prot · GV099 · 2007-10-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 23 till 24. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i Företogs val av extra suppleant i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i () 4 § Statsministerns frågestund Jag hälsar statsministern välkommen. Vi kommer att börja med partiernas huvudföreträdare. 2 (): I går fick vi det häpnadsväckande beskedet att utförsäljningen av statliga bolag fortsätter i oförminskad takt trots att skandalerna kommit allt närmare statsrådet . Här finns många mycket märkliga omständigheter. En av dem är anställningen av statssekreteraren , som tidigare haft en central position i , innan kom med sin förödande rapport över utvecklingen i . Det är regeringen som tar beslut om anställning av statssekreterare, så jag vill fråga statsministern: När du tog beslutet att anställa som statssekreterare, vilken information hade du begärt för att bedöma lämpligheten? Vilken information fanns i Statsrådsberedningen om hans koppling till ? Hur gjorde statsministern den bedömningen att han kunde tänkas vara lämplig att ansvara för finansmarknadsfrågor, och utförsäljningen av statliga bolag? 3 Statsminister (): Jag tycker att på ett utmärkt sätt redogjorde för detta i går. Det är alltid så när vi anställer att vi gör bedömningen utifrån den information om lämpligheten för uppdraget som finns tillstädes. Sedan händer det ibland att man får ny information, att man lär sig att det har hänt saker för vilka enskilda personer kan bära ett ansvar. Det leder till en ny bedömning, i det här fallet till att nämnde statssekreterare drog egna slutsatser, vilket jag välkomnar. Jag tror att många har anledning att säga just detta. Det som skedde med var allvarligt. Det har lett till reaktioner. Våra kontrollsystem fungerar, ledande personer i styrelsen har lämnat uppdraget och personer har dragit rätt slutsatser. Jag förstår att oppositionen gärna vill att detta ska förstoras och handla om mycket mer. Jag tror helt enkelt att med de besked som gavs i går har de besked som behöver ges givits. 4 (): Beskedet att utförsäljningen fortsätter trots att organisationen runt har rasat samman är djupt ansvarslöst. frågar jag statsminister , som ju är den som ansvarar för anställningen av : Vilken kunskap hade du som ordförande vid det regeringssammanträde där beslutet togs om bakgrund? Jag tror att har lagt stor vikt vid rekryteringsfrågor och diskuterat hur viktigt det är att utröna lämplighet och bakgrund. Här hade man en person med stark koppling till , en central position, och alla kände till skandalen när anställningsbeslutet togs. Här hade man en person som skulle ansvara för finansmarknadsfrågor och vara den som leder , som just satt och utredde nämnde och kolleger i . Kände statsministern inte till detta? Vad drog statsministern för slutsatser av den information som han hade till handa om bakgrund? 5 Statsminister (): Det blir samma svar som när frågan ställdes första gången, att vi alltid går på den information vi har och att vi alltid syftar till att anställa personer som är lämpliga för uppgiften. kommer det till information som gör att man får ändra sitt synsätt. hade en beskrivning av att det var väldigt märkligt att försäljningen kan fortsätta. Ja, det är inte märkligt att tycker det. Det tycker Socialdemokraterna alltid. Vi har den här åsiktsskillnaden. tycker att staten ska äga banker, bolåneinstitut och spritfabriker, och det tycker inte alliansen. Vi lät väljarna avgöra det i valet, och därför tycker jag att det är viktigt att säga att trots det som har skett ska vi ansvarsfullt fortsätta med den avgränsade försäljning som vi har angivit inför väljarna. 6 (): I partiledardebatten frågade jag statsministern om svenska folket ska få folkomrösta om , det numera så kallade reformfördraget. Det var uppenbart att det tyvärr inte var regeringens intention. Statsministern svarade att det skulle ske med ett riksdagsbeslut. Regeringen har i sitt EU-arbetsprogram deklarerat att avsikten är att fördraget ska träda i kraft till valet till 2009. Därför vill jag återknyta till frågan. Jag undrar vilket tidsperspektiv regeringen har för när ska besluta om ratificeringen av . 7 Statsminister (): Det pågår nu en regeringskonferens under portugisiskt ordförandeskap som kommer att försöka slutföras vid det extra toppmöte som är inkallat i . Om det är möjligt att där slutföra det är avsikten hos, efter vad jag förstår, alla EU:s medlemsländer att fortast möjligt ratificera det, allt i akt och mening att ha detta på plats före Europaparlamentsvalet . Jag ber också att få påpeka att många tycker att de förändringar som har gjorts är så pass substantiella att även länder som annars har haft en tydlig folkomröstningstradition har valt att avstå, åtminstone enligt de signaler som vi har uppfattat. Det gäller såväl som . Däremot avser man att hålla en folkomröstning i eftersom det där är fördragsbundet på ett sätt som gör det tydligt att det måste följas. Men det blir troligtvis bara ett enda land av 27 som genomför folkomröstning. Vi är ungefär i samma belägenhet som de flesta av EU:s medlemsländer när det gäller beslutet. 8 (): Det föranleder mig att ställa frågan till statsministern, eftersom det inte är så stora förändringar gentemot det förra fördraget eller det utkast som fanns då, hur statsministern tänker hantera de remissvar som kom i den förra remissomgången. Regeringsrätten, och JK sade i sina remissvar att huruvida en ratificering var förenlig med grundlagen inte var tillräckligt belyst. Hur tänker statsministern hantera den här frågan för att vara säker på att det fördrag som vi nu ska anta är förenligt med grundlagen och inte kräver att det ska vara ett mellanliggande val? Eller tänker regeringen bara låta dessa instansers, som är väldigt tunga instanser, oro över huruvida det är förenligt med grundlagen vara en oro? 9 Statsminister (): Efter det att regeringskonferensen förhoppningsvis kommer till ett lyckligt slut blir detta naturligtvis en del av en normal lagstiftningsprocess. Det kommer att följa när vi lägger fram detta tilläggsfördrag till . Då brukar man ha den ordningen att man redogör för det remissunderlag som finns och sedan presenterar en bedömning. Så det kommer att finnas full möjlighet för partier att reagera och sedan fatta sitt beslut. 10 (): Med anledning av att det har pågått en stor debatt i medierna vill jag ställa en fråga till statsministern: statsministern att sex utan samtycke är våldtäkt? 11 Statsminister (): Jag tror att väldigt många av svenska folket skulle säga att det är klart att man måste samtycka. Den diskussion som pågår är en juridisk diskussion om hur laggrunden ska se ut för detta när det väl ska prövas i domstol, och jag har inte det absoluta underlaget för att med tvärsäkerhet hävda hur den ska se ut. Men låt oss oavsett den diskussionen göra klart att det är självklart i den upplysta tid vi lever i att sex ska vara mellan två personer som samtycker till detta. 12 (): Men vore det då inte väldigt bra om vi fick en lagstiftning där det klart framgår att om man tilltvingar sig sex är det brottsligt? Tyvärr är det inte så . Vi har en lag som har stora luckor när det gäller just våldtäkter. gjordes över 4 000 våldtäktsanmälningar till polisen, men det är bara 200 som över huvud taget kommer till en domstol. Jag skulle verkligen vilja att regeringen ser det här som ett allvarligt problem, är beredd att göra förändringar och har det som sitt mål. 13 Statsminister (): Till att börja med är alla män som utövar våld mot kvinnor ett allvarligt samhällsproblem. Alldeles för ofta handlar det om våldtäkter, inte sällan utförda av personer man känner. Det finns också en rädsla för våldtäkter som utförs av okända män. Vi har reagerat. Jag har varit med i denna riksdag och fattat beslut om att faktiskt förändra synen på våldtäkt. Det fanns tidigare en lagstiftning som inte medgav att någon fälldes för våldtäkt om personen hade varit i så berusat tillstånd eller hade sovit att man kunde begå ett övergrepp. Det har skett en förflyttning. Det som talar om är möjligen en ytterligare förskjutning. Vi ska inte understryka något annat än att vi naturligtvis på alla sätt vill agera mot våldtäkter. Det handlar om hur vi rättsligt definierar det. Men det handlar också om, vilket är ännu viktigare, vilket stöd vi ger till våldtäktsoffer och hur vi fullföljer med en bra lagföring av våldtäktsmän och därefter vårdinsatser för dem. Det som irriterar många handlar ofta inte bara om lagstiftningen utan om att det är för få reaktioner och för korta straff. arbetskraftskostnader i förhållande till övriga 14 HANS (): En undersökning från det tyska konjunkturforskningsinstitutet visar att den totala genomsnittliga arbetskraftskostnaden i uppgår till ca . Det är högre än genomsnittet i Europeiska unionen. har därmed, tillsammans med , EU:s högsta arbetskraftskostnader. Rapporten visar att kostnaderna för en arbetad timme i är höga såväl inom tillverkningsindustrin som inom tjänsteindustrin. I andra länder, såsom med starkaste ekonomi, kostar en arbetstimme inom industrin nästan lika mycket som i , men kostnaden för en timmes arbete inom tjänstesektorn är lägre. Jag undrar hur statsministern ser på det här förhållandet och när det kan vara möjligt att arbetskraftskostnaderna i kommer att ligga på en genomsnittlig europeisk nivå. 15 Statsminister (): När man säger detta är mångas reaktion: Fast jag tycker inte att jag får så mycket betalt. Och det är sant att det är dyrt att betala för en arbetad timme i , medan den som utför arbetet själv får väldigt lite i plånboken. Så ser det ut i ett land som lägger hård och hög beskattning på inkomster. Denna regering ägnar sig nu åt att sänka dessa skatter, generellt via sänkta inkomstskatter men också via riktade arbetsgivaravgiftslättnader till den som tar in någon som är ung, som anställer någon som är äldre och som tar in någon som har varit utanför arbetsmarknaden . Det är ett sätt att närma sig en lägre arbetskraftskostnad för framför allt de grupper som haft svårigheter att hävda sig. Det är vår ambition att vi ska kunna fortsätta att sänka framför allt inkomstskatterna för att på det sättet ska förstärka och fullfölja den vilja till konkurrenskraft som vi tror är viktig för att behålla jobb och utveckling i . 16 (): Jag bor i en region som har varit starkt utsatt för naturens krafter i form av översvämningar och stormar. Det är en mänsklig tragedi som drabbat väldigt många i den region som jag kommer från. Vi har kommit till insikt om att något behöver göras för att klara av den klimatutmaning som vi står inför. kom Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande, där det tydligt framgår att måste anpassas till ett nytt klimat och till nya samhällsstrukturer som minimerar de skador som naturens krafter orsakar. Vi behöver också ha en offensiv miljöpolitik för att klara av dessa utmaningar. Min fråga till statsministern är hur han ser på ansvarsförhållandet mellan den politiska nivån och den enskilde som drabbas och om statsministern är beredd att tillsätta resurser för att förebygga och åtgärda. 17 Statsminister (): Det konkreta har vi inte hunnit resonera om. Det kommer definitivt att handla om den enskilde individen. Det är en försäkringsfråga. Det handlar om kommuner och landsting. Men det handlar naturligtvis också om, vilket bland annat föreslogs, att öppna för ett statligt ansvar. Vi får återkomma till det. Låt mig säga att det vi nu hör i hörde jag väldigt mycket om när jag var på FN:s stora klimatmöte, där talare efter talare från olika delar av världen pratade om klimatförändringar som redan är här. Vi pratar väldigt mycket om att det kan komma att se annorlunda ut om vi inte gör mer . Men de berättade just om hur storm, oväder och översvämningar redan nu förminskar deras möjligheter att leva ett bra liv. Därför har vi sagt: Låt oss också klimatsäkra det svenska biståndet, och låt oss gå i fronten tillsammans med andra för att minska växthusgasutsläppen. Det här är en utmaning som är på riktigt mot mänskligheten, och vi har ett stort ansvar för att göra det vi kan. Nationell strategi för landsbygdsutveckling 18 (): Bort med gränserna mellan departement, myndigheter och andra revir som hindrar utvecklingen på landsbygden! Förbättra regeringens styrning av myndigheter, verk och statliga bolag för att stimulera landsbygdens utveckling! Det var två av ett 70-tal mycket goda förslag som vi i tvärs över alla partigränser presenterade . Förväntningarna är stora på att regeringen verkligen tar vara på utredningens och remissinstansernas synpunkter. har jag förstått att regeringen har inlett ett arbete med att utveckla en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Jag vill därför fråga statsministern hur detta arbete är upplagt och när vi kan förvänta oss ett färdigt förslag från regeringen. Se landsbygden, statsministern! 19 Statsminister (): Tack, , för denna trevliga uppmaning. Det är riktigt att vi sitter och diskuterar denna utredning såväl som annat som kan göras för att ha en levande landsbygd i . Det handlar om en mängd olika typer av frågor, naturligtvis om förutsättningar för jobb och företagande och fungerande infrastruktur och kringservice. Där vill jag gärna påpeka att det ibland naturligtvis är ett statligt eller ett offentligt åtagande. Det är också viktigt att påpeka, apropå att se landsbygden, det som jag nu hör varthän jag än reser i om hur jobben kommer, om hur förutsättningarna för företagande ser allt bättre ut och om hur vi har en konjunktur som knackar på dörren också hos människor och grupper som har varit långvarigt utanför men som kommer in. Det hörs i , det hörs i , det hörs i , det hörs i det hörs över hela . Med detta som bas kan vi faktiskt tala om att den svenska landsbygden nu lever upp. Men jag utesluter inte att vi behöver göra mer. Utförsäljningen av statliga bolag 20 (): Jag tycker inte att statsministern ska vifta bort oppositionens frågor kring Carnegiehärvan med att vi i botten har olika syn på om det ska ske en utförsäljning eller inte, och inte heller på så sätt vifta bort sitt eget ansvar. kritiserades ju på ett tidigt stadium. Det började med tjänstemannen som inte ville vara med och inte kunde ansvara för processen därför att den var alldeles fel upplagd. pekade på att det var ett brott mot grundlagen. Vidare visade det sig att man i utförsäljningsrådet var jävig åt alla håll, så någon medlem kunde i princip inte delta och ge något råd vid någon utförsäljning. Slutligen har vi Carnegiefrågan där de första antydningarna kom om att det faktiskt inte stod rätt till. Kände inte statsministern till detta? Borde inte statsministern ha reagerat på det och satt stopp för eländet? Detta skadar inte bara regeringen det kan jag stå ut med utan det skadar hela svenska staten. 21 Statsminister (): Återigen: Vi går naturligtvis på den information vi har haft om enskilda personer. Jag är mycket mån om att det i efterklokheten inte letar sig in påståenden av ett slag som skiljer sig från vad man visste tidigare. Det faktum att är under kritik bör inte uppfattas som att alltid har varit uselt. Det vore märkligt av en socialdemokrat att hävda eftersom det har slutits avtal med också under socialdemokratiska regeringar. Att är under kritik innebär inte att varenda person som någonsin varit i kontakt med detta bolag därmed ska straffas för evig framtid. Det är mycket viktigt att behålla omdömet och att göra bedömningar utifrån enskilda personers roll. Det har vi gjort i den utsträckning vi har hunnit, och vi har fått underlag för det. Detta angav också i går, och jag tycker att de personer som har haft anledning att dra slutsatser av det också har gjort det. Detta är något nytt. Vi var några som levde alla år med och lärde oss att under socialdemokratins era hade ingen ansvar. Det är aldrig någon som bär ansvar eller avgår. Det är en annan tid . Man drar slutsatsen att man har ett eget ansvar och lämnar, och det är det som har skett. Det är i grunden bra. Kontroll av försäljningen av statliga bolag 22 (): Det är alldeles riktigt, , att vi socialdemokrater djupt ogillar detta att sälja ut de statliga företagen. Men har den borgerliga majoriteten drivit igenom detta beslut i . Då borde regeringen rimligtvis känna ett ansvar för att denna process går rätt och riktigt till. De senaste händelserna kring denna utförsäljning understryker den kritik som har uttalat om en bristande beredning av hela processen. Vi kan nu konstatera att den organisation som byggts upp för utförsäljningen har raserats. I går kommenterade misslyckade och omdömeslösa rekryteringar och avhopp med att det visar att kontrollsystemet finns och fungerar. Med tanke på att de ansvariga personerna hoppade av efter att regeringen hade fattat beslutet väcks en rad frågor om hur kontrollsystemet ser ut. Hur fungerar det? Vad består det av? Hur ser kontrollen ut egentligen, ? 23 Statsminister (): Det är väl inte alldeles obekant för Socialdemokraterna att man kan sälja statliga tillgångar. I går såg jag att man till och med hade skakat liv i . Det finns en och annan sak som har gjorts under socialdemokratiska regeringar. Jag minns alla åren när det skulle privatiseras för 15 miljarder. Det blev inte så mycket. Någon skulle möjligen kunna påpeka att det inte har blivit så mycket under den borgerliga regeringen heller. Det har skett en mindre försäljning i . Det är det vi har haft än så . Resten förbereder vi för, och det är avgränsat till de sex företag som vi har berättat om i . Jag var själv med och drev fram att vi skulle få en oberoende riksrevision på plats och måste naturligtvis uppmuntra dem att göra just det oberoende arbete de ska. Men delvis efterfrågar de ställningstaganden som letar sig tillbaka till alliansens tid i opposition när vi berättade vilka företag vi ville sälja och inte sälja, bland annat till följd av anklagelser från Socialdemokraterna som hävdade att vi ville sälja allt. Då ville vi göra klart att det inte var vår inställning. Vi ville avgränsa det till vissa företag. 24 (): Jag noterar att mycket mångordigt lägger ut texten om utförsäljningen av de statliga företagen. Min fråga gällde det upprepade här , nämligen att det som hänt visar att kontrollsystemen fungerar. Min fråga var: Vilka kontrollsystem finns? Hur ser de ut? Hur fungerar de? Detta mot bakgrund av att de personer som regeringen utnämnde bara hann sitta innan de hoppade av. Hur ser kontrollsystemen ut, ? 25 Statsminister (): Det finns en lång rad kontrollsystem. Vi har som bedömde , vi har ett konstitutionsutskott som frågeställaren leder, vi har en massmedial granskning och vi har statsministerns frågestund som är en mycket viktig del av kontrollmakten. Det finns alltså omfattande möjligheter att ställa frågor, gå igenom detta och därmed få till stånd en kontroll. Besparingar inom den offentliga sektorn 26 (): Det är inte nog att regeringen säljer ut våra gemensamma tillgångar och därigenom urholkar välfärden. Regeringen lägger också stora besparingar på kommun- och landstingssektorn i den senaste budgetpropositionen. Besparingarna motsvarar knappt 6 miljarder , vilket motsvarar ungefär 15 700 heltidstjänster för att människor ska förstå vilka belopp det handlar om. Regeringen är mycket medveten om detta och skriver i sin egen budgetproposition att ambitionshöjningar av olika slag därmed får åstadkommas genom effektiviseringar. Man säger också att om den beräknade konsumtionsutvecklingen för 20062008 på består, i kombination med en oförändrad inkomstutveckling, kommer sektorn att gå med betydande underskott 2010. Statsministern har rest runt och träffat kvinnor som arbetar i den offentliga sektorn och som är mycket beroende av den offentliga sektorn. Jag skulle vilja att statsministern förklarar för dessa kvinnor vilka konsekvenser detta får för dem i deras vardag. 27 Statsminister (): Jag talade länge och väl med dessa kvinnor. De upplevde att de inte fick lön för det arbete som de utförde, vilket vi ser till att de i högre utsträckning får. De tyckte att de offentliga arbetsgivarna inte var bra. Det politiska alternativ som ibland har varit noga med att ifrågasätta det är alliansunderlaget snarare än det parti som frågeställaren representerar. Budgetarna är ännu inte lagda. Den som läser alliansens valmanifest kan notera att det som är kvar att utföra handlar mycket om förstärkningar riktade till sjukvård, skola och omsorg. Det får vi återkomma till. Vi måste häva den restriktion som ligger på den svenska ekonomin. Vi har ett högt kapacitetsutnyttjande. Vi har i grunden mycket stora, historiskt stora, överskott i de offentliga finanserna som vi vill kunna använda bland annat till förstärkningar riktade till offentligt finansierade verksamheter. Jordbrukspolitik, frihandel och konkurrens i 28 (): I går var statsministern i och träffade den franske presidenten , vilket är angeläget inför den period som vi har framför oss där vi ska samsas om ordförandeskapet i Europeiska unionen. Jag undrar särskilt om statsministern hann tala ordentligt om jordbrukspolitiken, frihandeln och konkurrensen på den inre marknaden. Det är frågor som är mycket viktiga ur svenskt perspektiv för både konsumenter, företag och många andra. Där har presidenten sänt lite olika signaler . Å ena sidan framträder han ibland som en reformator, och å andra sidan har kanske lite bättre tradition på området än vad fransmännen har haft. Jag undrar om det kom fram något nytt, om ni hann tala om det ordentligt och om det finns några nyheter att berätta som vi kan ha nytta av . 29 Statsminister (): Vi talade jordbruksstöd. Det intressanta har hänt att president har sagt till franska bönder att de ska ställa in sig på att leva på egen konkurrenskraft, det vill säga att jordbrukssubventionerna ska minska. Alla som följer EU-politiken vet att detta är ett historiskt besked eftersom vi vet att det är axeln som har spärrat möjligheterna att dämpa de mycket omfattande jordbrukssubventionerna i EU:s budget. Skulle han fullfölja detta är det både något nytt och viktigt utifrån utgångspunkt. En del menar att detta delvis är en påverkan av att har blivit nettobidragsgivare. Som sådan är man lite mer noggrann med att ställa frågan om pengarna verkligen används på rätt sätt. Vi är en av de absolut främsta nettobidragsgivarna som EU-systemet har. Jag hyser stor förhoppning om att detta ska bli en öppning för en konstruktiv översyn av budgeten framöver. 30 (): Jag vill fråga statsministern om situationen i . Krav på demokrati och mänskliga rättigheter har mötts med våld. Enligt är det inte möjligt att handla i utan att också stödja militärjuntan. För mig som socialdemokrat är det självklart att svensk utrikespolitik använder alla till buds stående medel för att värna demokrati och mänskliga rättigheter. Just nu betyder det att ta initiativ för handelsrestriktioner och stoppa direktinvesteringar i . Men din utrikesminister tvekar. I går mötte statsministern president . är en stor och viktig aktör både i EU och i . Det franska oljebolaget har stora investeringar i . På vilket sätt tog statsministern upp situationen i med ? Vilka krav ställde han på franska direktinvesteringar, och hur kan EU gå vidare med gemensamma handelsrestriktioner mot ? 31 Statsminister (): Det finns franska intressen på plats i . Det är i princip vad som finns av europeiska intressen i . har inga intressen av det slaget. Det blir naturligtvis svårare att tala om handelsrestriktioner eftersom det förekommer så liten handel. Det som hade betonat var att han ställde krav på att utforma restriktioner för hur handeln skulle utföras på plats i . Inom Europeiska unionen diskuteras det som väldigt ofta kommer upp, det vill säga hur man ska gå fram med sanktioner mot ledande figurer och deras familjer.