prot · GV0914 · 2007-10-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (): Vid det informella toppmötet i kunde medlemsstaterna ge sitt politiska godkännande av det nya reformfördraget. Därmed har Europeiska unionen tagit ett viktigt steg i rätt riktning. Det är en stor lättnad att vi av diskussioner och förhandlingar äntligen kan sätta punkt för vad som måste beskrivas som en inåtvänd fördragsdiskussion. Med det nya fördraget på plats kommer EU att kunna arbeta mer effektivt och bättre kunna fokusera på att leverera resultat. Unionen har därmed goda förutsättningar att bättre ta till vara medborgarnas intressen på en lång rad områden. Det handlar bland annat om jobb, tillväxt, brottsbekämpning och miljö allt i syfte att EU bättre ska kunna hävda sig i en globaliserad värld. Det finns nu också en uppgörelse om antalet platser i som ger 20 platser i stället för 19, som det är . Och enligt skulle ha tilldelats 18 platser i nästa Europaparlamentsval. I jämförelse med den tilldelning som skulle ha gällt får vi alltså två nya platser. Fördraget kommer att undertecknas i i anslutning till Europeiska rådets möte. Förhoppningen är att fördraget ska kunna träda i kraft . Vid det informella toppmötet fördes också en diskussion om globaliseringen. Diskussionen utgick delvis från den interimsrapport om, som det heter, Det europeiska intresset av att lyckas i globaliseringens tidevarv, som kommissionens ordförande presenterade vid mötet. Ett genomgående tema under den efterföljande diskussionen var hur EU bättre kan ta till vara globaliseringens möjligheter och möta nya utmaningar. Det var viktigt att EU:s gemensamma arbete för hållbar tillväxt och sysselsättning tydligare sattes in i ett globalt sammanhang. Lissabonstrategin är det gemensamma verktyget för att bättre kunna ta till vara globaliseringens möjligheter till jobb, företagande och tillväxt i vår del av världen. Flera medlemsstater betonade vikten av att arbeta vidare med EU-reformer som svar på globaliseringen. Vikten av utbildad arbetskraft identifierades som en nyckelfråga i Lissabonstrategin. Andra frågor som lyftes fram var bland annat forskning och utveckling, tjänstesektorn samt utveckling av små och medelstora företag. Premiärminister inbjöd också till diskussion om den senaste turbulensen på de finansiella marknaderna samt förberedelserna inför på om ett nytt internationellt klimatavtal. Vad gäller finansmarknaderna underströks i inläggen att makroekonomiska data i EU är starka samt att fortsatt tillväxt är att vänta. Man noterade också att EU:s övervakningsmekanismer och regelverk generellt fungerat väl. måste hänsyn tas till att marknaderna blir alltmer sofistikerade. Mot denna bakgrund stödde man rådets arbetsprogram som syftar till att i samarbete med EU:s internationella partner förbättra transparensen, värderingsprocesser och riskhantering på de finansiella marknaderna. Stats- och regeringscheferna konstaterade att det nu gäller att ta vara på det ökade internationella engagemanget i klimatfrågan. Vikten av att det internationella samfundet kan enas om att starta förhandlingarna om en ny internationell klimatregim vid på betonades. Målsättningen är att kunna nå fram till en överenskommelse under det svenska EU-ordförandeskapet . En sådan överenskommelse måste ske inom ramen för FN och bygga på bindande åtaganden för industriländerna. EU har en ledande roll i arbetet för att minska de globala utsläppsnivåerna. I ljuset av detta hänvisades till de historiska beslut som fattades vid vårtoppmötet . Från svensk sida informerade jag om den satsningar för att minska utsläppen och därmed också om den internationella kommission för att klimatsäkra biståndet som den tagit initiativ till. Slutligen informerade det portugisiska ordförandeskapet om att man inför Europeiska rådets möte planerar att utarbeta en deklaration om globaliseringen. Ordförandeskapet kommer också att konsultera medlemsstaterna kring mandatet för en så kallad visemansgrupp som ska diskutera vilket EU vi vill se framför oss 2020 inemot 2030. Ordförandeskapet bekräftade att gruppen inte kommer att ägna sig åt institutionella frågor. 2 (): Tack, statsministern, för redovisningen från toppmötet i ! Arbetet med ett nytt fördrag för EU verkar ha tagit ett ordentligt kliv framåt. Därför är det nu som den verkliga politiska utmaningen börjar, att arbeta för att EU:s länder ska godkänna det nya fördraget eller fortfarande fördragsförslaget. Det är naturligtvis helt andra talanger som krävs då än att sitta tillsammans med andra regeringschefer och förhandla på toppmöten. Jag undrar om regeringscheferna diskuterade den fortsatta processen nämndes farhågor om att det kan bli svårigheter i något eller några länder? Anser man att det kan bli svårare i vissa länder än andra, eller tycker man att det nu är ett gemensamt ansvar för EU att se till att fördraget kommer i hamn? Finns det en beredskap för vad som kan hända i de olika medlemsländerna? Vilka inlägg gjorde statsministern i denna fråga? 3 Statsminister (): Någon sådan diskussion fördes inte. Däremot markerade kommissionspresidenten betydelsen av kommunikation, säkert inspirerad därtill av vice presidenten i kommissionen, , som ju har jobbat mycket med dessa frågor, och underströk vikten av att nu också berätta om vad detta fördrag innehåller. Det var ingen som hade någon annan uppfattning. Och det skulle nog vara väldigt svårt att sitta i den kretsen och enas om vilka länder som skulle ha särskilda problem. Jag tror att det ger sig självt att då skulle få räcka upp handen. Däremot verkade det vara nära nog allas bedömning att tidtabellen ska vara möjlig att hålla och att utgångspunkten är att alla, möjligen med ett undantag, förmodligen kommer att fatta riksdagsbeslut när det gäller fördraget. 4 (): Då undrar jag hur statsministern kommer att tackla frågan om folkromröstning här i . 5 Statsminister (): Det var naturligtvis inte en fråga som var uppe på det informella toppmötet. Här får naturligtvis partier, vart och ett, ge sina besked. Men min uppfattning är att detta fördrag till sin karaktär liknar väldigt många av de tilläggsfördrag som vi har sett i Europeiska unionens historia, och som är fullt rimliga och också passar bäst att fatta beslut om inom ramen för den representativa demokratin. Jag tycker att karaktären av väldigt många små saker, väldigt många fördragspunkter, lämpar sig rätt illa för en folkomröstning. Det är svårt att veta vad det egentligen är vi förhåller oss till. Det blir lätt en diskussion som handlar om något helt annat; man säger ja eller nej till något som fördraget egentligen inte handlar om. Detta ska, menar jag, den representativa demokratin klara av att hantera. Och det verkar vara precis den slutsats som nära nog alla länder har kommit till, utom möjligen ett land som har en fördragsbunden annan ordning, nämligen . 6 (): Tack, statsministern, för redovisningen av resultatet! Det är positivt att höra att framsteg gjordes vad gäller fördraget. ser det ut som att det politiska är på plats, och efter valet i klarnade ytterligare några bilder. Jag ser fram emot ett påskrivet fördrag till jul, om inte förr, och därefter en så snabb ratifikationsprocess som möjligt här i riksdag. Min fråga gäller den andra delen av toppmötet, morgonen efter fördragsnatten, och det som statsministern tog upp, nämligen diskussionerna om just globalisering. Där diskuterades det meddelande från kommissionen som statsministern nämnde om konkurrenskraft i en globaliserad tid. Inför mötet fanns det också brev från den franske presidenten och den tyska förbundskanslern angående globalisering, konkurrens, handel och så vidare med en lite annan utgångspunkt än den som vi brukar ha från svenskt håll. Mot den bakgrunden och mot bakgrund av den utlovade deklarationen om globalisering som vi ser framför oss inför nästa toppmöte skulle jag vilja be statsministern att utveckla hur diskussionerna gick i den här frågan. Jag vet att statsministern är engagerad i den här frågan. Det sade han även inför nämnden inför toppmötet. Men vad, nytt och konkret, hände? Och, framför allt, hur tar vi nästa steg? Förverkligandet av Lissabonstrategin börjar faktiskt brådska lite om vi ska bli eller vara den mest konkurrenskraftiga regionen i världen eller varför inte? inför det svenska ordförandeskapet. 7 Statsminister (): I denna diskussion hade jag anledning att delta. Jag nämnde de svenska erfarenheterna från det tidiga 90-talet av finansiell turbulens, makroekonomisk instabilitet som hann ikapp och hur vi valde att svara gentemot det med att ändra den makroekonomiska ordningen i . Vi öppnade flera av våra marknader. Vi anslöt oss till EU. Vi inrättade en oberoende centralbank. Mycket av detta skapade en stabilitet i de svenska ekonomiska förhållandena som varaktigt finns kvar, än . Jag menar att det var ett bättre svar än att börja diskutera huruvida man skulle reglera olika finansiella marknader eller möta globaliseringens utmaningar med antingen öppen eller ibland förtäckt protektionism. Jag ska gärna säga att det inte är så att går i absolut samma takt, utan det finns lite olika uppfattningar kring hur man ska möta det som beskrivs som antingen ett globaliserat hot eller en möjlighet. Därför tycker jag att det är särskilt viktigt att poängtera att här måste erfarenheter och, som jag uppfattar det, den breda uppslutning till försvar för frihandel som finns i riksdag komma till uttryck. Vi är inte ensamma det vill jag understryka om att föra den talan. Men det är en diskussion som vi kommer att märka som följer. Den följer faktiskt inga partilinjer. Det är en ganska spännande uppställning, kan jag säga, när man för den typen av diskussioner. Det var ett bidrag som jag kunde ge. Det här var, som sagt, mer ett vad ska vi kalla det? samtal som pågick ganska länge men som inte landade i några slutsatser. Det är en diskussion som kommer att fortsätta. Det fattades inga beslut i den här delen vid det informella toppmötet. 8 (): Socialdemokraterna gläds naturligtvis åt att det blev ett resultat på toppmötet och att vi kan se fram emot att vi har ett fördrag som gör att Europeiska unionen fungerar bättre . Det har väl inte undgått statsministern att notera att vi socialdemokrater gärna angriper regeringen utifrån vad de säger och vad de har gjort. Vi ser ju ett tydligt mönster här, att man säger en sak i valrörelsen och gör en helt annan. Det gäller likadant för det här fördraget. Jag har vid ett flertal tillfällen här i suttit som ordförande för ett sammansatt utskott, mellan utrikesutskottet och , där vi har hanterat just de här frågorna. En sak var det som statsministern just nämnde, presidenten, den valde ordföranden. Här fanns det ett gigantiskt motstånd från de borgerliga partierna mot att fördraget just skulle skapa en sådan vald ordförande i . Vi socialdemokrater sade att konventets förslag till institutionell helhetslösning är en god grund för en kompromiss som kan underlätta beslutsfattandet i en utvidgad union. och alla de andra borgerliga sade att det här rubbar maktbalansen mellan institutionerna och inom . Jag måste säga att jag förstår att åker dit och säger till medierna innan: Nej, vi ska vara tysta. Vi ska inte driva några positioner för då kan vi hindra hela fördraget. Det är ganska lustigt ändå. Man säger en sak, driver en sak stenhårt och får med sig och här i kammaren mot Socialdemokraterna. När man sedan ställs inför faktum ändrar man sig helt och hållet. Ni skulle tillhöra kärnan i Europeiska unionen. Det förändrades i regeringsförklaringen till att ni skulle vara en konstruktiv kraft i Europeiska unionen. Att vara en konstruktiv kraft, betyder det att man bara lägger sig och låter saker ske? Det som sker det sker. 9 Statsminister (): Det är kanske lite modigt av Socialdemokraterna att nu föra upp den valde ordföranden som ett exempel på stor socialdemokratisk statskonst. Vi tyckte kanske att det var rätt besvärande att man mot en riksdag, med en majoritet formulerad emot sig, ändå agerade i precis motsatt riktning. Tycker att det var en högtidsstund i den svenska demokratins historia? Jag tyckte att det var ganska pinsamt. Men visst ledde det till att det formulerades en majoritet för att inrätta en vald ordförande. Jag vill bara göra klart för att detta inte var tillfället, i , då vi satt och i grunden sakbehandlade de olika delarna i detta fördrag. Jag lovar att vi kommer att återkomma till detta. Den valde ordföranden kommer absolut att leda till nya diskussioner om hur det uppfattas med de nationellt uppbyggda ordförandeskapen. period kommer ju att bli testperioden. Det är vi som blir själva prövningen när det gäller övergången från en ordning till en annan. Den fråga som jag tror att många kommer att resa i den här nya ordningen där man har ansvar för alla ministerråd utom de två tyngsta är: Vad blir då rollen för statsminister och utrikesminister? Vad händer i ett EU där en vald ordförande kanske kommer från ett stort medlemsland? Hur inverkar det på möjligheten för små att påverka? Jag lovar att de diskussionerna kommer att återkomma. Jag märker i mina samtal med stats- och regeringschefer att det är många som redan för dem. Hur ska den här valda ordföranden egentligen fungera? Det märktes att den diskussionen inte var färdig när beslutet fattades. Men jag lever med kompromisser som har ingåtts , och jag vet vilka beslut det är som vi är redo att fatta. Det här ingick inte, menar jag, i det som det nu var möjligt att öppna för frågor kring. I så fall fanns det också inbakat i den stora överenskommelsen . Den här diskussionen och det här beslutet ligger längre tillbaka i tiden. fattades det mer ett IGC-beslut. Det var en mer teknisk hantering där dessutom en del länder framförde nya synpunkter som var av karaktären att man undrade: Hör de verkligen hemma här? Det var det jag försökte ta ett ansvar för. Det är viktigt att nu avsluta processen, att inte föra in sådant som inte hör hit. vet, precis som jag, att det finns en förkärlek för att ibland göra så. Men det är inte att ta väl hand om EU. Vårt sätt att beskriva detta med att tillhöra kärnan och att ta ansvar för EU:s framtid handlar just om detta. Vi ska inte vara medvetet bråkiga för att få lite applåder hemma, utan vi ska ta ansvar för att EU fungerar, att det är starkt där det ska vara starkt, att vi är närvarande, att vi är konstruktiva. Så uttolkar jag det vi har skrivit i regeringsförklaringen. 10 (): Då vill jag bara först säga att det är klart att som statsminister förde fram de synpunkter som var fastslagna här i . Det har ju redovisats på annan plats. Jag bara noterar att i en ny egenskap, när han är statsminister i stället, flyter med strömmen och inte driver de åsikter som han hade före valet. Jag har en följdfråga, och den gäller just att ni flyttade positionen från att ni skulle tillhöra kärnan till att ni skulle bli en konstruktiv kraft. ledamot här i , , har påtalat en sak. är det ett toppmöte mellan och EU. Hon har sagt att regeringen nu har ett ansvar att visa att man har en demokratisk kompass, att ingen väljare någonsin ska tvivla på att den här regeringen står upp för demokrati. Därmed har hon uppmanat dig att säga nej till att är med på detta möte och att göra som , alltså säga: Jag kommer inte till det mötet om så är fallet. Då hör jag statsminister säga: Nej, det är upp till , ordförandeskapet, att avgöra den här frågan. Låt mig bara påminna statsministern om att det är döda fiskar som flyter med strömmen. 11 Statsminister (): Jag markerade att föregående års regeringsförklaring gäller för hela mandatperioden. Därför står, så att säga, skrivningen om att tillhöra kärnan i EU kvar, möjligen med den invändningen att vi inte kan komma med alldeles i kärnan, eftersom svenska folket har sagt nej till euron, och vi respekterar det beslutet. Den afrikanska kontinenten har 53 medlemsstater. Menar att de andra 52 är varma fina demokratier som det inte är några som helst problem att diskutera med? Detta är så som världen ser ut. Ska man föra dialog med olika delar av världen ska man möta personer som sannerligen inte helt och hållet uppfyller definitionen av den typ av demokrati och demokrater som vi gärna vill se här i . Jag tror att den här dialogen är jätteviktig. Jag tror att det är viktigt att de här två kontinenterna möts. Det är så väldigt mycket av en gemensam framtid vi delar kring klimatfrågor, kring migration, kring handel, kring många av de problem som vi försöker lösa gemensamt. Menar alltså att en man ska ha veto för att inställa ett möte mellan två kontinenter? Jag beskrev hur jag hade resonerat inför . Jag sade att jag inte tycker att det är en passiv inställning att säga att EU ska företrädas av sin ordförande vid svåra avvägningar. Jo, därför att det lämpligen är så man håller ihop ett EU som agerar tillsammans. Vad får vi annars? Vi får 27 medlemsländer med 27 regeringar som ger 27 beslut i hur man ska förhålla sig till . Det är så man splittrar regeringar. Det är så man får oss att gå isär. Jag har direkt i bilateralt samtal med den portugisiske premiärministern, partivännen till , framfört just detta. Han har sagt att han gör vad han kan för att försöka övertyga om att han inte platsar på detta möte, och även om han kommer ska han inte ges någon central position att dominera mötet. Slutsatsen som jag landar på är att det viktiga är att detta möte kan komma till stånd och att det inte kan överlämnas till en man att få utfärda veto. Jag uppfattade socialdemokraterna i som att de delade den uppfattningen. 12 (): Apropå den senaste diskussionen är det och EU:s ledare träffades på detta sätt. Det behövs en dialog, så det är ett viktigt möte. Det ska man väga in i den svåra avvägning som diskuterades. Det är självfallet viktigt att EU får ett effektivt och fungerande fördrag. Vad det kommer att heta får vi se. Hade det varit i hade vi kanske kallat det Luciafördraget eftersom det är . Det viktiga är ändå att det blir ett fördrag. Jag hoppas verkligen att alla EU:s länder kommer att ratificera det. EU har betytt och betyder som vi alla vet oerhört mycket för fred och säkerhet i , för utveckling, handel och välstånd och i en rad andra avseenden för att befästa demokratin. Det var en tuff och hård diktatur under många decennier . Det blev en vacklande, försiktig demokrati som sedan kom in i EU. är det en stark och stabil demokrati som gör ett starkt ordförandeskap och har utvecklats ekonomiskt mycket starkt tack vare den solidaritet vi har inom EU. Det är ett bra exempel. Genom det nya fördraget befäster EU sitt engagemang i de viktiga klimat- och miljöfrågorna. EU började med att agera för att rätta upp sina egna förhållanden, handel och utveckling. blickar man alltmer över världen. Jag menar att det är en form av historisk utveckling som sker där vi tillsammans i och EU kan visa större engagemang och ta större ansvar för hur världen utvecklar sig. I går kom en larmrapport i medierna om att koldioxidhalterna i luften i och världen är de högsta på kanske hur man nu fått fram det. Det växer snabbare är befarat. Det visar hur verkligt allvarlig frågan är. Jag vill be statsministern att tydliggöra vad det betyder för och för miljöfrågorna att genom EU kunna driva på i och internationellt och att detta nu fördragfästs. Inför det kommande toppmötet på : Var det någon djupare diskussion? Står EU samlat inför detta viktiga toppmöte? 13 Statsminister (): Beskedet om att koldioxidutsläppen förmodligen än en gång visar sig vara större än vad vi har förutsett tyckte jag var mycket illustrativt. Detta är mycket vad FN:s klimatpanel och många forskare påpekar. Människans sätt att leva värmer upp vår jord. Det verkar snarare gå fortare än långsammare. Vi ser tydliga klimatförändringar komma redan nu tidigare än vad vi först förutsåg. Det är viktigt att ha det klart för sig. Det är också viktigt att notera i vilken del av världen som utsläppen växer allra snabbast. Mycket av Kyotoöverenskommelsen byggde på att skapa en allians mellan länder som ville ta på sig att minska sina utsläpp. Tillsammans täcker Kyotoländerna av världens utsläpp. EU har antagit de mest framåtsyftande målen om att ta på sig reduktioner som vi har sett i världen. Vi står tillsammans för av utsläppen, men det är en minskande andel. Om bara är EU nere på . Det är i stället andra delar av världen som snabbt stiger i fråga om utsläpp och som fortsatt har någon sorts utgångspunkt i att de inte tillhör den industrialiserade delen av världen och rimligen inte ska ha samma anspråk på sig som andra att få ned sina utsläpp. Det är den världsopinion vi möter. är till att börja med helt avgörande. Här finns insikterna och den politiska beredskapen att gå längre men också den påverkan vi måste ha på andra. Det positiva på Lissabontoppmötet var att viljan att markera detta ledarskap är så tydlig att frågan kommer upp även när den inte står på dagordningen. Betydelsen av att få i gång en bra process, en förhandlingsstart på markeras . Jag deltog också själv i den diskussionen. får man gå igenom vart och ett av länderna i och ställa sig frågan om styrmedel används. Vi vet att utsläppshandeln täcker en del av detta. Vi vet att det talas mycket om att växla in på det förnybara. Presidenten för kommissionen, Barroso, meddelar att fördelningsbördan som jag till sade skulle komma har förskjutits till januari, men idén är i alla fall att sätta en agenda för hur vi får det förnybara att växa fram. Men vi får nog konstatera att man får gå igenom medlemsland för medlemsland och ställa sig frågan: Använder vi styrmedel? Bidrar vi verkligen till förändringen? Annars riskerar även vi att landa i att vi pratar mycket och vill mycket, men i realiteten växer utsläppen. Jag sade till , och det gällde redan innan alliansregeringen trädde till, att i används i hög utsträckning styrmedel. Vi har fortsatt och skärpt styrmedlen efter det att vi trädde till. Andra delar av världen talar om dessa som politiskt omöjliga eller möjliga att titta på. Men vi använder styrmedel och kan på det sättet vara ett exempel för andra. Detta framförde jag, och det var också tydligt att inte släpper denna fråga. Men det är intressant att ställa sig frågan vad som görs i de respektive medlemsländerna. Vi ska återkomma till den diskussionen. 14 (): De flesta bedömare är överens om att det finns vad som brukar kallas ett demokratiskt underskott i Europeiska unionen, eller annorlunda uttryckt ett stort avstånd mellan dem som fattar beslut och de medborgare som har att följa besluten. Detta brukar inte vara kontroversiellt att säga. Tvärtom brukar det sägas från i princip alla håll. har vi haft folkomröstningar om det konstitutionella fördraget i och som har avvisat detta fördrag. ska fatta beslut om ett fördrag som till är identiskt med det som har avvisats i folkomröstningar. Detta är problematiskt om man menar att det är ett problem för EU att inte ha en demokratisk organisation som människor känner sig delaktiga i. Risken är att EU uttyds Eliternas union och att folken blir något nödvändigt ont och något som man helst inte vill lyssna till eftersom de oftast röstar fel. Är det enligt statsministern önskvärt att medborgarna är informerade om hur EU utvecklas, kunniga om hur Europeiska unionen styrs och medvetna om vart Europeiska unionen är på väg? Min andra fråga handlar om den utveckling mot en statsbildning som vi allt tydligare ser inom Europeiska unionen. Alltmer av lagstiftning överförs på EU-nivå. Vi får en president, en utrikesminister, uppbyggnad av ett gemensamt försvar, federal polis, gemensamma yttre gränser, straffrätt, civilrätt, valuta med mera, med mera. Ser statsministern någon gräns för när maktöverföringen är så stor att vi måste gå till svenska folket och fråga om detta är rätt väg? Det EU som bildas nu är inte detsamma som gick med i 1995.