prot · GU0998 · 2007-04-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om aktuell debatt vice talmannen meddelade att på begäran av de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om integrationspolitiken anordnas . Från regeringen skulle integrations- och jämställdhetsminister () delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt med anledning av händelserna i Mot bakgrund av händelserna på i begär de Gröna en aktuell debatt. Vi anser att det är av största vikt att och partierna diskuterar det som inträffat, drar lärdom av detta och givetvis vidtar åtgärder. Liknande händelser kan inträffa även på andra orter i och det är därför viktigt att vidtar åtgärder i förebyggande syfte. kan inte sitta på åhörarläktaren utan måste ta tag i situationen. Det behövs en nationell handlingsplan för att medverka till mångfald och en god integration i samhället. solidaritet finns hos den stora majoritet i som tar avstånd från våld och skadegörelse, och som vill ha en trygg livsmiljö. Vår utgångspunkt är att alla människor som lever i ska ha möjlighet till arbete och trygghet. Regeringens politik riskerar att förstärka utanförskapet och öka klyftorna i samhället. Staten måste garantera ekonomiskt stöd till kommuner som solidariskt ställer upp och tar emot flyktingar, till exempel från . Vi utgår från att regeringen i en aktuell debatt i kan lämna relevant information om hur de ser på situationen och vilka eventuella åtgärder regeringen avser vidta. 3 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att ett meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:480 Till Interpellation 2006/07:480 Ersättning från a-kassan för personer av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM68 Förordning om folk- och bostadsräkningar KOM(2007)69 till finansutskottet /07:FPM69 Rambeslut om erkännande och övervakning av villkorliga och alternativa påföljder, till justitieutskottet /07:FPM70 Bränslekvalitetsdirektivet KOM(2007)18 till miljö- och jordbruksutskottet 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2006/07:104 till finansutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:JuU13 betänkanden /07:KU9 och KU13 Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU6 (skr. 2006/07:81 och redog. 2006/07:ER1). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Verksamheten inom Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU13 Verksamheten inom (skr. 2006/07:82 och redog. 2006/07:OSSE1). 1 (): lägger utrikesutskottet fram sitt betänkande som behandlar två skrivelser, en från regeringen om verksamhet och en från delegation vid parlamentariska församling. Även om betänkandet är mycket kortfattat och beslutet enhälligt är innehållet i skrivelserna viktigt. spelar, som en av 56 ledamöter i , en betydande roll i dess arbete för demokrati och mänskliga rättigheter, liksom för samarbete och säkerhet. medlemsstater täcker det geografiska området mellan och där såväl och som ingår. Det är en av de få europeiska organisationer där både ryssar och amerikaner träffas regelbundet och det enda säkerhetspolitiska samarbetsorgan i i vilket alla europeiska stater samt och , men också länderna i och , deltar på samma villkor. utvecklades redan under det ur den europeiska säkerhetskonferensen som grundades . Den parlamentariska församlingen inrättades först och har tre utskott politik, ekonomi och mänskliga rättigheter. Dessa växte ur de tre korgarna i slutakten av . har fältmissioner i många länder med syfte att förebygga eller lösa kriser, till exempel den i Kosovo inför den kommande självständigheten, samt i , , och . Därutöver försöker hjälpa till att lösa de frysta konflikterna i med och Abchasien, i med och i med Transnistrien. andra huvuduppgift ligger i den mänskliga dimensionen. Den ska förhindra spridningen av små och lätta vapen samt bekämpa människohandel och trafficking. För det ändamålet har inrättat ett flertal underorganisationer. Det finns ett kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, Odihr, som utöver valövervakningarna även anordnar regelbundna konferenser om frågor som rör mänskliga rättigheter. Vidare finns en högkommissarie för frågor om nationella minoriteter just nu är det samt en representant för mediefrihet. Den parlamentariska församlingen leds av , som är talman. har även ett flertal andra viktiga representanter i den parlamentariska församlingen. är en av viceordförandena och ansvarig för jämställdhetsfrågor, och är viceordförande i det tredje utskottet, som sysslar med mänskliga rättigheter. parlamentariska församling arbetar hårt för demokratiutvecklingen i och södra . reser ofta till och grannregionerna för att medla i . Den parlamentariska församlingen har beslutat att hålla sommarsessionen 2009 i , trots att regeringen sade nej under ministermötet. Den parlamentariska församlingen anser att detta kan vara ett sätt att stödja de demokratiska reformerna. Det viktigaste arbetet, förutom arbetet i utskotten, är valövervakningen. Där arbetar parlamentariska församling gemensamt med Odihr. Det är ett sätt för oss parlamentariker från medlemsländerna att aktivt delta i ett demokratiskt arbete, och vi har i den svenska delegationen fattat beslut om att varje delegationsmedlem åtminstone ska försöka delta i minst en valövervakning. Det är ett mycket viktigt arbete eftersom det ger valen som övervakas demokratisk legitimitet. Valövervakningen sker främst i länderna öster om , vilket kritiserats av och . Detta upprätthålls dock av parlamentariska församling. hölls sju valövervakningar. Två val, i och , uppfyllde inte kriterier för att gälla som demokratiska val och underkändes. Tyvärr har det uppstått slitningar mellan parlamentariska församling och Odihr om arbetsfördelningen under valövervakningarna, vilket tillsammans med diskussionerna mellan och om framtida roll sliter hårt på arbetet. spelar en viktig och aktiv roll inom och i parlamentariska församling. Det kan hjälpa genom att se till att den goda idén med , som utöver all politik bereder en viktig mötesplats för de europeiska länderna å ena sidan och och å den andra, inte förstörs genom de interna spänningarna. har även lyckats sätta stödet för en fredlig utveckling på som nummer ett på agenda. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Behandling av personuppgifter inom Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2006/07:FöU6 Behandling av personuppgifter inom Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet (prop. 2006/07:46). 2 (): Detta betänkande behandlar frågan om personuppgifter inom Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. Det är en synnerligen delikat fråga. Betänkandet innehåller många detaljer, och det är inte lätt att pedagogiskt beskriva innehållet. Som man kan gissa av namnet, Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet, handlar det om ytterst hemlig verksamhet, så hemlig att det är svårt att föreställa sig vad de egentligen gör när de går till jobbet på radioanstalten. Självklart måste vi skydda vårt land och våra medborgare från krig, spioneri och terrorism. Staten ska vara ansvarig för att detta skydd finns för oss medborgare. måste man vara ytterst varsam med människors rätt att ha sitt privatliv i fred, fritt från all form av integritetsstörande verksamhet. Grundprincipen måste vara att ingen ska ha rätt att läsa de brev som min moster i sänder till min andra moster i , eller avlyssna deras telefonsamtal till varandra. Här gäller det att noga överväga mitt behov och min rätt till integritet och skydd av privatlivet mot behovet och nödvändigheten av skydd för medborgarna och för rikets säkerhet. anser att det är bra att frågan om personuppgiftsbehandling inom försvarsunderrättelsetjänsten regleras separat. Vi stöder även tanken bakom propositionen, att anpassa försvarsunderrättelsetjänstens möjligheter att aktivt bedriva verksamheten på de förändrade villkor som den tekniska utvecklingen medfört och att personuppgiftsbehandlingen rättsligt anpassas till detta. Vissa delar av förslaget bör dock förändras, förtydligas och i somliga fall tas bort. Propositionen anför lagförslag som innebär att regeringen meddelar föreskrifter om vilka myndigheter som ska ha direktåtkomst till uppgiftssamlingar hos Försvarsmakten och . Vi i avstyrker detta och menar att besluten ska tas av . valda ledamöter ska godkänna vilka myndigheter som genom egen direktåtkomst ska kunna ta del av insamlad information. En viktig aspekt i underrättelsesammanhang är den problematik som finns då civila och militära underrättelsetjänster överlappar varandra när det gäller såväl befogenheter som aktiviteter. Därför är det viktigt att skiljelinjen mellan den militära och den civila underrättelseverksamheten blir tydlig. I lagförslaget anges att personuppgiftsbehandling av Försvarsmakten och får ske vid misstankar om bland annat terroristbrott. menar att det är polisen och inte militären som ska handha brott och brottsbekämpning. Förslaget innebär enligt vår mening att försvarsmyndigheter får tillgång till och kan lagra personuppgifter för polisiär verksamhet. Vi avstyrker detta förslag. Underrättelseinformation och uppgiftsbehandling för polisiär verksamhet ska endast ske under ledning och styrning av polisen. Men det kan naturligtvis innebära att polismyndigheten ska kunna ha en nära samverkan med militära myndigheter. I propositionen föreslås att personuppgifter ska få föras över till andra länder eller mellanfolkliga organisationer, utan att det införs en enligt vår mening tillräcklig reglering för beaktande av den enskildes rättssäkerhets- och integritetsintressen. Det bör därför i lagen införas som förutsättning att det finns en adekvat skyddsnivå för personuppgifter i det land eller den mellanfolkliga organisation som det handlar om. måste skaffa garantier för skydd av integritet för svenska medborgare. Ett utlandssamarbete som innefattar utlämnande av personuppgifter bör föregås av ett skriftligt tillstånd från regeringen. Regeringen bör endast ha rätt att meddela föreskrifter om överföring av personuppgifter till andra länder eller mellanfolkliga organisationer eller att besluta om sådan överföring i ett enskilt fall utan hänsyn till gällande sekretess om det är nödvändigt för insatsstyrkornas säkerhet i samband med att deltar i internationella konfliktförebyggande insatser eller krishanteringsinsatser. Var och en, varje enskild person, ska ha rätten att vid ansökan få veta om hon finns i underrättelsetjänstens register. Man ska även ha rätt till rättelse eller borttagande av felaktiga uppgifter. Det är bra och det stärker min möjlighet att faktiskt ta reda på om jag finns i dessa uppgiftssamlingar och vilka uppgifter som myndigheten har om mig. Enligt förslaget ska staten ersätta den registrerade för den skada och kränkning av den personliga integriteten som har orsakats av en behandling av personuppgifter i strid med de föreslagna lagarna och föreskrifterna, som har meddelats. ställer sig positivt till detta. När det gäller preskriptionstiden för rätten till skadestånd vill vi att förslaget ska utformas annorlunda. Med nuvarande regler räknas preskriptionstiden från tidpunkten då den skadebringande handlingen utfördes. Detta har lett till att ett antal människor inte haft rätt till skadestånd, eftersom de av olika anledningar fått reda på informationen då preskriptionstiden gått ut. Den situationen kan lätt uppstå eftersom vi här talar om ytterst hemlig verksamhet som den enskilde inte haft kännedom om. anser därför att preskriptionstiden för rätten till skadestånd ska räknas från den tidpunkt då den skadelidande får kännedom om den skadebringande handlingen och inte från tidpunkten då den skadebringande handlingen företogs. Detta för att man ska få en reell möjlighet till upprättelse och skadestånd. Jag yrkar bifall till reservation 2. 3 (): Det ärende som vi ska debattera och besluta om har rönt betydligt mindre uppmärksamhet i debatten än storebror till den här propositionen, som heter En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet. Det kanske inte är så konstigt, eftersom den här propositionen handlar om hur man reglerar vad som gäller för personuppgifter som kan komma att behandlas inom Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet, inte hur de har inhämtats. Med detta sagt vill jag ändå betona vikten av att förslagen i propositionen genomförs. Behandlingen av personuppgifter måste alltid kringgärdas av ett så starkt integritetsskydd som möjligt, eftersom det handlar om känsliga uppgifter som använda på fel ställe och på fel sätt verkligen kan innebära lidande och besvär för den som drabbas. Förslagen i propositionen innebär att de bestämmelser som är nödvändiga utifrån ett integritetsskyddsperspektiv regleras i lag. Regleringen gäller för vilka ändamål personuppgifter får behandlas inom dessa verksamheter och vilka begränsningar som ska gälla. Förslagen innebär också att regleringen av personuppgiftsbehandlingen anpassas till den tekniska utvecklingen. Lagförslagen är utformade så att de är heltäckande. De ska inte behöva korsläsas eller kompletteras med någon annan lag, utan de innehåller alla de bestämmelser som ska vara tillämpliga för Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter. Flera av de bestämmelserna är likalydande med motsvarande bestämmelser i personuppgiftslagen, som ju gäller i stort och har gällt hitintills. finns det bestämmelser om personuppgiftsbehandling i Försvarsmakten och i en förordning, 2001:703. Utskottets majoritet delar regeringens uppfattning att en lagreglering ger ett starkare skydd för den enskildes integritet och att de grundläggande principerna ska slås fast i lag och inte endast i en förordning. Det är en av huvudpoängerna i betänkandet. Utskottet tillstyrker också att de delar av personuppgiftslagen som är tillämpliga inarbetas i den nya lagen. Det blir enklare och bättre för dem som ska tillämpa detta. Det blir mer överblickbart och enklare om detta återfinns i en och samma lag. Jag vill också kommentera de reservationer som finns i betänkandet. När det gäller vilka myndigheter som ska ha direktåtkomst till uppgifterna anser utskottet i likhet med regeringen att verksamheten inom Försvarsmaktens militära underrättelse- och säkerhetstjänst samt är av den arten att det inte är lämpligt att i lag detaljreglera vilka myndigheter som ska ha direktåtkomst. Däremot kan man reglera det i en förordning. Det ska framgå av en förordning, så att det finns tydligt och klart. Det är också lättare att ändra i en förordning än att behöva gå tillbaka och ändra det i lag. Uppgiftsinsamlingen för polisiär verksamhet beror på att det enligt säkerhetsskyddslagen, 1996:627, vid verksamhet hos staten, kommunerna och landstingen ska finnas ett säkerhetsskydd mot terroristbrott. Det är ett sådant säkerhetsskydd som avses för den militära säkerhetstjänsten enligt 10 § i regeringens lagförslag. Verksamheten är till skydd för Försvarsmakten. Det är inte någon polisiär verksamhet. En svårare och känsligare fråga är utlämnande av uppgifter till andra länder. Precis som regeringen menar utskottet att det svårligen kan regleras i lag. När det görs ska det kringgärdas av stark sekretess. Det får inte ske om sekretessen hindrar det och det ska vara nödvändigt för att Försvarsmakten och ska kunna fullgöra sina uppgifter. Det ska redovisas för och . Det är vi i utskottet nöjda med. När det gäller preskriptionstiden kan jag ha viss förståelse för betänkligheter och reservationen. Men utskottet har funnit att det är svårt att genom den här lagen ändra den preskriptionslag och de regler som gäller . Därför vill vi avslå reservationen. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationerna. 4 (): Det är bra att med mycket bred majoritet nu i nya lagar reglerar behandlingen av personuppgifter hos Försvarsmakten och . Det är viktiga frågor med bäring på landets säkerhet och den personliga integriteten. Lagen behandlar bland annat hur personuppgifter ska hanteras, hur personuppgifter kan lämnas ut, enskildas rättigheter och andra frågor. En lagreglering ger ett starkare skydd för den enskildes integritet. Därför slås de grundläggande principerna nu fast i lag till skillnad från dagens läge med en förordning som ger ett svagare skydd. Utskottsmajoriteten finner regeringens förslag väl underbyggda och tillstyrker dem. Jag yrkar liksom föregående talare bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också uttala en from förhoppning att även regleringen av själva signalspaningen, som just bereds i utskottet, kan leda till en bred samsyn. Försvarsfrågor är liksom integritetsfrågor synnerligen viktiga. Det är svåra avvägningar som måste göras. Det är en styrka med en bred samsyn. Det vore bra för landet och vår beredskap om vi kunde hitta en sådan samsyn även vad gäller själva signalspaningen. En del återstår att göra, och frågan ligger hos utskottet. Vi får se var det hamnar. Det finns några reservationer. har på ett bra sätt behandlat utskottsmajoritetens syn på dem. Jag instämmer i utskottets förslag i betänkandet. 5 (): Det tål att understryka det som just sade om de regler som är till skydd för den personliga integriteten. Det skydd som ligger i att detta nu är en förordning utan en lag antagen av gör de farhågor som en del har haft om förslaget om signalspaning något mindre. Detta är en produkt som har givit regeringen i uppdrag att komma med. Det skedde för . underströk hur viktigt det var att frågorna reglerades i lagform. Så är det när vi i vår regeringsform värnar om till exempel mänskliga rättigheter. Som ett särskilt skydd uppställer man krav på att inskränkningar bara får göras just i form av lag. Det finns skäl att alldeles kort kommentera de reservationer som inlämnats i ärendet och som redan har berört. Frågan gäller vilka myndigheter som ska ha en direktåtkomst till de uppgifter som tas fram i underrättelsesammanhang. Man kan konstatera att detta inte är någonting som hålls hemligt. Det regleras i förordningsform av regeringen. Det är öppet för vem som helst att ta del av det. Om man uppställer kravet att det i lagstiftningsform ska regleras om varje myndighet som ska ges tillgång eller inte längre ha tillgång till dessa uppgifter får vi en väldigt trögrörlig statsförvaltning utan att vi för den sakens skull vinner något. tar också upp frågan om gränsdragningen mellan de polisiära myndigheterna å ena sidan och Försvarsmakten å andra sidan. Sedan pekar man på att regleringen även gäller misstankar om terroristbrott. Det är precis som sade. Det får enbart ske om det handlar om ett planerat, förberett terroristbrott som just utgör ett hot mot Försvarsmaktens personal eller materiel. Det är då enligt lag som myndigheten, i likhet med ett stort antal andra myndigheter, har en skyldighet att vidta åtgärder för att skydda sin personal och sin materiel. Det får alltså inte grundas på något brottsbekämpande eller brottsutredande intresse. När det gäller överförande av uppgifter till annat land kan man konstatera att lagstiftningsförslaget här inte innebär någon ändring i förhållande till den situation som gäller . Precis som nämndes har Försvarsmakten en skyldighet att anmäla till regeringen vilka samarbeten som finns, vilka överföranden av uppgifter som sker och till vilka länder. Det ger regeringen en möjlighet att tydligt ingripa om man menar att Försvarsmakten begår misstag. Jag är lite bekymrad över vilja att inskränka överförande av personuppgifter till andra länder i de fall då det har betydelse för den svenska insatsstyrkan. Vi lever i en värld där systemhoten mot vårt samhälle, vår demokrati och mänskliga rättigheter blir allt svårare att förutse och definiera. Om svensk underrättelsemyndighet inte längre skulle ha möjligheten att byta uppgifter med andra främmande underrättelsemyndigheter skulle vår kunskap om vad som sker runt omkring oss och i vårt land drastiskt försämras. Det skulle utan tvivel skada den nationella säkerhet som vi dag har. kommer jag till frågan om preskription. vill att preskriptionstiden ska räknas från den tidpunkt då den enskilde som kan ha lidit skada av uppgiften får kännedom om den. Det kan man tycka är en bra reglering. Initialt kan man säga att det vore omöjligt att i det här sammanhanget aktualisera en ändring av regeln. Den är uppstyrd i personuppgiftslagen och också i den allmänna skadeståndslagen. Man räknar preskriptionstiden från den tidpunkt då skadan upphör att gälla. Jag kan avslutningsvis säga att det ibland i vissa fall innebär att den tid som den enskilde har på sig för att väcka talan om skadestånd med den reglering som finns blir längre än med den ordning som föreslår. Det hänger samman med att skadan pågår så länge som uppgiften förekommer hos myndigheten. Det är egentligen först när den gallras bort som tiden börjar räknas. Detta är svåra avvägningar. Men precis som sade finns det inga möjligheter att i det här sammanhanget aktualisera frågan. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 6 (): Som sagts av föregående talare råder det en stor samstämmighet om betänkandet. Syftet med lagarna är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst. Det gäller även Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet. För oss kristdemokrater är trygghet viktigt. Därför värnar vi en effektiv underrättelseverksamhet. Vi välkomnar att denna verksamhet nu lagregleras då regeringens förslag grundar sig på ett omfattande utredningsarbete just utifrån integritetsaspekterna. Vi kristdemokrater delar helt utskottets och regeringens uppfattning att en lagreglering ger ett starkare skydd för den enskildes integritet och att således de grundläggande principerna för behandling ska slås fast i lag och inte endast i förordning. Grundlagen ska säkerställa de rättigheter som alltid ska finnas för den enskilda människan och skydda dessa rättigheter från övergrepp. Grundlagen ska alltså garantera och skydda de mänskliga rättigheterna. Sådana rättigheter är framför allt rätten till liv, personlig frihet och integritet, åsiktsfrihet, religionsfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, demonstrationsfrihet och rätten till egendom. Dessa friheter, som tyvärr inte är så självklara i många av världens länder, tål att upprepas. Fri- och rättighetsskyddet ska vara relaterat såväl till förhållandet mellan det allmänna och den enskilde som mellan enskilda. Tilltron till rättssamhället bygger på att människor kan förlita sig på att en effektiv brottsbekämpning och en fri och oberoende rättskipning ger trygghet för personlig integritet och egendom. Statens uppgift är att skapa rättsregler och tillhandahålla sådana resurser så att det garanteras. Krig och konflikter mellan såväl enskilda människor som stater uppstår just till följd av människans ofullkomlighet. Vår rädsla för det okända, vår girighet, avund, maktlystnad, prestige och så vidare är ofta orsaker till att konflikter växer och övergår i krigssituationer.