prot · GU0976 · 2007-03-16 00:00:00 — Jag företräder inte en regering som är övertygad om att varje reform är perfekt utformad och aldrig kan behöva omprövas. Därför sade jag inte det som gav intryck av. Jag sade inte att man måste se jobbskatteavdraget i exakt den här utformningen. Det jag gjorde var att konstatera att det finns ett särskilt skattesystem för sjömän. Det har sin egen logik. Det sammanhänger med att man tidigare hade en situation där sjömän i väldigt begränsad utsträckning använde de offentliga trygghetssystemen och den offentliga välfärdsservicen eftersom de ofta låg ute på havet . Det kan naturligtvis finnas skäl att fundera på om logiken i det är perfekt eller inte. Man kan absolut argumentera för att ett ökat arbetsutbud för sjömän, om de arbetar på land, skulle vara en lika naturlig del som de skattesänkningar som regeringen har gjort i övrigt. Allting ska prövas i god ordning. Vi ska naturligtvis följa utvecklingen väldigt noga. Vi kommer aldrig att göra några reformer som vi inte är säkra på att kunna finansiera eller som inte är genomtänkta eller leder till att bidra till full sysselsättning. Det är väldigt glädjande att och ställer sig upp och tar diskussionen om betydelsen av sänkta skatter. Jag välkomnar naturligtvis att de kommer att göra det även för andra grupper än sjömän, till exempel alla de löntagare som skulle få höjda skatter av en socialdemokratisk skattepolitik. 68 (): Jag börjar med frågan om rättvisa skatter. Vi socialdemokrater är för rättvisa skatter. Det är skälet till interpellationen. Om man ska genomföra skatteförändringar ska man göra det på sådant sätt att man behandlar alla människor lika. Kritiken, i min interpellation, mot regeringen gäller att man i det här fallet inte har gjort det. Det var jag tydlig med att markera inledningsvis. Jag tycker att försöker blanda bort korten genom att hänvisa till det särskilda skattesystem som gäller för sjöfolket. Grunderna för det kan man naturligtvis diskutera. Det kan jag hålla med om. Man kan diskutera om det som hände i 1996 var rätt, men det är en annan diskussion. handlar det om huruvida det jobbskatteavdrag som regeringen har infört ska gälla för den här gruppen också. Det finns ju en baksida när det gäller jobbskatteavdragen. Det vet mycket väl. Det är att man vältrar över ökade kostnader för löntagarkollektivet till exempel med borttagande av avdragsrätten och höjningen av fackföreningsavgifterna för att täcka kostnaden för a-kassan. Det finns mycket som gör att resultatet för de enskilda löntagarna inte blir så gott som regeringen ibland försöker påvisa. Det finns olika studier som bekräftar att det är på det viset. Framför allt för låg- och medelinkomsttagare är det inte någon stor skattereform. Därför kritiserar vi naturligtvis den här frågan. Jag noterar att det kanske finns en öppning för att man ska behandla sjöfolket rättvist . Det är i så fall glädjande. Om man ser på jobbskatteavdraget och hur mycket sjöfolk det handlar om är det ungefär 12 000, som jag sade inledningsvis. Närmare hälften av dem bor på . Det är alltså en ganska stor fråga för människor i , , etcetera att man inte har en rättvisa på det här området. Man har blivit ganska upprörd när man har noterat att man inte omfattas av detta. Jag tycker att man måste ta till sig den frågan om man vill företräda en skattepolitik som gör att folk ställer upp på skattefrågor och förstår skattesystemet. Det måste vara lika för alla invånare, för annars hamnar man i konstiga debatter. Det menar jag att regeringen faktiskt har gjort i den här frågan. Det är inte enbart de fackliga organisationerna som har reagerat. Även arbetsgivarna har reagerat. Det har också kommit upp en diskussion om på vilket sätt sjöfolket ska försöka få kompensation för detta i den stundande avtalsrörelsen. Det har andra komplikationer när man genomför skatteförändringar som inte skapar lika villkor för alla löntagare. Det är det som är kritiken i den här frågan. Jag tycker att finansministern borde ta sig en funderare till och rätta till det här missgreppet. Det innebär inte att vi socialdemokrater är för jobbskatteavdraget, men om ni genomför en reform tycker jag att ni ska göra det till och inte till . 69 (): Som vanligt jag säger som vanligt, för det är så jag upplever det försöker man från den borgerliga sidan, i det här fallet finansministern, att ändra fokus i diskussionen. Antingen har man det med sig i generna eller också måste det vara en allmän utbildning som man genomgår innan man går upp i talarstolen. Jag vill inte ändra fokus. Om man ändrar fokus i den här diskussionen finns risken att man börjar prata om något annat än det som interpellationen handlar om. Jag skulle kunna prata ganska länge om vad vi vill med vår skattepolitik. Det är ju inte det som det här handlar om. Jag kan säga något kort. Vi har ju den inställningen att skatter aldrig är till för sin egen skull. De har alltid ett syfte vare sig de är höga eller låga. Vi har också inställningen att de skatter som finns ska vara lätta för folk att förstå. I den mån de inte är det ska vi naturligtvis rätta till det. Det måste råda en acceptans bland skattebetalarna för att man ska tycka att det system vi bygger upp för att finansiera olika saker är ett bra system. När det gäller just den här reformen om man nu får använda det uttrycket om det här förslaget har det inte blivit rätt. Jag är naturligtvis glad över att finansministern säger att man inte gör anspråk på att alltid ha gjort allting rätt eller alltid kommer att göra det. Det är en bra inställning. Vi är alla människor. Men det skriftliga svaret tyder inte på den inställningen. Det tyder på att man verkligen har gjort rätt och att man tycker att det system som finns är rätt. Med den argumentering som man har haft inför valet tycker jag inte att det är rätt. Man har gjort något annat än vad man har sagt. Då finns det anledning att erkänna det och rätta till det. 70 Finansminister (): Jag välkomnar naturligtvis vurm för rättvisa skatter. Rättvisa skatter är för mig naturligtvis skatter som leder till maximal sysselsättning, ger människor goda möjligheter att försörja sig själva och bygger på att de som har lite mer eller tjänar lite mer betalar lite mer för den allmänna välfärden. Jag förstår att är bekymrad över att jag vill byta fokus. Fokuset för vår skattepolitik är att skatterna ska vara rättvisa i den meningen att de ska leda till full sysselsättning. De ska leda till lägre arbetslöshet och de ska leda till minskade klyftor i samhället. Det är där skiljelinjen mellan oss går. Socialdemokraterna har haft ett långt regeringsinnehav. Jag skulle kunna hålla en lång föreläsning om vad det har lett till. Det har nämligen lett till att man har förlorat den fulla sysselsättningen. har varit ett av de länder där jobben inte har kommit. Det har lett till att vi har massarbetslöshet, att vi har ett utanförskap som är förskräckande. Människor har inte möjlighet att känna stolthet och trygghet över att klara sin egen försörjning. Det har lett till att klyftorna ökar mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Varje procent vi sänker arbetslösheten med leder till att framför allt de som sitter trängst till får det bättre. Ett sätt att minska klyftorna är att kämpa för full sysselsättning och bekämpa massarbetslöshet. Jag förstår att så gärna vill byta fokus. Vår politik är en politik för fler jobb. säger att den inte har lett till det han önskar. Jag kan konstatera att vi senast fick en beräkning som visar att det kan handla om en sysselsättningsökning på grund av jobbskatteavdraget och de övriga förändringarna på . Och vi ser på arbetsmarknaden att detta har effekt. Jag kan konstatera att gör bedömningen att alla tjänar på jobbskatteavdraget. Jag kan också förstå synpunkt att detta inte är en stor skattereform. Jag är den förste att argumentera för att vi behöver genomföra ytterligare skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare. Vi har sagt att vi vill göra ett andra steg i skattereformen. Om det kan ske eller inte återstår att se eftersom vi ska ha en säker finansiering. Vi ska ha en trygghet i att vi sköter ekonomin så att vi inte bidrar till obalanser. Men jag säger gärna igen att jag hör att säger att detta är en fråga som vi ska fundera vidare på. Det som jag redogör för i svaret är hur systemet ser ut . Men vi har naturligtvis anledning att i denna fråga liksom i många andra frågor fundera på vad man kan göra för att utveckla ett system som bidrar till att fler människor kommer i arbete och att fler människor, till exempel sjömän, tycker att det är värt att göra en extra ansträngning och att arbeta extra. Jag kan därför ha respekt för den utgångspunkt som och har. Och detta är någonting som vi har anledning att fundera vidare över. 71 (): Det börjar nästan bli som under diskussionen för någon timme sedan om tonnageskatten. Då visade det sig att oppositionen och regeringen var relativt överens om betydelsen av att genomföra en reformering av tonnageskatten. kanske då kommer till den insikten att om man ska ha ett sådant jobbskatteavdrag så måste alla löntagare omfattas av det. Jag vill påminna om att jag också har läst . Men jag läste en annan artikel som jag tycker visar på något som man också bör fundera lite grann på från regeringens sida. Den handlar om en studie som gjordes av det amerikanska om produktivitetsökningen, produktivitetsförbättringen, i jämfört med andra länder i , framför allt industriländerna i , från det att skattereformen genomfördes och . Produktivitetsförbättringen var i . Inget annat av de redovisade länderna hade en produktivitetsförbättring som var i närheten av den svenska. I , som kommer närmast, var produktivitetsförbättringen , och i var den . När man diskuterar skattepolitik tycker jag att det är lite viktigt att man också tittar på om den skattepolitik som förs skapar rättvisa och förutsättningar för reallöneutveckling och förutsättningar för näringslivet att utvecklas i . Och vi kan väl ändå vara överens om att vi under de som har gått sedan skattereformen genomfördes har fått en sådan utveckling. Sedan finns det ett annat problem som dessa siffror när det gäller produktivitetsutvecklingen i väldigt tydligt pekar på. Det handlar om att vi har haft en väldigt snabb industriell utveckling, vilken i sin tur har skapat sysselsättningsproblem. Men jag vill ändå påstå att skattepolitiken i detta avseende har varit framgångsrik. 72 Finansminister (): belyser här på ett bra sätt att regeringen och oppositionen i vissa avseenden har likartade utgångspunkter. Det finns en gemensam önskan om att upprätthålla full sysselsättning och bekämpa massarbetslöshet. Det finns en gemensam utgångspunkt i fråga om att vi vill att människor ska kunna försörja sig på sin egen lön. Skillnaden är att vi har en politik som leder till det men att Socialdemokraterna har en politik som leder till massarbetslöshet och utanförskap och som gör att många människor inte kan försörja sig genom eget arbete därför att det inte lönar sig att arbeta. Sedan är det naturligtvis så att svensk ekonomi har fungerat bra . För det ska vi till viss del tacka och den regering som genomförde många produktmarknadsavregleringar för det. Och till viss del ska vi tacka den socialdemokratiska regeringen som höll god ordning på de offentliga finanserna och som fortsatte den politiken i viktiga delar. I detta sammanhang har vi i bedrivit en politik som har varit klokare och vettigare än den som har bedrivits i många andra länder. Det som har haft problem med är att vi har ett kvarstående utanförskap, en kvarstående svag företagssektor och en kvarstående dålig utveckling för sysselsättningen. Det har vi anledning att försöka göra någonting åt. På det har vi lite olika syn. Men jag kan notera här att vi alltid har anledning att ta till oss synpunkter och kritik. Vi har alltid anledning att utvärdera och fundera över om de reformer som vi har genomfört är så bra som de skulle kunna vara eller om det finns anledning att fundera på om vi bör göra justeringar. Därför är det bra att vi får denna typ av diskussioner. Jag välkomnar därför interpellationen från och deltagande i debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:74 till justitieutskottet Skrivelse 2006/07:54 till finansutskottet Motioner 2006/07:A26 och A27 till arbetsmarknadsutskottet 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:417 Förutsättningar för tillväxt av företag och arbete till de arbetslösa av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:418 Brister i nystartsjobben av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:419 Privatisering av arbetsförmedlingar av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:420 Brister i utbetalning av schablonersättning till kommunernas integrationsinsatser och risk för KU-anmälan av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:421 Ett miljöledningssystem för hela Försvarsmakten av () till försvarsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:870 Skattefusk och ekobrott av () till finansminister () 2006/07:871 Svensk barnomsorg i tysk debatt av () till statsrådet () 2006/07:872 Nackamodellen i barnomsorgen av () till statsrådet () 2006/07:873 Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:874 300 jobb ska bort från av () till socialminister () 2006/07:875 Statsbidrag till trossamfund av () till kulturminister () 2006/07:876 Vägskylt Bed and Breakfast av () till statsrådet () 2006/07:877 Timplanen av () till statsrådet () 2006/07:878 Kristnas situation i av () till utrikesminister () 2006/07:879 Riksvägsstatus mellan och av () till statsrådet () 2006/07:880 Barnomsorg på obekväm arbetstid av () till statsrådet () 2006/07:881 Näringslivshämmande skattehöjning av () till näringsminister () 2006/07:882 Trafikförsäkringspremierna och utsatta grupper av () till finansminister () 2006/07:883 Hemliga sjömärken av () till försvarsminister () 2006/07:884 Utredningen om en nationell krisledning av () till försvarsminister () 2006/07:885 Införande av ett svenskt flexicurity-system av () till finansminister () 2006/07:886 Konsumentinformation vid köp av semesterbostad av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:887 Landningskontroll av fisk av () till jordbruksminister () 2006/07:888 Gränshandel av () till statsrådet () 2006/07:889 Lönebidrag till unga funktionshindrade av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:890 Fängslade kvinnor i av () till utrikesminister () 2006/07:891 Specialistutbildningar av sjuksköterskor av () till utbildningsminister () 2006/07:892 Viktregler för släp efter bilar och B-körkort av () till statsrådet () 2006/07:893 Budgeterade medel till arbetsmiljöforskning av () till finansminister () 2006/07:894 Pensionsförmåner av () till försvarsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 11 § anf. 33 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.