prot · GV0940 · 2007-12-10 00:00:00 — Det kan diskuteras, men fortfarande har vi en försäkringsprincip i det här. Som jag sade tidigare är det också viktigt att framhålla att det inte finns någon absolut gräns. Inget parti föreslår en hundraprocentig inkomstbortfallsgaranti. Vi tycker att den för de allra flesta människor ska ligga , och det gör den med det här förslaget. 29 () replik: För det första vill jag rätta . Förtidspensionerna har ökat i förhållande till föregående år. Trots en fantastiskt lysande högkonjunktur och trots att väldigt många fler människor får jobb ökar förtidspensioneringarna under er regeringstid dessutom trots era tydliga ekonomiska incitament, som gör att dessa människor har fått en ännu sämre ekonomi. Dessutom efterlyser förslag. Ja, ett förslag har ni ju antagit, sjukvårdsmiljarden, och det tackar vi givetvis för. Men medfinansieringen hade vi, och en gemensam ingång. Jag drog flera förslag här i talarstolen. Men alliansens företrädare har ännu inte lagt fram ett enda konkret förslag, mer än sjukintyg . Ni pratar om förslag, men ni genomför besparingar. Sedan återkommer vi till försäkringsmässigheten. säger sig vara nöjd med att det ändå är som man får av sin lön. För det första är det inte , utan det är sänkta ersättningar, till 77,6. För det andra råkar vara den snittlön, meddellön, vi har i landet . Det innebär att över hälften av löntagarna inte får . Ändå vill karakterisera detta som en generell standard- eller inkomstbortfallsförsäkring. Jag kallar det bastrygghet. Jag kallar det att vi sakta men säkert i både arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen hamnar i ett systemskifte som innebär att vi går mer till basförsäkringar, som gör att man måste ha kompletterande försäkringar. Eftersom inte vill svara om en höjning av taket det kostar bara 700 miljoner, så det är finansierat om kan han då möjligtvis svara på frågan om minskningsregeln? Om man förbjuder människor att försäkra sig upp till av sin lön med en minskningsregel, på vilka andra vägar vill råda människor att trygga sin ekonomi om man drabbas av längre sjukdom, om man inte tycker att det är rimligt att få av eftersom man har vant sig vid en annan ekonomi? Ska det vara förbjudet på alla vägar? 30 () replik: säger att förtidspensioneringarna, de som går in i sjukersättning, har ökat. Vi måste koppla det till att vi, trots att vi har gjort försämringar, inte har genomfört några försämringar i ersättningarna för förtidspension under det här året. Däremot har sjukskrivningarna minskat kraftigt under det här året. Vi har fått effekter i färre människor i utanförskap. ska vi gå vidare med rehabiliteringsgaranti och så vidare och se till att färre människor hamnar i förtidspensionering också. i ersättning vid sjukdom som baseras på den lön man hade när man blev sjuk, alltså bakåt i tiden , är också någonting vi har accepterat. Det känns mer realistiskt än att räkna ut sjukersättningen på en förmodad, eventuell framtida lön. Vi har en minskningsregel som gäller . Som vi hörde föreslog Socialdemokraterna för också en minskningsregel. Det kanske inte är så konstigt att vi funderar över att systemet ska vara tydligt när det gäller just långtidssjukskrivningarna, att man ska tjäna ännu lite mer på att komma tillbaka till arbetet än vad man gör , och kanske även att vi inte ska göra det alltför lätt. talade i sitt anförande väldigt illa om alla möjligheter att privat försäkra sig, men han kanske kan förstå resonemanget att det trots allt kan vara rätt vettigt att vi inte låter de privata försäkringsbolagen bara ta den lilla grädden på moset och så står staten för resten av försäkringarna. Jag tycker att det finns många argument för att diskutera detta. Men förslaget är inte färdigt . Om det påverkar avtalen får man naturligtvis ta hänsyn till det i kommande förhandlingar mellan fack och arbetsgivare. 31 () replik: sade i valrörelsen: Patienten i centrum, inte i väntrum. Men när ni nu sitter i knäet på verkar det som att ni har glömt individperspektivet. Hur kan ni annars gå med på skrivningar om att företagen ska välja insatsen och där det inte står en enda rad om individens makt och möjligheter att påverka rehabiliteringen? Det är min första fråga. Den andra frågan handlar om diskussionen om 80-procentsnivån. av vad då? Tekniskt sett sänker ni ju först den sjukpenninggrundande inkomsten. Den skulle sänkas genom multiplicering med 0,99 och så vidare, och i det förslag vi diskuterar nu sänks siffran den ytterligare till 0,97. Då får man i praktiken inte av den sjukpenninggrundande inkomsten. Det är den faktiska nivån. Kom inte och säg att den är , som den alltid har varit. Den är av en sänkt beräknad inkomst. Detta är teknikaliteter, så de som lyssnar på den här debatten kan undra vad vi håller på med. Sedan vill jag ta upp minskningsregeln. Minskningsregeln gäller ju bara kollektiva försäkringslösningar. De rent privata är det ingen minskningsregel på. Anser att det är fel att teckna kollektivförsäkringar? 32 () replik: Nej, det är inte fel att teckna kollektivförsäkringar, men om man ändrar förutsättningarna för dem får man naturligtvis ändra de avtal och de kollektivförsäkringar man har så att man inte betalar in i onödan. Hur detta förslag kommer att se ut vet vi inte . Men detta är inget nytt eller ovanligt i svensk politik. Vi har haft sådana här förslag tidigare. Det finns en begränsningsregel när det gäller 90-procentsnivån , och det har inte protesterat mot. Vår devis Patienten i centrum, inte i väntrum tycker jag att vi har viktiga steg för att förverkliga . Det viktigaste är att vi inför system där patienten inte glöms bort, utan där samverkande institutioner eller företag försäkringskassa, landsting, företagshälsovård och så vidare tvingas ta itu med fallet och göra rehabiliteringsplaner med ett särskilt tidsschema. Det är ett första viktigt steg att inte glömma bort patienten. Jag håller med om att diskussionen om den sjukpenninggrundande inkomsten är ganska teknisk. Jag vill återigen säga att det naturligtvis inte finns någon självklar ideologisk gräns vid 77, . Då hamnar vi i väldigt konstiga diskussioner. När och de andra oppositionspartierna var med och styrde lyckades ni före valet höja taket, men ville ni inte alls föra den diskussionen när ni var i majoritet. Jag tycker att det viktiga är att vi har en rimlig nivå som ger . Det har vi uppnått med det förslag som vi ser framför oss . 33 () replik: På vilket sätt uppnår individens möjlighet att påverka i det här förslaget? Man skriver ju tydligt in att det är företagen som ska välja insatser. Jag tycker att detta är märkligt. Det är tragiskt att vi har tappat individperspektivet. För handlar det om att skapa samhälleliga förutsättningar så att individen kan göra goda val. Det tycks ha glömt. I debatten har det handlat mycket om taket, inte om alla dem som inte ens kommer in i systemet alla de som har tidsbegränsade anställningar eller kanske har studerat innan de får ett arbete. Då räknas plötsligt inte lönen, och den sjukpenninggrundande inkomsten baseras inte på det man faktiskt förlorar utan på den inkomst man hade , vilket kan vara en avsevärt mindre summa. Man har ändrat i reglerna om hur man får räkna sjukersättning om man är studerande. är det så att den som inte lånar från CSN utan finansierar sina studier på annat sätt inte räknas. Det är bara om du har lånat med hjälp av CSN som du får räkna sjukpenninggrundande tid i sjukförsäkringen, vilket vi i tycker är helt fel. Jag tycker faktiskt att man kan säga att har tappat individperspektivet. har lyft fram ett antal förslag. Jag vill också höra hur ser på flexibla sjukskrivningsnivåer och på att se över karensdagsreglerna. 34 () replik: Vi får naturligtvis följa när rehabiliteringskedjan ska börja förverkligas i konkreta förslag. Att individen inte glöms bort eller sätts åt sidan är självklart. Om individen är beredd att ställa upp på en aktiv rehabilitering, vilket han eller hon för det mesta är, ska man naturligtvis vara med och ha ett inflytande över hur den ska utformas. Däremot är det en annan sak om individen inte är beredd att ställa upp på rehabilitering. Då får man kräva lite mer av den personen. frågar om dem som inte kommer in i systemet. Sjukförsäkringar och andra försäkringar bygger ju på inkomstbortfallsprincipen. Det är en försäkring mot inkomstbortfall. Vi införde, vilket jag tyckte var bra, ett undantag när det gäller , som innebär att man delvis jämställer studier med arbete och att man får vissa försäkrings- och pensionspoäng för studielån. Det är bra eftersom så många människor har långa studietider och måste ha det i dagens samhälle. Att generellt införa försäkringar som man inte har betalat in för tror jag att de flesta partier i är främmande för att diskutera, även om man förstås alltid måste diskutera hur människor som blir kvar i utanförskap ändå ska få en social trygghet. Det finns ett bra förslag om flexibilitet i propositionen som innebär att man steglöst ska kunna trappa ned förtidspensionen, eller sjukersättningen, som det heter. Detta har jag efterlyst länge, och jag skrev till och med en motion om det före valet. Jag tycker att det är konstigt att inte och de partier som var med och styrde förut vill införa detta. Jag säger som flera andra har sagt: Jag är naturligtvis beredd att diskutera flexibla möjligheter även när det gäller att trappa ned den vanliga sjukskrivningen. Det är jag övertygad om att vi kommer att titta på . 35 (): God middag, får jag kanske säga. Jag tänker inte bidra till någon filibusterdebatt här, som har antytts i vissa inlägg. Jag tänker förhålla mig generellt. Grunden för alla socialförsäkringssystem är att de är utformade på ett rättssäkert sätt, att de inte skapar hinder gentemot andra trygghetssystem. När regelverk och ersättningsnivåer skiljer sig markant åt mellan olika system uppstår oönskade inlåsningseffekter som motverkar sitt syfte, ofta med kostnadsdrivande resultat. Det är därför bra att en grundlig utredning och översyn har påbörjats på socialförsäkringsområdet. Som framgår av har exempelvis sjukförsäkringen sådana brister att försäkringsmässigheten efter hand har urholkats. Regeringen har påbörjat ett arbete för att komma till rätta med delar av de brister i försäkringen som utredningen har påvisat. Det återstår givetvis mer att åtgärda, men det är av vikt att den utredning som ska tillsättas och fortsätta ges möjlighet att gå vidare där den tidigare lämnade av. Det finns i alla regelverk en inbyggd fara när en del av försäkringen inte korresponderar med andra delar av försäkringssystemet, vilket tydligt visats vid de hearingar som utskottet har haft om sjukdom och rehabilitering. För den som drabbas av en åkomma eller skada ter sig ibland en rehabilitering mer som en utflykt i myndighetsdjungeln än ett åtgärdsprogram. Till och med bland myndigheterna själva är emellanåt osäkerheten stor om vem som har det faktiska rehabiliteringsansvaret. Så får det inte vara. , som har det övergripande ansvaret, har påbörjat en vällovlig omorganisation, men det räcker inte. Vi behöver även en bättre tingens ordning med klara och definierade ansvarslinjer. Som ett resultat av dessa oklarheter har alltför många människor i onödan hamnat i ett utanförskap utan möjligheter till egenförsörjning. Personer med funktionshinder skulle med anpassad hjälp och med stöd kunna beredas någon form av arbete och möjlighet att få känna tillfredsställelsen av att helt eller delvis kunna försörja sig själva. Alliansregeringen arbetar för att förhindra att fler hamnar vid sidan om arbetsmarknaden och avser att möjliggöra för fler, som finns vid sidan om, att återinträda på densamma. Vi kristdemokrater ser givetvis positivt på detta. Vi ser också positivt på att företagshälsovården nu lyfts fram och framöver ges en större och mer framträdande roll, och vi anser att det behövs nya riktlinjer och regler för detta, inte minst i samverkan med företagen och övriga aktörer på marknaden. Eftersom behovet av en omorientering av hela sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen är stort kommer det sannolikt att fordras för att man ska kunna genomföra den nödvändiga omstruktureringen mot ett verklighetsanpassat system. Som egenföretagare beklagar jag att det dröjt ända tills alliansregeringens maktövertagande innan småföretagarnas hela situation har kunnat få fokus som resulterar i konkreta beslut. har storföretagens villkor premierats till förfång för de små företagens villkor. Den utredning som tillsatts bör få den prioritering i arbetet som de mindre företagen och företagarna förtjänar. För en solo- eller småföretagare är nödvändig sjukskrivning ofta inget realistiskt alternativ, vare sig ekonomiskt eller företagsmässigt. Det finns därför goda skäl att dessa viktiga byggstenar i ett jobbskapande ges rimliga villkor och förutsättningar, även inom trygghetssystemen. Det är sannolikt, trots ett ökat intresse för nyföretagande, att rådande villkor medför att många som vill starta eget tvekar eller avstår inför den risk som dagens regelverk innebär, både socialförsäkringsmässigt och skattemässigt. är det dock så här: Aldrig så väl fungerande system och regelverk fungerar inte bättre än de som brukar dessa. Den överlägset bästa garanten för ett väl fungerande samhälle och dess försäkringssystem är ett personligt ansvarstagande med en etisk kompass med inriktningen att fullgöra skyldigheter efter bästa förmåga. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde , och (alla m), () samt (). 36 () replik: Tack, , för anförandet! Jag uppskattar engagemanget för företagare och företagares trygghet. Jag vill bara korrigera en sak. Det är ju inte , efter en ny regerings tillträde, som en utredning om småföretagares trygghet har tillkommit. Den utredningen tillsatte vi. Däremot avbröt man den utredningen när en borgerlig regering tillträdde. sparkade, som bekant, fel person, fel , och har sakta men säkert kommit i gång med en ny utredning. För säkerhets skull utreder vi frågan separat inom Socialdemokraterna för att få ett riktigt bra jobb genomfört. Desto allvarligare blir det ändå för småföretagare som har tagit en inkomstförsäkring. Kommer de nu att omfattas av minskningsregeln? Jag vet inte om som företagare hade en sådan försäkring. Jag föreställer mig att det även för skulle vara arbetsamt att veta att man har varit med och finansierat en försäkring och sedan, om man väl drabbas av en sjukdom och ska få ut ersättning, kommer en regering och säger: Stopp! Det går inte an. Hur är det? Kommer minskningsregeln att gälla även företagarnas kompletterande försäkringar? Det är min första fråga. Det andra handlar om försäkringsmässigheten. hänvisar till och vikten av försäkringsmässighet. Men det säger är ju att man, för att öka legitimiteten och försäkringsmässigheten, behöver höja taken i både a-kassan och sjukförsäkringen. Med de sänkningar av taken ni gjort och de sänkningar av ersättningar som finns är det av löntagarna som inte har utan i försäkring. Det är vad jag kallar en grundförsäkring. Ni har alltså medverkat till att göra om våra standardförsäkringar till grundförsäkringar. Det ökar knappast försäkringsmässigheten, eller? Dessutom kan vi konstatera att vi för inte så länge sedan såg den samlade handikapprörelsen stå här utanför och protestera mot den regering som just nu genomför stora besparingar på sjuka och på funktionshindrade. Jag har en avslutande fråga: Varför, , är det så angeläget för att spara på sjuka och svårt funktionshindrade? 37 () replik: Jag fick lära mig av vår tidigare partiordförande att man aldrig ska svara på en fel ställd fråga. av den tid som jag har bedrivit min egen verksamhet var under den socialdemokratiska regeringens tid. Jag hade 30 dagars karenstid. Det var väldigt bra trygghetsförsäkring; det var bara att arbeta. Jag tror att vi ska vara lite mer försiktiga i de här uttalandena hit och dit. Då var det först frågan om det här med taken i sjukpenningen. Vi fick höra i ett tidigare inlägg att höginkomsttagare ska få högre sjukpenning för att fattiga ska få mer. Det var en märklig . Vi från vill börja i botten. Vi tycker faktiskt att det är ännu viktigare att garantipensionärerna får bättre inkomst än att man höjer för dem som redan har det ganska bra. Det innebär inte att några tak är fastlagda en gång för alla, utan det är en avvägningsfråga. Men först ska man samla i ladorna innan man betalar dem som har mer. Det är vår principiella inställning. Det innebär alltså att vi mycket väl kan tänka oss en höjning av de här taken när tiden är mogen, när vi har skapat en grund genom att fler människor kommer i arbete. Jag läste den sista siffran. Det var väl 168 000 som fick mer . Jag fick ett telefonsamtal från en tidning i . Det var en reporter som, precis innan jag skulle in i kammaren, undrade varför det går så bra med alla nystartsjobben just i . Jag läste också att 1 300 företag hade startats förra perioden. Motsvarande period är det 1 600. Det kan ju vara bra att ha lite balans på det. För oss är det en viktig sak att man har fungerande arbetsplatser att gå till. Många som hamnar i ett utanförskap mår faktiskt mycket dåligt av att inte kunna gå till ett jobb, och då hamnar de lätt i en sjuksituation. Jag kan återkomma till den senare frågan. 38 () replik: vet jag inte hur garantipensionärerna kom in i den här frågan. Men i och för sig har garantipensionärerna något gemensamt med sjuka och med arbetslösa. De får inte del av de skattesänkningar som ni nu gör. Det har de gemensamt. Ni talar varmt om garantipensionärerna. Men alla andra får skattesänkningar utom just pensionärerna. Det är för mig helt obegripligt. Sedan gör den fantastiska tolkningen att hälften av löntagarna, halva arbetsmarknaden, är höginkomsttagare. Uppenbarligen är ju alla som tjänar mer än höginkomsttagare. Det innebär att poliser, lärare, ingenjörer och alla andra av betraktas som höginkomstgrupper. Jag tycker att det är oerhört viktigt för just legitimiteten och försäkringsmässigheten i våra försäkringar att vi vågar höja taken. Ni har sparat åtskilliga miljarder på sjukförsäkringen . Varför inte öka försäkringsmässigheten? Varför inte ta den delen av utredande på allvar och se till att öka taken till tio basbelopp? Talar man om försäkringsmässighet måste man också begripa att vi inte kan ha en grundförsäkring som bara omfattar halva löntagarkollektivet eller halva delen av arbetsmarknaden. Jag fick inte något svar på den första frågan, som jag ändå tycker är intressant. stöder den regering som har aviserat en minskningsregel. När vi har låtit titta på minskningsregeln konstaterar vi just att småföretagare som har tecknat en försäkring förlorar pengar. Jag noterar att inte har tecknat en försäkring. Men organisationen har plockat fram en försäkringsmöjlighet som man kan använda sig av, och de som har tagit den kommer då att förlora , tror jag att det var. Det är pengar som man har avstått från i sitt företag, som man har tagit ut och i stället betalat till sin premie. Där säger ni: Stopp! Varför är det så angeläget att man inte ska kunna få av sin tidigare inkomst sjukskrivning? Även om man drabbas av leukemi eller cancer behöver man kanske kunna bo kvar i sitt hus eller försörja familjen eller på annat sätt kunna ha kvar den ekonomiska standard som man hade tidigare. 39 () replik: Det förefaller mig märkligt att en så erfaren socialförsäkringspolitiker som inte förstår att ju fler som arbetar och betalar in skatt, ju mer kommer det till pensionssystemet. Det tycker jag är mycket märkligt. Därför har det en viktig effekt på garantipensionärerna, också på alla pensionärer som får en kraftigt höjd inkomstpension. Med minskningsregeln förhåller det sig så att om vi inför ett försäkringssystem som gör att man kan försäkra sig förbi det systemet använder man sig av de andra normalförsäkrades inbetalningar för att själv kunna utnyttja en överbetalning i försäkringssystemet. Då blir det en orimlighet att vi urholkar det. Jag kan inte svara vilka nivåer eller regelverk det handlar om. Men det urholkar och gör att man längre kan gå sjukskriven. De experter som jag har talat med säger detta. har ingen replik kvar, men det är oerhört viktigt om vi tittar på det som vi tidigare fick höra. kanske kommer och frågar om det. Vi ser till att även de som har olika former av deltidsanställning inte får samma sjukersättning som om de hade haft en arbetsgivare. Det tycker jag är ganska märkligt. Men det är inte något som vi är ansvariga för. Det är något som vi vill jobba emot och förändra. 40 () replik: I sitt anförande tog upp att det är viktigt att det är ett rättssäkert system. Men solidaritet och värnande av dem som har det sämst ställt i samhället är minst lika viktiga byggstenar. Ställer inte och upp på det? Jag undrar hur man kan se att det här systemet, med de här förslagen att sänka ersättningar för dem som har varit sjukskrivna länge, rimmar med solidaritet och värnande av dem som har det sämst ställt. I folkhälsoforskningen är det väldigt tydligt att ekonomisk och social trygghet har betydelse för folkhälsan i ett land. tog också upp småföretagares situation. Det är väl snarare så att översynen har försenats på grund av det sjabbel som satte broms i den utredningen. anser att det är viktigt att man gör en översyn av småföretagares möjlighet till bra försäkring. Jag vill ställa samma frågor som jag har ställt till de andra partierna i alliansregeringen om utredning av karensdagen. var inne på det på slutet. Det handlar om att över huvud taget se hur det ser ut för deltidsanställda. För det är som säger. Om man har två anställningar får man dubbla karensdagar. Om man har deltidsanställning med kort deltid, även om man bara har en arbetsgivare, kan man råka ut fast man är borta . 41 () replik: Därför behövs det utredas. Det står också i vårt svar att vi ska utreda frågan. Jag tycker att man ska nöja sig med det. Ett snabbspår på det hållet tror jag inte fungerar. Jag förstår att det är många komponenter som måste fås ihop. Som jag sade tidigare både i inlägg och i replikskifte här har vi möjliggjort och håller på att möjliggöra för fler att få ett arbete. Dem som jag träffar som ofta är i ett utanförskap det kan vara unga, människor med funktionshinder och så vidare vill få möjlighet till ett arbete. har det varit att de inte kan jobba fullt. De kan jobba deltid. Här finns regelhinder hela vägen. Det måste givetvis också utredas. försöker vi i alla fall möjliggöra att de får överhoppningsbar tid i sin förtidspensionering så att de kan få prova. Det tycker jag är jättebra. Det finns flera sådana saker som kommer. När det gäller folkhälsan är det ett ganska brett spektrum. Det kan innefatta många olika saker: sociala problem, personliga problem, också arbetsrelaterade problem. Då måste man se över detta. Arbetsgivaren har faktiskt ett ansvar för detta, ett arbetsmiljöansvar. Jag ser gärna att man skärper regelverket. Man ska ta ansvaret här. Om man inte blivit upplyst, vilket vi hörde tidigare, ska man faktiskt kunna bli det. För det är ett regelverk som vi har. När det gäller att få människor tillbaka till arbete är det inte så att människor inte ska få hjälp. Arbetsgivaren ska i samverkan med andra parter som , den enskilde och arbetsförmedlingen se till hur arbetsplatsen kan utformas. Det är inte så att man hängs ut och bara kan sopas undan. Men för små arbetsplatser är det väldigt svårt. Det finns ofta ett fåtal arbetstillfällen. Det är ganska snabbt klargjort om man kan få ett arbete på den arbetsplatsen. Det fina är att vi kan se vilken arbetssituation den här personen kan anpassas till någon annanstans. Se det som ett positivt förslag och inte ett negativt förslag! 42 () replik: Det säger låter ganska bra. Man vill värna. Men i praktiken har ni inte bifallit de förslagen. I betänkandet står det att ni avfärdar utredning. Vi har inte krävt någon snabbutredning. Vi har krävt en ordentlig analys. Det är avslaget. Det står inte ens delvis bifallet.