommer i arbete eller praktik eller får godkänt i sfi. Sänkta arbetsgivaravgifter, en särskild jobbgaranti och en satsning på lärlings- och yrkesutbildning erbjuds för unga. Ett reformpaket genomförs för att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringen har redan tidigare infört nystartsjobb och sänkt skatterna för alla som arbetar. En tredjedel av tillsatta nystartsjobb har gått till personer med invandrarbakgrund. Allt detta bidrar till att bryta utanförskapet på arbetsmarknaden. För att bryta utanförskapet behöver vi också en skola som kan ge trygghet, arbetsro och kunskaper för alla elever också för dem som inte får så mycket stöd hemifrån och för dem som har det svårt med det svenska språket. Därför satsar regeringen mer än på fortbildning av lärare åren 20072009. Vi har satsat för att förbättra skolsituationen för elever i segregerade områden. kommer att satsas för åtgärdsprogram mot mobbning i skolväsendet. Sammanlagt har regeringen ökat anslaget till utveckling i skolan med jämfört med året innan. Vi fortsätter arbetet och kommer att prioritera verktyg för att alla elever ska få det stöd de behöver för att lära sig läsa, räkna och skriva . Det handlar till exempel om att utforma tydliga mål i läroplanen, införa nationella prov tidigare och att skapa en ny speciallärarutbildning. Myndigheten för skolutveckling ska ta fram en nationell strategi för utbildning av nyanlända elever i och gymnasieskolan. Allt detta bidrar till att bryta utanförskapet i skolan. Det här var några av de konkreta insatser som regeringen genomför för att bryta utanförskapet. Till detta kan läggas att rättsväsendet har fått ökade resurser för att öka tryggheten också för dem som bor i utanförskapsområden. Introduktionssystemet för nyanlända invandrare ses över för att åstadkomma bättre incitament till snabb etablering på arbetsmarknaden. Diskrimineringslagstiftningen slås samman och en gemensam ombudsmannamyndighet skapas för att de som diskrimineras enkelt och effektivt ska kunna söka upprättelse. Allt detta bidrar till att bryta utanförskapet i hela samhället. Jag vill avsluta med att tacka för att han uppmärksammar och visar uppskattning för statsministerns reaktioner avseende bränderna i . har jag själv fått tillfälle att träffa driftiga, framgångsrika och optimistiska människor som bor och trivs i . Vi får inte låta deras röster försvinna i brandbruset, och deras vilja och förutsättningar att forma sin hembygd får inte kuvas. Där har både och jag en uppgift. 63 (): Jag tackar för svaret, men jag tycker ändå att det är lite synd att jag inte fick ta samtalet med , som var den jag riktade frågan till. Då hade jag till exempel frågat honom hur det kan komma sig att det finns fler i utanförskap nu än före valet. Det är ett problem som ni borde ta ansvar för. Fler finns i utanförskap nu än före valet trots att landet går som tåget och trots att fler jobb skapas. Det kanske inte var så enkelt att bryta utanförskapet som ni hävdade. Jag skulle också ha frågat om de prioriteringar som regeringen gör. Man bestämmer sig för att sänka förmögenhetsskatten. Man bestämmer sig för att lägga om fastighetsskatten så att man gynnar de allra rikaste de som har de största villorna. Det gör man i stället för att satsa på de så kallade utanförskapsområdena, om jag får använda retorik. Det är en tydlig politisk prioritering som görs. Jobb är viktigt. Jobb är A, B och C det är allt. Jag skulle också ha ställt frågan om varför man rustar ned arbetsmarknadspolitiken och varför det som görs på arbetsmarknadens område framför allt handlar om att ge sig på den som är arbetslös. Regeringen försämrar a-kassan och ökar kraven på de arbetslösa som man drar ned på allt det stöd som innebär arbetsmarknadsutbildningar, vuxenutbildningar, anställningsstöd och till och med starta-eget-bidrag. Sabuni vet att Ams och arbetsförmedlingen har tagit timeout i arbetet för att stötta arbetslösa i att komma tillbaka till arbetsmarknaden. De generella skattesubventioner som regeringen har slagit in på har kritiserats till och med inom forskningen. Ändå fortsätter ni på samma bana. Det är dyrt och ineffektivt, och det hjälper inte dem som står längst från arbetsmarknaden. I svaret finns väldigt lite om flyktingpolitiken och flyktingmottagningen och hur den är strukturerad. Det finns bara en mening. Jag förstår det, för regeringen vill inte göra något åt det här. Men jag som är från vet att det finns ett tydligt samband mellan detta och de problem som finns på Herrgården. Sabuni besökte min hemstad. Jag vet att hon satt instängd där på Tegelhuset och tog emot medborgare och tjänstemän från den stadsdelen. Jag ska berätta lite om hur min stad, och inte minst ser ut. Det finns villor, bostadsrätter och hyresrätter. Det bor 20 000 invånare där. I stadsdelen bor det 5 000 invånare i ett område som byggdes för 2 0003 000 invånare. Människor bor trångt, och då är inte de som bor i så kallat eget boende, de som väntar på uppehållstillstånd, inräknade. Det är klart att detta är svårt. Det område som det kommunala bostadsbolaget har köpt är lika stort som två fotbollsplaner. Där bor 1 600 människor. 800 barn ska dela på ett utrymme som är lika stort som två fotbollsplaner. Det finns en mening om flyktingmottagningen i svaret. Till kommer 25 irakier , och det finns fortfarande massor av kommuner i som säger: Nej, vi tar inte emot en enda flykting. Det finns massor av borgerliga kommuner i som recenserat den politik som ni står för och sagt: Nej, vi kommer inte att öppna våra dörrar. Detta är ett problem. I Herrgården har av befolkningen bott i inte än så. flyttar från den stadsdelen. Flyktingpolitiken skapar problem, men det sägs väldigt lite om det här. 64 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vet inte var har fått det ifrån att någon skulle säga att det är lätt att bryta utanförskapet. Jag tror att alla inser hur det ser ut och framför allt att det tilläts fördjupas som parti, Socialdemokraterna, styrde detta land. , , har utanförskapet ökat. ägnade sig åt en kartläggning under den förra mandatperioden för att visa hur stora problemen var medan statsråden stod här i kammaren och sade: Kuggarna tar i. Det blir bättre. Utanförskapet ökade från 3 områden till 2004. Det är verkligheten, . Vi har aldrig påstått att det skulle vara enkelt att lösa utanförskapets problem, men vi inser att de inte löses med hjälp av projekten. Det är den generella politiken man ska satsa på. Du nämner fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. Varför måste du ställa saker mot varandra? Vi har ett integrationspaket där vi satsar . Varför nämner du inte det? I mitt interpellationssvar nämner jag alla de åtgärder vi sätter in för att komma till rätta med utanförskapet. Vi satsar på företagande. Vi tar bort trösklarna för människorna som behöver komma in på arbetsmarknaden med hjälp av olika subventioner. Vi ser till att jobben kommer. Vi ser till att skolan fungerar och satsar miljoner och miljarder på skolan för att också de barn som går i skolor som präglas av utanförskap ska få den utbildning de har rätt till. Vi satsar på rättsväsendet. Polisen har fått mycket pengar. De har fått så mycket pengar att inte hinner med. måste vi ha mer pengar till . Om polisen gör sitt jobb och vi sedan inte har kapacitet på gör det ju ingen nytta. Vi satsar på dessa saker som ska skapa trygghet också för de människor som befinner sig i utanförskap. Allt detta låter du bli att se därför att vi har tagit bort förmögenhetsskatten, vilket vi menar också kan få konsekvenser för oss andra. Om pengarna stannar kvar i landet kan man investera dem i de svenska företagen. Då kan man se till att fler jobb skapas och att fler människor kommer ut i arbete. Så kan man också se på den skattesänkningen. har väldigt många frågor, men ger själv väldigt få svar på vad Socialdemokraterna vill göra i sitt budgetsvar. Jag kan konstatera att ni vill ha 7 500 platser i arbetsmarknadsutbildning. Det är jättebra. Jag ska inte förakta det, men nystartsjobben har faktiskt gett fler platser i riktiga jobb än de 7 500 platser som ni har i er budget. Om de här frågorna är viktiga, och jag tror att de är viktiga för dig, för vi står här i kammaren ganska ofta tycker jag faktiskt att du ska övertyga ditt parti om att det också ska framkomma i budgeten att det är viktigt. Jag har lyckats göra det med min regering. Det här är viktigt. Därför har vi också ett integrationspaket. Hela regeringen inser att utanförskapet är en av de större utmaningar som vi har i vårt samhälle . För att komma till rätta med det räcker det inte med 7 500 platser för arbetsmarknadsutbildningar, men det är också bra. Du säger att vi har tagit bort arbetsmarknadsutbildningar av olika slag. Två tredjedelar av dem finns kvar. Det viktigaste för oss är att människor, unga, invandrare och alla, ska komma ut på arbetsmarknaden. Det handlar om riktiga jobb, och det är därför vi gör så väldigt stora satsningar på det. Vi lägger om hela organisationen för flyktingmottagningen.