prot · GU0983 · 2007-03-28 00:00:00 — Vidare, herr talman, är lärarutbildningen ett återkommande diskussionsämne men egentligen inte uppe under den här punkten. Däremot har den en koppling såtillvida att det har kommit kritik mot lärarutbildningen inte minst när det gäller en bristande forskningsanknytning. Det tycker jag är något som är väldigt viktigt. Jag utgår från att regeringen tar initiativ till en förstärkt forskningsanknytning. Det är något som inte minst vi moderater har tryckt på i omgångar. Det kan exempelvis aktualiseras i den kommande översyn av lärarutbildningen som regeringen har antytt. Låt mig också i sammanhanget peka på den särskilda satsning som regeringen lade fram i budgetpropositionen och som fattade beslut om. Där sker det en särskild satsning med på lärares möjligheter att forska som jag tror är ett viktigt bidrag till den skolnära forskningen. Den avslutande punkt jag tänkte gå in på när det gäller betänkandet är förslag, en motion om att samtliga akademiska avhandlingar ska innehålla en sammanfattning på svenska. Jag tycker att andemeningen med förslaget är god. Att sprida resultat av forskning är både viktigt och angeläget. Däremot tror jag inte att ett obligatorium att skriva en sammanfattning på svenska är det som är lösningen. Låt mig därför kort, herr talman, återkomma till exemplet Aero. De producerar själva, tillsammans med lärosäten och med partner i branschen hyllmeter med akademiska rapporter och avhandlingar. Nyttan av rapporterna som sådana är dock ringa, vare sig sammanfattningen i dem är på svenska eller på engelska. Tvärtom handlar det för deras del, och generellt skulle jag vilja påstå, snarare om samtal och diskussion genom praktisk användning, utveckling och spridning av forskningsrön. Det är då forskningsresultaten kommer till verklig nytta. Jag tror att det mer handlar om att arbeta vidare när det gäller kommersialisering, att vidareutveckla utbytet med det omgivande samhället, vilket kan ske i en mängd olika former. Det kan handla om, som i universitets fall, att man ordnar en särskild universitetsvecka. har också samarbete med bokhandeln i som anordnar så kallade akademiska kvartar då man populärvetenskapligt sprider forskningsrön. Jag tror att det mer handlar om den biten av aktiviteter, om utveckling av holdingbolag och att arbeta vidare med det europeiska samarbetet för utbyte mellan olika universitet och högskolor och där verksamma personer. Det är lösningen snarare än att man sätter in ett obligatorium om svenska sammanfattningar. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. 53 () replik: Socialdemokraterna trycker just på att det måste forskas och utvecklas framför allt när det gäller läraryrken och kvaliteten i skolan . Det har vi noterat i ett särskilt yttrande. Vi anslår 200 miljoner i ökade anslag till den akademiska forskningen. Men regeringen tar bort från småföretagsforskningen! Jag tycker att det är dumt och märkligt, och jag begriper inte varför. Jag skulle vilja ha ett svar på varför ni gör detta. Nästa punkt som är helt orimlig är att avskaffa med 400 personal och 250 forskare en världssatsning som ligger i toppklass. skingras hela detta uppbyggda kapital. Kunskapen skingras för vinden, och regeringen har ingen strategi för hur man ska hantera detta. Man vet inte hur man ska ta till vara arbetsmiljöforskningen i . Det kommer att bygga på enskilda forskare och enskilda välgörares initiativ om vi ska klara det här. Det är inget bra sätt att bedriva forskningspolitik. Det är inget bra sätt att stå för något framtidsinriktat. blir det enda landet förutom som saknar ett samlat statligt ansvar för arbetslivsforskning i . Det är verkligen inte bra! Får vi se den här typen av oskicklig hantering på ytterligare forskningsområden? I forskarvärlden är man orolig på den här punkten. Det skulle vara intressant att höra om ni har något besked att ge. 54 () replik: Jag skulle vilja ta situationen på universitet och högskolor som utgångspunkt. Där ser många regeringsskiftet som en lättnad. Den fokus på kvalitet i den grundläggande utbildningen och den satsning som sker på forskning ses som angelägen och viktig. Det gäller inte minst de ökade grundresurserna, alltså fakultetsmedlen. Det är viktigt för deras självständighet och deras påverkan att inte behöva tänka lika mycket på kortsiktighet, att ansöka om medel och liknande. Det är en viktig förändring som har betydelse för forskningsförutsättningarna i landet. Det är riktigt att läggs ned, men jag tror att mycket av den forskningen kan ske inom ramen för universitet och högskolor. Jag är inte lika oroad som för att forskningsresultat ska skingras. Doktoranderna har till exempel lovats plats på universitet och högskolor. Jag tror alltså inte att vi kommer att se någon allmän kris på det området. Jag är inte heller direkt oroad för småföretagarforskningen. Jag nämnde Aero som ett exempel och kan konstatera att de ju var med i den särskilda, branschvisa satsning som skedde på flyg- och rymdområdet och som bland annat resulterade i en satsning som jag tycker Socialdemokraterna gjorde bra ett nationellt rymdforskningsprogram på 50 miljoner . Det bygger den borgerliga regeringen vidare på. I interpellationsdebatter har även uttryckt att man ämnar bygga vidare på den typ av branschvisa samtal som har skett, inte minst därför att de har varit fruktbara. Man samlar näringslivet, akademin och övriga aktörer från universitet, högskolor och liknande. Jag tror att det är viktigt att jobba vidare på det. När det gäller skolan kan jag inte nog trycka på vikten av att vi bygger vidare på forskningen om utbildningsvetenskap. Forskning om lärares möjligheter tror jag är ett viktigt och konkret initiativ från regeringen. Man har anledning att återkomma i detta i en översyn av lärarutbildningen, men kanske också i den forskningspolitiska propositionen. 55 () replik: Flyg- och rymdindustrin är en sak, och den är ett belägg för att kopplingen mellan stat och näringsliv tillsammans kan åstadkomma väldigt mycket. Det är en tradition som tidigare, socialdemokratiska regeringar har jobbat med . Det är dock inte det samma som småföretagarforskning. kan inte hänvisa till flyg och rymd och tro att man kan klara småföretagarforskningen. Ni har tagit bort . Ni har i princip avskaffat den här typen av forskning. Vad förväntar ni er att det ska leda till? Jag tycker bara att det är märkligt, och det är ingen som har kunnat svara på frågan på ett adekvat sätt. har 250 forskare. Det jag känner till är att 9 har lyckats få ett arbete genom ett särskilt projekt som har startats i anslutning till där kommun, landsting och universitetsstyrelsen går in med pengar. Sedan har man sagt att man har lovats jobb, men vad står det löftet konkret för? Institutet upphör , och just nu rycker man i de här forskarna från olika håll. Det är så skingrandet av kapitalet går till. Regeringen har visserligen sagt att man ska tillsätta en kommitté som ska titta på det här. Det ska vara klart till jul. Men institutet läggs ned . Jag tycker att detta är oskickligt hanterat. blir alltså ett av två länder i som saknar ett samlat ansvar på det här området. Det är inte framtidsinriktad forskningspolitik! Det jag hör från forskarvärlden med de kontakter jag har är att den här typen av oskicklighet skapar oro för att samma sak ska kunna hända på något annat område. 56 () replik: Jag vill återkomma till detta med flyg- och rymdindustrin, för jag tycker att det är ett väldigt gott exempel på hur samarbetet och utvecklingen kan se ut. Man jobbar där inte bara med stora ökningar när det gäller fakultetsmedel och grundanslagen, vilket är nog så viktigt för den akademiska friheten, utan också med applicerad forskning. När det gäller småföretagarprogrammet är det inte bara så att det upphör. Det finns kvar i en viss utsträckning, och jag tror att regeringen avser att återkomma om detta. Vi har också regeringens jobbpolitik tillsammans med kommande satsningar på att det ska vara mer lönsamt att starta och driva företag. Denna palett av åtgärder kommer att betyda väldigt mycket för småföretagarsektorn. Där har Socialdemokraterna misslyckats kapitalt . Det är viktigt att betona de tidigare urgröpta resurserna, vilket jag också var inne på i mitt anförande och i replikerna. Visserligen har en utbyggnad av platserna på universitet och högskolor skett, men resurserna har inte hängt med i samma utsträckning. försöker vi ändra på detta med hjälp av ökade fakultetsmedel. Det tror jag är viktigt för kvaliteten i den grundläggande forskningen, när det gäller den högre utbildningen och även när det gäller den akademiska friheten. Jag tror att dessa förutsättningar sammantaget ger ett bättre läge för akademin än vad det varit under er regeringstid. 57 i (c): Kunskap är centralt för människans personliga tillväxt, regional utveckling och internationell konkurrens. Ny kunskap lägger grunden för välstånd och kulturell utveckling. Utvecklingskraft beror på hur väl folk och nationer förmår att stimulera och tillvarata den enskildes lärande och kunnande. Ett kunskapssamhälle fordrar specifika villkor för att vara långsiktigt hållbart, flexibelt och nyskapande. Detta är hämtat ur alliansens program för utbildning: Mer kunskap en modern utbildningspolitik. Jag tycker att det är bra! I satsar vi mycket resurser på forskning, och vi har presterat i världsklass på ett antal områden. Men det finns ingen automatik i att så kommer att vara fallet . Forskningens villkor måste ständigt ses över. Vi har i många starka profiler inom medicin, inom fordonssektorn, inom miljöteknik med mera. Vi vill fortsätta att stärka våra starka profiler, men vi måste också våga satsa och prioritera på nya områden för att fortsätta att vara en spjutspets in . och allianspartierna har tagit ett första steg genom att öka resurserna till forskning. Vi menar att högre utbildning ska finnas i hela landet. Det är också viktigt för utbildningens kvalitet att varje högskola även bedriver forskning och att högskolan samspelar med det omgivande samhället. I budgetpropositionen 2007 tillförs totalt för forskning och forskarutbildning. Omfattande ytterligare satsningar är aviserade . En del frågar kanske varför man ska forska på de mindre högskolorna. Här kan man se hur mycket forskningen betyder också för det omgivande samhället. En forskande högskola har helt andra möjligheter att samverka med omvärlden och erbjuda kompetens som leder till tillväxt också utanför storstadsregionerna. Därför är det viktigt att de mindre högskolorna också får möjlighet att utveckla sin forskning. Vi ser också positivt på den profilering, prioritering och satsning som de mindre högskolorna har gjort på några forskningsområden och därmed ökat kvaliteten ytterligare för att hålla hög nationell och internationell standard. är ett tydligt exempel på detta. Där har man inrättat två starka forskningsmiljöer, en i systembiologi och en i informationsteknologi. Vid har man insett att man inte kan ha samma bredd som vid universiteten. Men genom att välja några områden kan man åstadkomma den kvalitet som behövs för att bli konkurrenskraftig och kunna konkurrera även med universiteten inom dessa områden. Ett sådant synsätt gör det möjligt också för de mindre högskolorna att behålla och utveckla sin forskning. Vi ser i ett behov av att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultat. Det stärker både företagandet och tillväxten. Det är en avgörande faktor för att vi ska lyckas hålla oss i topp, för att konkurrera om forskare och forskningsresurser som kan omsättas i tillväxt såväl för enskilda människor som för nationen. Vi måste säkerställa en forskning som i högre utsträckning resulterar i företagande och arbetstillfällen. Vi vet att vi också måste se över villkoren för doktorander och forskare, och det ur många olika aspekter. En aspekt nämnde . Det gäller genus och fördelningen mellan kvinnor och män av professors- och forskartjänster. Men det gäller också andra dimensioner av jämlikhet. Det gäller möjligheten för forskare och doktorander från andra länder att verka i och vice versa. I en rapport från Iva som heter pekar man på att i ett Europaperspektiv har en del universitet och högskolor kommit längre än i med sin politik för reformering av systemet. Men också i pågår ett förändringsarbete. Man kan då fråga sig vilka de viktigaste områdena är där förändringar behövs. Jag vill nämna ett område i alla fall. Det handlar om samverkan breda, starka forskningsarenor där näringsliv, myndigheter, lärosäten och institutioner samarbetar. Det finns metoder för att skapa sådana arenor och stärka de arenor som också finns. Vi kunde senast också läsa i medierna hur företagen väljer att satsa ytterligare på forsknings- och utvecklingsarbete. De 20 mest FoU-intensiva företagen i har ökat sin forskning . Men lärosätena behöver också få en större självständighet och frihet under ansvar. Regeringen har aviserat en forskningsproposition som tar avstamp i att ska ha forskning i fortsatt världsklass men också på nya områden och att den ska bedrivas med öppenhet för den mångfald av frågeställningar som finns i samhället. Ökad kommersialisering kommer också att finnas med som ett viktigt inslag, liksom villkoren för forskare och doktorander. Jag vill också i det här sammanhanget nämna vikten av att vi som nation deltar än mer aktivt i EU:s kommande stora forskningsprogram, det sjunde ramprogrammet. och alliansen är övertygade om att vi med de satsningar som vi börjat göra på detta område kommer att ta en tätplats som kunskaps- och forskningsnation. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets förslag i UbU5 och avslag på motionerna med hänvisning till planerade och vidtagna åtgärder samt pågående utrednings- och beredningsarbete. 58 (): Intresset för forskning bland människor i största allmänhet varierar rätt mycket. När man plötsligt ser en nyhet om att någon forskare är ett cancervaccin på spåren eller när någon annan utvecklar en avancerad teknik för mobiltelefoni är det många som applåderar, och det skrivs stora rubriker. Men , i den gråa vardagen, är det inte mycket uppmärksamhet kring forskning, och vardagen bakom de stora upptäckterna är tämligen okänd för de flesta. Vi tror gärna att det är rätt att bestämma vilka resultat forskarna ska komma fram till. Det är inte alltid så lätt att förstå nyttan med långsiktig forskning. Historien är full av exempel på forskning som man faktiskt inte hade en aning om vad den skulle leda till när man ägnade sig åt den. Ett exempel är som utvecklade algebran och som faktiskt lade grunden för det moderna IT-samhället, fast det inte var uppfunnet. Inga datorer var uppfunna när han ägnade sig åt detta. När utforskade radioaktiviteten hade man ingen aning om vad den kunde ha för betydelse för behandlingen av cancer. Då måste vi ställa oss frågan: Hur är förutsättningarna för sådan långsiktig, grundläggande forskning i ? Hade fått externa medel för att ägna åt relativitetsteorin? Inom parentes sagt har den bland annat varit grundläggande för mobiltelefontekniken, fast inte mobiltelefonen var uppfunnen på tid. Jag är övertygad om att ett land som vill vara med bland de forskningsledande måste skapa utrymme för nyfikenhetsforskning som inte bara är beroende av kortsiktiga beslut om vad vi politiker tror är nyttigt . Det är också utmärkande för det verkligt världsledande forskningslandet , där det är väldigt stort utrymme för just fri forskning, oavsett om pengarna kommer från staten eller från privata . Tyvärr, herr talman, har resurserna under Socialdemokraternas vid makten tunnats ur, och forskarnas beroende av tillfälliga anslag har ökat. Även här ser vi att den underfinansierade utbyggnaden av högskolan har urholkat forskningsresurserna. Vi har tyvärr också börjat se ett envägsflöde från . Svenska forskare får bättre villkor i andra länder, ofta i . Två konsekvenser har vi kunnat se av den här urholkningen av forskningsresurser. Den ena är naturligtvis att det är brist på pengar till forskning. Men den andra, också mycket viktiga konsekvensen, är att det är mindre frihet för forskarna att själva hitta forskningsobjekt. De blir mer och mer beroende av kortsiktiga ansökningar. Flertalet världskvalificerade forskare på till exempel måste söka pengar för att kunna betala sin egen lön. Flertalet professorer är inte avlönade med statliga medel. Det är ett exempel. Ska bli en ledande forskarnation krävs det att staten är beredd att satsa. Ska staten satsa på forskning måste man också satsa på forskarna. har regeringen beslutat att vända den här utvecklingen, göra forskarna mindre beroende av tillfälliga projektansökningar och skapa större kontinuitet och faktiskt också mer trygghet i forskarens vardagssituation. Många forskare lever ett otryggt liv. Inom andra delar av arbetslivet vore det fullständigt otänkbart med så otrygga anställningsformer som många av våra svenska forskare har. har regeringen tagit ett antal viktiga steg för att vända den här negativa utvecklingen. Först och främst handlar det om en ordentlig nivåhöjning av forskningsresurserna. Över en treårsperiod kommer vi att se en nivåhöjning på som framför allt går till universitetsforskningen. Dessutom har regeringen förbundit sig att agera för den spetsforskningsanläggning, ESS, som handlar om materialforskning och som hela är intresserat av. Regeringen har beslutat att avsätta 300 miljoner om får möjlighet att utveckla den i . Därtill har regeringen aviserat att ta bort högskolemomsen, vilket ger ett tillskott till universitetsforskningen på runt 350 miljoner. I verkligheten kan vi, genom de besked och beslut vi redan har fått från regeringen, säga att svensk forskning kommer att få ökade resurser med mer än 1 ½ miljard, i varje fall om ESS blir av. De här utökade forskningssatsningarna, till att börja med de 900 miljonerna, ska framför allt fördelas direkt till universiteten och högskolorna för fri grundforskning. På det sättet blir det möjlighet att fler doktorander kan erbjudas doktorandtjänster så att de också får del av en viss basal social trygghet. Det blir också möjlighet till fler forskarassistenttjänster som kan tillskapas för personer som har disputerat. Fler kvalificerade forskare kan få mer drägliga arbetsvillkor och den fria grundforskningen stärks. Man kan naturligtvis, som en del reservanter skriver, ha andra uppfattningar om vilka forskningsobjekt som man ska ha öronmärkta pengar till. är ett sådant område där regeringen har deklarerat att forskningsverksamheten ska gå in i den vanliga fria forskningen. Regeringen är övertygad om att det finns intresse för det. Man kan naturligtvis ha olika åsikter om detta. Men att bara debattera det tycker jag är lite småskuret när regeringen på ett stort antal år gör en jättesatsning på forskning. Så är det. När vi läser redovisningar bland annat från departementets tjänstemän kan vi konstatera att forskningsanslagen ökar, även om man tar hänsyn till kostnadsutvecklingen, vilket man inte har gjort. Diskussionen om fri grundforskning och behovsinriktad forskning, som vänder sig mer till företagen, är gammal. är det en lite konstlad gräns, men jag tror att båda typerna av forskning behövs, och de tangerar varandra. Utan denna fria universitetsforskning, där man faktiskt forskar för att man är nyfiken och för att det är roligt, blir det aldrig några underlag för forskning och utveckling i företagen. Men å andra sidan blir det inte mycket forskning och utveckling i företagen utan ett bra företagsklimat med riskkapital och så vidare. Därför är den del av forskningen som ska resultera i utveckling och produkter och uppfinningar som förs ut och kommersialiseras väldigt beroende av beslut som inte detta utskott fattar, men det är viktiga beslut. Det är beslut om skattelättnader för investeringar i forskning, statlig medfinansiering för utvecklingsarbete och över huvud taget en politik som skapar utrymme för riskkapital. Det handlar över huvud taget om en bättre koppling mellan företag och högskola och forskningsvärld. Och vi vet att det i regeringens program finns ett antal sådana förslag om bland annat skattelättnader för riskkapital. Jag ska ärligt säga att jag gärna skulle vilja se ännu större forskningssatsningar , och jag tror också att vi kan komma fram till det. Men redan det som vi har sett innebär ett välkommet trendbrott i forskningspolitiken. Och, som sagt var, ökar de statliga resurserna till forskning. Mer resurser, mer utrymme för fri grundforskning och mindre politisk detaljstyrning öppnar vägen för att ska ha en chans att vara med bland världsledande forskningsländer. Därför ser jag ingen anledning att yrka bifall till någon av reservationerna, utan jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 59 () replik: Socialdemokraterna föreslår att mer pengar ska avsättas till forskningen än vad högerregeringen gör. Vi är med på att det ska bli en ökning med , men vi tar inte bort pengarna från , och vi tar inte bort från småföretagarforskningen. Vi har också en helhet. Vi har inte alls bara talat om här . Jag har talat om miljö- och klimatproblem, om att bryta oljeberoendet, om forskning om energi- och miljöteknik och om stora forskningsprogram som gäller rymdteknologi, bilmotorer, IT och teleteknik. Det är en mycket bred syn på forskningen som en del i en grund för att utveckla svenskt näringsliv och konkurrenskraft. Det är alltså inte med sanningen överensstämmande att man försöker ge en bild av att vi bara ägnar oss åt . Men är ett intressant exempel. Här lägger man rakt av ned en verksamhet under hårt forcerade former. Det rör 250 forskare. Det ska vara slut . Förslaget var dåligt genomtänkt. Man vet inte hur man ska ta till vara denna kompetens och kunskap utan har en utredning som ska vara avslutad till jul. Vi blir ett land på efterkälken på ett område där vi har legat i framkant. Här protesterar i stort sett alla forskningsinstitut av motsvarande slag runt om i hela världen. Och det som ni skapar är tillfälliga välgörare genom olika typer av kombinationer med tillfälliga lösningar för att slå vakt om en så viktig del som arbetsmiljöforskningen. Och ni har inget politiskt grepp om det över huvud taget. Jag tycker att detta är riktigt dåligt, och här har ni ingen strategi. Det är klart att detta väcker oro om handlaget. Jag tycker att det är ett oskickligt agerande, . 60 () replik: Som även utbildningsministern sade tidigare kan man naturligtvis alltid föra en diskussion om på vilka nivåer som politiker ska lägga sig i vad forskarna ska forska om eller inte. En mycket stor del av den forskning som bedrivs inom är sådan forskning som väldigt många är intresserade av, och mycket av den har också en vetenskaplig kvalitet. Det finns ingen anledning att inte tro att en mycket stor del av den skulle få utrymme inom den stora forskningssatsning som vi gör inom hela universitetsvärlden. Jag läste i tidningen att samtliga som doktorerar inom denna verksamhet jag minns inte om det var 23 eller 27 kommer att fortsätta att doktorera vid de olika universitet som de tidigare indirekt har varit knutna till. Mer pengar, säger . Under den förra mandatperioden hade vi en ständig diskussion och debatt här med den dåvarande regeringen om att forskarnas frihet minskar, att fakultetsanslagen urholkas och att arbetsförhållandena på många sätt är odrägliga för forskarna. Vi fick inget gensvar. Den budget som den borgerliga regeringen lade fram ger 900 miljoner mer till universiteten. Ger Socialdemokraternas treårsbudget 900 miljoner mer till forskningen vid universitet och högskolor? 61 () replik: När det gäller forskningsverksamheten under den förra mandatperioden och de debatter som fördes om den då så ökade man anslagen rätt så rejält i fråga om rena pengar. Den förra ökade anslagen med 2,3 miljarder totalt sett. var kärnan i fråga om väldigt mycket av det som pengarna fördes till. Det var för att stärka kvaliteten i forskningen.