prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — De ska bland annat skriva kontrakt innan de ger sig ut i utlandstjänster. Jag vill också understryka för samtliga härvarande ledamöter att det är denna kammare, vi riksdagsledamöter, som har det yttersta avgörandet i vår hand. När Försvarsmakten presenterar upplägget när en insats med aktualiseras kan vi ställa alla de svåra frågorna, också om färgen på splitterskyddet och om medicinpåsarna. Jag vill också säga att vi, oavsett partitillhörighet, bör besinna det gemensamma ansvar som har tagit på sig för detta förband, och det gemensamma ansvar vi har för att förbandet finns tillgängligt när det uppstår ett behov av att skydda andra människor ute i världen. Jag tycker att det är viktigt att vi ifrågasätter. Det ska vi göra. Men vi ska inte låta detta ifrågasättande gå så långt i sina detaljer och i sin kvantitet att vi i onödan oroar de soldater som ska åka, de chefer som ska ha ansvaret och de anhöriga som ska vänta hemma. 131 Försvarsminister (): Låt mig till särskilt säga att jag kommer att lämna en särskild anmodan till Försvarsmakten att återkomma till oss angående en värdering av läget på Medevacsidan, avseende både NBG och andra internationella insatser, typ . Vi vill också ha en diskussion kring vad man kan göra för att åstadkomma ett förbättrat läge kring detta. Precis som nämner löser man i vissa situationer detta med styrkegenerering tillsammans med andra länder. I är det till exempel en tysk helikopter som också vi är med och drar på. I ytterligare andra situationer har det resonerats jag vill dock undvika det så långt det bara är möjligt om taktiska begränsningar i agerande och uppträdande därför att man saknar någonting särskilt. Där är vi inte i det här fallet, vill jag säga. Jag vill också klargöra att de tider som nämnts av en del i denna interpellationsdebatt gällande Medevac är felaktiga. Det man nu resonerar kring är marsapril för tillförande av tre helikoptrar som är på ombyggnation i . Det är sent, och det är precis detta som jag kommer att anmoda Försvarsmakten att återkomma till. Det har också förekommit en rad andra påståenden i den här debatten som jag helt enkelt vill avvisa. Någon påstår att detta är det farligaste uppdrag vi har stått inför. Vad vet någon i denna kammare om det? Det har inte ens påbörjats en diskussion om var NBG skulle sättas in. Ingen riskanalys har kunnat göras. Vi vet inte i vilket land, under vilken tidsperiod, vilken uppgift den skulle lösa ändå finns här interpellanter som påstår att det är det farligaste uppdrag vi någonsin stått inför, kanske jämförbart med . Det finns ingen här inne som kan yttra sig om det . Vi vet inte var, inte när, inte hur, inte för vilket uppdrag som NBG skulle sättas in. Vi vet inte hur stor del som skulle sättas in, helt enkelt för att det är en snabbinsatsstyrka. Den finns till för att vi snabbt ska kunna svara på allvarliga situationer i vår omvärld per definition en snabbinsatsstyrka. Låt mig också bara säga att flera av dem som deltar i debatten uppvisar en väldigt konstig syn på uppdelningen mellan regering och myndigheter. När man hänvisar till vad som är det tydliga ansvaret för Försvarsmakten säger någon i en interpellation att det handlar om att skylla på dem. Jag säger att det handlar om att vi har självstyrande, självständiga myndigheter i . De får ett uppdrag som de ska lösa och hantera, och de svarar sedan för hur det går. Vi kan ställa frågor och förtydliga i regleringsbrev och liknande, men det är alldeles nödvändigt att Försvarsmakten betraktas just som en myndighet. Man har sitt ansvar för att lösa sina uppgifter, och det sker också i god dialog med både regering och riksdag. Låt mig också konstatera det som även var inne på: Här handlar det om en situation när, precis som vanligt, skulle tillställas en proposition för ett beslut, precis som med alla de internationella insatser som deltar i. Det kommer att krävas snabbhet när och om det väl sker. har ingen battle group i EU satts in. Det står två i beredskap . När det väl sker vi kan inte nu säga om det blir så eller inte kommer det att krävas snabba beslut. Vi pratar om dagar, inte om månader. Jag vill också klart lyfta fram för alla dem som dömer ut förmågan hos NBG att man bedömer att man kommer att kunna klara EU:s krav utan problem. Här ställs i stället krav på att vi ska avbryta satsningen. Det är bara det att våra krav, mina och krav, går längre än EU:s krav, och därför har vi en tillkommande diskussion om en lång rad saker där vi vill säkra kvaliteten i NBG. 132 (): Det var mycket där på slutet. har redan i ett tidigt skede tagit avstånd från tanken på hela konceptet med en EU-militär snabbinsatsstyrka, dels för att insatsen inte kräver ett fullt entydigt FN-mandat, dels för att inte EU ska bygga upp ett gemensamt försvar med gemensamma regler som styr vår egen möjlighet att behålla vår egen beredskap och vår suveränitet. Men finns NBG, och då måste vi ställa höga krav på hela processen, från utbildning, logistik, materielanpassning och försäkringssystem till avrustning, omhändertagande och ett långvarigt stöd till den personal och de anhöriga som kan behöva det. Till vill jag säga: Ja, det har blivit en fördubbling, men har ju gått med på de villkoren. Vi har liksom accepterat de villkoren och accepterat att fortsätta med det här arbetet. Dessutom vill jag säga att jag verkligen tar Medevac på allvar, för det har oerhört stor betydelse. Det är mitt största kompetensområde. Jag var med vid evakueringen i , i den sjukvårdsstyrka som evakuerade folk hem. Då var det tvunget att fungera. Det här kommer också att fungera bara resurserna finns tillgängliga. Efter den här debatten kan jag konstatera att försvarsministern fortfarande inte känner någon oro, inte erkänner alls att viktiga funktioner är på plats, inte är beredd att ompröva tidsplanen, inte är orolig över att man inte har samövat och inte på något sätt kan tänka sig att diskutera frågan utan säger att det inte alls är säkert att det blir farligt. Det är klart att det är farligare än att åka motorvägen mellan och . Det är klart att det är stora risker med det här. Det är därför man ska ha utbildning. Redan nu är det viktigt att säkra att våra unga kvinnor och män som är beredda att ställa upp för en insats inom NBG får den säkerhet, den utrustning och den utbildning de har rätt att få inför sitt viktiga uppdrag. Med rätt beredskap, rätt handläggning, rätt stöd och hjälp klarar de flesta människor mycket svåra påfrestningar och kan gå vidare efter en stor insats och en fin upplevelse att bära med sig i livet. 133 (): Det är klart att som först nu har ett ansvar för sitt parti i försvarsutskottet kanske inte har något nära, direkt och personligt ansvar för uppkomsten av som ett politiskt projekt i den här kammaren. Men har inte motsatt sig att det här förbandet tas fram och att är lead nation, utan har stött projektet under resans gång. Jag tycker att det är viktigt att framhålla det. Sedan begärde jag också ordet, herr talman, för att säga att utbildning i kris- och stresshantering när det gäller soldaterna i har varit uppe . Senast har jag i samtal med Försvarsmaktens enda psykiater det finns 15 psykologer men en psykiater fått bekräftat att det har skett en utbildning både i stress och i krishantering. Det är naturligtvis bra att veta att så har skett. Den utredning som i går lämnade delbetänkande till försvarsministern påpekade också behovet av en så kallad missionspsykolog, det vill säga en psykolog som följer med förbandet ut i operationsområdet. Det här har provats på andra håll i världen, bland annat i och , och det har visat sig mycket framgångsrikt. En psykolog kan på förhand försöka identifiera vilka möjliga svagheter och vilka krissituationer som kan uppstå inom ramen för förbandet och om olyckan inträffar vara på plats och ge ett snabbt stöd. 134 Försvarsminister (): Det var väl utmärkt att till slut visade vad debatten handlade om. är emot att har bildats. Det började som en debatt som hade som ingång att värna säkerheten för dem som väljer att delta, de som stöder tanken och vill delta för att försvara människor i andra länder. Det slutade med att Vänstern är emot alltihop. Och man hänvisar till att EU:s mandatkrav är för oklara. Det innebär att Vänstern i så fall är emot alla insatser som EU kan tänkas göra nu och . Säg det till människor som är i fara, till människor som far illa! Återigen gjorde interpellanten påståenden som inte har något med verkligheten att göra. Jag sade inte att inte ett uppdrag med NBG kan vara farligt. Det jag avvisade var påståenden som handlade om att det var det farligaste uppdraget vi står inför. Det vet ingen . Ingen vet vilket uppdraget skulle kunna vara. Det var vad jag sade. Låt mig också konstatera att Försvarsmakten bedömer att man kommer att kunna klara de krav som EU ställer. Försvarsmakten bedömer att man kommer att kunna klara kraven. Utöver det är det några av oss, och jag till exempel, som vill ställa ytterligare krav och gå på djupet i ytterligare frågor som handlar inte minst om de deltagande människornas säkerhet. Då vänder debatten plötsligt, för då handlar det om att syna intresse för att de som deltar ska tillföras rätt materiel. Det är ett parti som vill minska resurserna med 5 miljarder under ungefär , alltså 15 miljarder. Plötsligt ska materielen för de personer som inte vill ska åka bli bättre med pengar inte har. Det är en totalt ohållbar linje. Och jag förutsätter att kommer att vara tämligen isolerat i diskussionen om det sättet att värna svenskar som vill delta i internationella insatser. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2007/08:9 om HBT-personer och utlandstjänst 135 Försvarsminister (): Det är högkonjunktur för försvarsfrågor här jättebra! har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ingen HBT-person ska kränkas på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet under sin utlandstjänst. Arbetet för lika rättigheter och möjligheter för alla, till exempel oavsett sexuell läggning, är ett prioriterat område för regeringen, både nationellt och internationellt. Arbetet mot diskriminering på grund av sexuell läggning syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Försvarsmakten ska genom sitt arbetsgivaransvar säkerställa att svenska soldater inte utsätts för diskriminering, trakasserier eller annan kränkande behandling vid deltagande i internationella insatser. Jag anser att vi nationellt kommit en bit på vägen i arbetet för lika rättigheter och möjligheter för alla, men utmaningen är även, som anför, att många länder har ett annat och för oss främmande synsätt på frågor som rör exempelvis HBT. Detta aktualiseras i samband med vårt deltagande i internationella insatser. Att personer aktivt skulle avstå utlandstjänst därför att de upplever det som möjligt och troligt att de kan bli utsatta för ovälkommet beteende är mycket olyckligt och inte acceptabelt. Som svar på fråga är det svårt att lova, tyvärr, att ingen HBT-person kommer att kränkas på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet under sin utlandstjänst . Jag och Försvarsdepartementet kommer däremot att verka för ökad förståelse för vikten av frågor som rör lika rättigheter och möjligheter för alla i internationella sammanhang. 136 (): Jag ser verkligen fram emot att få ett svar på min mycket konkreta och viktiga fråga. Det är inte bara jag som vill ha svar utan även många ungdomar, unga kvinnor och män som kan tänka sig att söka till försvaret för att få möjlighet att göra internationell tjänst och karriär inom Försvarsmakten. Vår nya försvarspolitik innebär att de allra flesta inom Försvarsmakten ska vara beredda att genomföra internationell tjänst. Vi behöver mogna, välutbildade, motiverade unga kvinnor och män till vårt framtida försvar. Dessa ungdomar vill också ha svar på samma fråga som jag har ställt till försvarsministern. I en attitydundersökning 2007 med 667 intervjuer utförda av sägs i kapitlet om behandling av HBT-personer att hälften av de värnpliktiga inte upplever någon skillnad i acceptansen av HBT-personer mellan Försvarsmakten och det civila samhället. En av fyra upplever dock att det är mindre accepterat att vara HBT-person inom Försvarsmakten. En av tio värnpliktiga menar att HBT-personer har problem på förbandet, bland annat i form av kommentarer från befäl, trakasserier eller att de inte vågar komma ut som homosexuella. Den problematik som de möts av inom Försvarsmakten konsumerar en enorm energi som går åt till att dölja deras sexuella läggning, och de känner behov av att prestera mer än de övriga i gruppen för att inte utmärka sig. Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att säkra att HBT-personer inte diskrimineras och kränks? Det arbete som Försvarsmakten grundar sig i är att försvara demokrati och mänskliga rättigheter. I den borgerliga regeringens regeringsförklaring menade man att som första nation i världen uttryckte att det är angeläget att stärka FN:s arbete mot att HBT-personer i stora delar av världen utsätts för brutalt förtryck. Enligt organisationen , Homo, bi- och transpersoner i Försvaret, drar sig HBT-personer i det svenska försvaret för att göra utlandstjänst. Inför en fördjupad försvarspolitisk samverkan med den nordiska kretsen känner organisationen sig oroad över att det i de övriga nordiska ländernas försvarsmakter inte finns samma tydlighet vad gäller HBT-personer. Detta gäller även i relationer mellan EU och Nato. Inom såväl Nato som EU finns flera länder som förbjuder HBT-personer i försvaret, till exempel , och . Svenska soldater kan komma att mycket nära samarbeta med och ingå i styrkor från dessa länder. Har försvarsministern försäkrat sig om att andra länders styrkor delar och accepterar våra värderingar i dessa frågor? Försvarsministern sade följande i svaret: Jag och Försvarsdepartementet kommer däremot att verka för en ökad förståelse för vikten av frågor som rör lika rättigheter och möjligheter för alla i internationella sammanhang. Nej, det räcker inte med ökad förståelse för frågan om lika rättigheter. Vi måste vidta konkreta åtgärder. Finns det konkreta åtgärder för att säkra att de känner sig trygga i internationella insatser? 137 Försvarsminister (): Låt mig börja med att ge ett generellt perspektiv på varför frågan är viktig. Det kopplar till hela arbetet med värdegrundsfrågor inom Försvarsmakten. Det har nämligen bäring på förmågan att klara uppgiften i internationella insatser. Jag menar att det svenska arbetet med värdegrundsfrågor är internationellt sett bra. Vi vet också att den värdegrund som finns inom Försvarsmakten har en tendens att fortplanta sig i det utåtriktade agerandet också i en internationell insats, det vill säga att det kan påverka relationen till civilbefolkningen där man verkar. En respektfull och bra värdegrund ger en bättre relation till civilbefolkningen där man verkar, och därmed påverkar man direkt förmågan att lösa uppgiften på plats. Hur väl förankrad och utvecklad den interna värdegrunden är påverkar också förmågan att lösa uppgiften externt. Jag är medveten om att när det gäller arbetet på politisk nivå och de mål Försvarsmakten har angett ska ingen, vare sig anställd eller värnpliktig, mot sin vilja behöva dölja sin sexuella läggning inför kolleger eller värnpliktskamrater. Så är målet. Det har inte uppnåtts helt och är inte färdigt. Det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Både den politiska nivån och myndighetsnivån behöver jobba vidare för att öka öppenheten i klimatet. I regeringsförklaringen påtalades förtrycket som HBT-personer upplever i stora delar av världen och att FN bör stärka sitt arbete för att bekämpa det. Jag menar att Försvarsmakten bedriver ett medvetet och seriöst arbete vad gäller frågor om främjande av jämlikhet och motverkande av diskriminering, inklusive HBT-frågor. Låt mig ge några exempel. Man har specifikt inom NBG, och det arbete vi just har diskuterat generellt, utarbetat en general order, som ligger som ett utkast för underskrift av olika chefer inom Försvarsmakten. Det är just för att säkerställa en samsyn bland länderna som ingår i den nordiska stridsgruppen. Det framgår tydligt att diskriminering, trakasserier eller kränkande behandling av någon individ eller grupp på grund av exempelvis sexuell läggning inte är accepterat. Jag anser att och Försvarsmakten här försöker ta sitt ansvar som framework nation för NBG. Det är ett bra steg. Inom ramen för det arbete som Försvarsmakten genomfört med att förankra myndighetens värdegrund, som alla i Försvarsmakten har att rätta sig efter, framhålls att respekten för alla människor, inklusive respekten för människors sexuella läggning, måste vara tydlig. Försvarsmakten har deklarerat nolltolerans mot alla former av diskriminering, trakasserier och kränkningar. Försvarsmakten informerar de ungdomar som ska genomföra grundutbildning om vilken värdegrund som alla i försvaret ska rätta sig efter och som ska genomsyra verksamheten vid alla förband. En heltidsbefattning som HBT-ansvarig ska inrättas vid Försvarsmaktens högkvarter. Vid varje förband ska det finnas en kontaktperson vad gäller HBT-frågor. Försvarsmakten medverkar i en nationell temagrupp som heter Fritt Fram inom ramen för ett EU-arbete. Försvarsmakten fastställde etiska regler och uppförandekod för svensk personal inför och under internationella uppdrag, vilket är mycket bra. Man genomför också utbildningar i den uppförandekoden. Summa summarum är det här en viktig fråga som kopplar till värdegrunden men också till vad jag menar vara ett seriöst arbete som Försvarsmakten bedriver. 138 (): får jag tacka för ett lite mer utförligt svar än det skriftliga. Det här var lite mer kött på benen. Vi talade tidigare om regeringsförklaringen . Jag vill återkomma till regeringsförklaringen . Där fanns också en mening om vikten av tolerans och öppenhet. Det sades att människor ska kunna leva sida vid sida oavsett bakgrund, religion eller kön. Däremot finns ingenting om sexuell läggning i den delen av regeringsförklaringen. Inte heller i övrigt berördes HBT-frågorna i regeringsförklaringen. Jag delar den oro som RFSL har givit uttryck för, nämligen att HBT-personers rättigheter osynliggörs och försvinner i den borgerliga politiken. Men jag måste erkänna att jag har blivit glad över försvarsministerns svar om hur man systematiskt har tagit sig an frågorna i med en HBT-ansvarig och att en samsyn har säkrats inom . Att få fler kvinnor att delta i fredsprocessen och i arbetet mot våld och krig är viktigt. Men förutom ökad andel kvinnor i fredsfrämjande insatser måste det också till ett genusperspektiv på de internationella insatserna. Inom Försvarsmaktens utbildning för internationell tjänstgöring ingår FN:s resolution om kvinnors deltagande i säkerhetsarbetet. Utbildningen har för avsikt att klargöra vad resolutionen innebär och vilka konsekvenser den får för fältarbetet. Det är bra att genuskunskap generellt och genusperspektiv på säkerhet specifikt finns med i utbildningen. Men utbildningen behöver fördjupas, breddas och innefatta icke-diskriminering på grund av sexuell läggning. Utbildningen bör gälla på samtliga svenska myndigheter som har anställda i internationell tjänst. Jag anser att försvarsministern som högsta ansvarig politiker måste se till att även HBT-frågorna kommer upp på dagordningen i vårt internationella samarbete inom Försvarsmakten. Jag hade tänkt att ställa frågan om har fört upp frågan inom länder, det vill säga , , och . får jag höra att det faktiskt är gjort, och jag är mycket glad för det. Finns frågan på dagordningen inom EU nu när vi planerar och ska sända trupper till och ? 139 Försvarsminister (): Frågan om sexuell läggning och könsidentitet är en del i ett större sammanhang inom ramen för att arbeta med värdegrund och allas människors lika värde. och Försvarsmakten har goda upparbetade bilaterala samverkanskanaler, inte minst med grannländer som och . Vi tror att det är viktigt med ökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte jämfört med vad som sker också i andra länder som ligger i framkant i liknande frågor. Till exempel kan det handla om eller . På internationell nivå bedriver ett medvetet arbete vad gäller att främja alla människors lika värde och rättigheter. Inom en rad olika organisationer som driver MR-frågor finns med som deltagare som gör sitt bästa för att driva arbetet framåt. Bland annat tror vi att det kan behövas mer diskussioner om frågor om jämlikhet och diskriminering, till exempel att de ytterligare beaktas i planering och förberedelse inför genomförande av internationella insatser. Det kan till exempel vara i utbildning som sker inför internationell tjänstgöring. Dessutom bör Försvarsmakten framföra och tydliggöra vår syn på frågor som rör alla individers lika rättigheter och möjligheter i sammanhang där svensk personal kommer att samverka med personal i och från andra länder. Det kan vara inför en internationell insats, gemensam övning, utbildning, samövning eller liknande. Jag kommer framöver att bedöma om ytterligare initiativ behöver tas på det här området, men vi är inte där . samlar på sig olika erfarenheter, bland annat genom att ha det som kallas för MOT, Military Observation Team, i , som enkom består av kvinnor. Det är ännu inte utvärderat, men spontant menar jag att det är en angelägen sak. Att ha förmågan att skapa kontakt med och få information från kvinnor i lokalbefolkningen möjliggör till exempel en förbättrad informationsinhämtning. Det ger i sin tur ökad kvalitet i den operativa verksamheten och gör det möjligt att utföra angelägna uppgifter och öka säkerheten för de egna styrkorna, förutom att det stöder FN-resolutionen . Vad jag menade i mitt förra inlägg är att värdegrundsarbetet är viktigt i sig i den egna verksamheten, men det har också bäring på förmågan att utföra uppdraget på ett bra sätt, att lösa uppgiften. Jag vill gärna tro, och jag tror faktiskt, att tillhör de länder i världen som har kommit längst med detta. Det bidrar till att skapa en respektfull attityd mot de civila man möter och samverkar med. Den interna värdegrunden kommuniceras också externt. Därför är den väldigt viktig. Vi kan nu konstatera att arbetet med jämställdhet förmodligen har kommit längre än arbetet med HBT-frågan. Det är en fråga som kanske inte har uppmärksammats specifikt i så hög grad ännu i internationella sammanhang, men det är en utmanande fråga för framtiden. Jag är intresserad av att se om det finns mer att göra här framöver, även om jag som sagt gör den sammanfattande bedömningen att är ett land som har kommit långt. Som sagt: Koppla ihop vikten av att ha en bra värdegrund internt med en god förmåga att lösa uppgiften externt. 140 (): Jag tycker fortfarande att jag har fått ett nyanserat och bra svar av försvarsministern som tyder på insikt och självkritik och som är helt rimligt och realistiskt. ska ju delta i internationella insatser, men de ska vara helt och fullt sanktionerade via FN-beslut. Då kan vi komma i ett läge där insatslandet kan vara till exempel ett muslimskt land där man har dödsstraff för homosexualitet. Kan då komma i ett läge där insatslandet eller någon i medstyrkan om det skickas 4 000 personer varav skickar 200 skulle kunna kräva att det inte finns någon homosexuell som deltar i en sådan gruppering? Har diskussionerna någonsin varit uppe i EU eller i militära sammanhang att man skulle kunna hamna i den situationen? Det är viktigt att trakasserier eller kränkningar aldrig tillåts att hindra enskildas tjänstgöring. Jag inser att det fortfarande återstår mycket att göra på hemmaplan. Som framework nation har vi också anledning att uppmärksamma dessa frågor i samband med att vi sätter upp den nordiska stridsgruppen. Varje deltagande nation tar själv ut sina befäl och soldater. Det blir därför framför allt i vårt sätt att leda stridsgruppen som vi måste säkerställa att HBT-personer inte kränks på grund av sin sexuella läggning.