prot · GU0961 · 2007-02-15 00:00:00 — Om de skulle kunna delta mer i sitt förtroendeuppdrag och i nämnder och styrelser så vore det en viktig rehabiliteringsinsats, vilket också kommer att göra att de fortare kommer tillbaka till sitt arbete. Jag tror att det vore klokt om man kunde se över reglerna så att de här personerna känner att de har en mer meningsfull tillvaro och att de kan delta i samhällsdebatten. Frågan är om statsrådet delar synen i det som jag säger. Eller vad vill regeringen göra i denna fråga? 45 Statsrådet (): Problemet med utanförskap och att många har kommit ut i en sjuk- och aktivitetsersättning handlar om att de inte har fått vård . De har inte fått rehabilitering. Det kanske har varit ett alltför dåligt samtal mellan arbetsförmedlingen och försäkringskassorna. Sjukskrivningstiden har varit alldeles för lång och för passiv. Regeringen vidtar nu en mängd åtgärder när det gäller detta. När det gäller hur man bedömer de enskilda och deras möjligheter till arbetsförmåga eller arbetsoförmåga har jag ingen möjlighet att sätta mig över bedömningar. Men jag kan i alla fall lova att jag från mitt håll gör allt för att de som har en arbetsförmåga ska få stöd och hjälp att komma tillbaka och därmed också kunna ta de förtroendeuppdrag som även de kräver en viss arbetsförmåga. Vi kommer att skriva direktiv till en utredning. Jag kan inte säga om de här diskussionerna kommer att finnas med där. Men många åtgärder behövs för att folk ska få komma tillbaka igen till arbetslivet och till sina uppdrag. 46 (): Jag vill ställa en övergripande fråga till statsrådet som handlar om demokrati och yttrandefrihet för de nationella minoriteterna. Vi är många som undrar vad det är som gäller i frågan om presstödet. Å ena sidan går kulturministern ut och säger att vi ska ha kvar stödet, å andra sidan går en annan minister ut och säger att det ska fasas ut . Vem ska man tro på? Jag vill särskilt peka på betydelsen av presstödet utifrån ett nationellt minoritetspolitiskt perspektiv. Låt mig ta tidningen som ett exempel. Det är en trespråkig tidning som har material på svenska, finska och meänkieli. Om presstödet avskaffas slår man undan de ekonomiska förutsättningarna för denna tidning att skriva på de nationella minoritetsspråken. Kan statsrådet ge ett besked om vad som gäller? Kommer vi att ha ett presstöd tills vidare eller försvinner det ? 47 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig säga så här: Det pågår ett arbete med att se över hur presstödet är utformat och hur det ska se ut. Generellt sett är vi i regeringen positiva till presstödet som sådant. Däremot vet jag att det också finns en del tveksamheter, påpekanden eller synpunkter som kan inkomma från till exempel när det gäller neutralitet på olika sätt. Jag kan, ärligt talat, inte mer om beredningsläget i denna fråga . Jag ber att återkomma när det finns ett statsråd som har kunskap om beredningsläget i denna fråga, något som jag tyvärr inte besitter. 48 (): Jag får väl tacka för icke-svaret. Jag vill bara poängtera ytterligare en gång att redan den fördröjning av presstödet som alliansregeringen skapade genom att lägga frågan på is med vad jag tycker en vag hänvisning till EU har förorsakat problem. Jag ställer ändå frågan: När kan vi förvänta oss att få ett besked om när beredningen är klar? 49 Arbetsmarknadsminister (): Tyvärr, , jag vet inte. Jag är hemskt ledsen. Jag kan bara böja mitt huvud i skam över detta eftersom jag inte känner till beredningsläget i frågan. Jag ber om ursäkt för det. Jag borde förmodligen ha vetat det, men tyvärr gör jag inte det. 50 (): Min fråga gäller svartfiske och riktar sig då naturligtvis till fiskeriminister . Det är väl ingen hemlighet att vi från ofta har lyft fram frågan om att vi ser ett stort problem i att man håller på att fiska ut, vilket leder till att fisken helt enkelt försvinner, bland annat i . Det har varit väldiga diskussioner om kvotsystem och om hur mycket man ska få fiska upp och så vidare. Jag anser att tyvärr har förlorat i den striden och att vi fiskar upp för mycket. Det andra problemet med fisket gäller svartfisket, det vill säga det som inte är reglerat. Det förbereds nu en rapport från som tyvärr även pekar på att är skyldigt till att inte ha kontroll över svartfisket. har vi oftast trott att det gäller , och andra länder, men även är tydligen skyldigt. Min fråga är helt enkelt: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att få bort svartfisket? 51 Jordbruksminister (): Det är angeläget att fisket rapporteras på ett korrekt och likartat sätt så att vi kan följa de kvoter och de ansträngningar att ta upp fisk som görs i olika länder. Det ska ske på ett lika och rättvist sätt, annars är det meningslöst att ha det system som vi har haft . Av det skälet talar jag med mina motsvarigheter i omkringliggande länder så att vi ska få en samsyn kring de här frågorna. Det handlar om att vidta åtgärder när det gäller landningskontroller, användning av elektroniska hjälpmedel och ett likartat sanktionssystem för den som inte följer systemet. Det handlar också om att kunna införa system som gör att vi kan spåra fiskens härkomst så att vi vet varifrån den kommer. Vi tittar också över möjligheten att gemensamt förstärka kontrollen så att den blir lika bra i alla delar av det område som vi nu pratar om. 52 (): Det lät ungefär som den tidigare socialdemokratiska ministern. Vi ska prata och vi ska lyssna. Vi ska kanske prata med de andra i EU. Det vi saknar är konkreta åtgärder. Det handlar inte bara om att säga att andra länder ska göra någonting. Vilka konkreta åtgärder avser jordbruksministern att vidta i ? kanske kan gå före och visa att vi har hittat ett system som är användbart. Vi kanske kan visa hur det ska kunna kontrolleras bättre i praktiken. En sak som visas i de här rapporterna är tydligen att så fort en inspektör följer med fiskeflotten fiskar man upp mycket mindre än vid de tillfällen när man inte har en inspektör med på fartyget. Det är oroväckande att det är på det sättet. Jag frågar fortfarande: Vilka konkreta åtgärder är på gång här i ? När ska jordbruksministern ta upp det på nästa ministerrådsmöte för att där gemensamt komma överens om åtgärder? 53 Jordbruksminister (): Jag har redan talat med kommissionären om den här problematiken. Jag har redan talat med mina motsvarigheter i omkringliggande länder för att vi gemensamt ska komma till rätta med de här problemen. Jag har också sett till att vi nu har överfört kontrollen från till . Jag tror att de har bättre förutsättningar att sköta detta. Vi ska också se om det behövs ytterligare resurser. Vi ska gå före vad gäller att införa elektroniska hjälpmedel för att kunna fullgöra vår kontrollskyldighet som jag nämnde i mitt tidigare anförande. Det är några åtgärder som jag med kraft har tagit tag i därför att det är så viktigt att vi sköter den här verksamheten korrekt och återställer möjligheterna att fiska på bra sätt i vårt östra hav. Åtgärder mot mobbning i skolan 54 (): I går presenterade , Barnens rätt i samhället, en rapport tillsammans med tvärpolitiska barngrupp här i . Det är till viss del en dyster bild av hur barn blir utsatta. Det kan handla om att de har det jobbigt hemma, men de kan också bli utsatta i skolan. Antingen blir man mobbare själv eller också blir man utsatt för mobbning. Det finns också flickor som skär sig själva, det vill säga destruktivt beteende. I samband med detta presenterade också en artikel i en av tidningarna där hon krävde mer resurser. Som ett svar på det har regeringen berättat att man satsar 40 miljoner mot mobbning, och det välkomnar jag att den borgerliga regeringen vill göra. När man sedan tittar mer på vad ni ska göra handlar det mer om att ni ska forska på det här området och att ni ska ge riktlinjer. Men det finns väldigt många skolor som har många goda exempel som de skulle vilja sprida. Min fråga till skolministern är: Tänk om det visar sig att det är sådana skolor som har elevdemokrati och där man ser och hör barnen på tidigt stadium. Är skolministern då beredd att satsa just på sådana åtgärder, det vill säga mer inflytande för eleverna och fler förebyggande åtgärder? 55 Statsrådet (): Tack för frågan i ett väldigt viktigt ämne. Inga barn ska behöva vara rädda för att gå till skolan. Det är fruktansvärt när man tar del av berättelser om barn som kräks därför att de är livrädda för att gå dit därför att andra elever i skolan trakasserar och kränker dem . Man blir bestört. En av våra högsta prioriteringar är att bekämpa mobbningen i skolan. Dit hör till exempel, för att ta ett par åtgärder, att vi ändrar lagstiftningen så att det ska vara möjligt att flytta en mobbare när det har gått så långt för att kunna splittra ett gäng som utövar mobbning mot andra elever. Det som vi presenterar innebär att vi satsar väldigt mycket mer pengar, mer pengar än vad någon regering i någonsin har satsat, på att sprida och fortbilda lärare och rektorer i fungerande metoder för att förebygga mobbning. Det allra bästa är trots allt att det inte uppstår mobbning över huvud taget. I det arbetet arbetar vi fullständigt fördomsfritt. får nu i uppdrag att titta på vilka metoder som finns och vilka som fungerar. Jag tror faktiskt att det ibland kan vara så att en del skolor jobbar med metoder som inte alls fungerar. Alla har nog en metod, men detta är inte tillräckligt utvärderat. Syftet är att minska mobbningen i svensk skola. 56 (): Vi är överens om att man ska motverka mobbning. Det som var slående i går när vi hade det här seminariet var att elevorganisationerna sade att det finns jättemånga bra skolor i och det beror på att elevdemokratin får råda där. Där får eleverna ett större ansvar. Det finns vuxna som ger dem större ansvar. Så sade elevorganisationerna i går. Jag tycker att det går lite stick i stäv med skolministerns uppfattning. Han har , vad jag har sett i alla fall, bara pläderat för, vad man kan tycka i alla fall, hårdare bestraffning. Man tar till sådant i stället för att gå på djupet med bakgrunden till varför barn antingen blir utsatta för eller själva utsätter andra för mobbning. Elevorganisationerna påstår, och jag tror att de har rätt, att det fungerar bra där elever själva får växa och där vuxna ser dem och tillåter det. Jag hoppas att, om den utredning som ni tillsätter visar att det fungerar bra på dessa skolor, ni också ger resurser till andra skolor att jobba på det sättet. 57 Statsrådet (): Jag har jobbat med skolpolitiska frågeställningar . Vi har pratat mycket om mobbning . Ett problem är att det finns väldigt mycket tyckande från alla, och jag utesluter inte att jag själv har tyckt en hel del också, men det finns inte vetenskapligt dokumenterat och utvärderat vilka metoder som fungerar när det gäller att förebygga mobbning. Nästan alla skolor i har en mobbningsplan. Man måste ju ha det enligt lagen, och nästan alla följer nog det. Men vad står det i den? Vad är det för metoder och strategier man har? Och hur jobbar man i praktiken? Det är det centrala, inte själva papperet. Här är det väldigt skiftande. Man har väldigt många modeller och teorier och överallt. Vårt arbete går ut på att gå igenom var de framgångsrika metoderna finns och sprida kunskap om dem. Jag hade varit glad om vi inte hade behövt göra detta , utan att det hade varit gjort för länge sedan, men gör vi det. Produktion av etanol från skog 58 (): Jag har en fråga till jordbruksminister . hade ministern tillsammans med två kolleger, miljöministern och handelsministern, en debattartikel införd i som talade om att EU nu bör upphäva tullarna på etanol med hänvisning till att vi har en etanolindustri som kan stå på egna ben. Det är en ståndpunkt som jag känner sympati för. Men jag skulle ändå vilja fråga jordbruksministern hur han utifrån detta ser på statens roll när det gäller att stödja utvecklingen av etanolproduktion från skogen. Det är en produktion som inte har en teknik som är fullt utvecklad för att kunna producera. På jordbruksområdet är det annorlunda. Det kunde vi också ta del av . Jag vet också att det går en gränslinje mellan jordbruksministerns och näringsministerns ansvar vad gäller skogen, men då ministern uttalar sig om tullarna på etanol berör det i högsta grad även skogen och möjligheterna att få fram en väl fungerande teknik för att utvinna etanol och lignin, inte minst ur grot. Alltså: Hur ser ministern på statens roll för att stödja utveckling och forskning kring etanolproduktion ur skogen? 59 Jordbruksminister (): Låt oss först slå fast och vara överens om att behöver en egen etanolproduktion. Vi behöver det för att vi ska hjälpa till i det klimatarbete som är så viktigt och så att vi uppnår de miljömål som vi är överens om. Man kan konstatera att svensk energipolitik har fokuserat på teknikneutralitet, det vill säga statsmakterna sätter upp ramar för utveckling, i möjligaste mån utan att peka ut något särskilt energislag eller sätt att ta fram det energislaget. Det har varit och ska vara en av grundpelarna för det framgångsrika svenska konceptet. Det betyder i klartext att vi från statens och samhällets sida ska fortsätta att stötta forskning och utveckling av olika typer av verksamheter som vi tror har en potential i vårt land. Sedan är det upp till industrin att också hjälpa till och ta vara på de möjligheter som denna forskning och utveckling ger. Jag bedömer att vi har en stor möjlighet att från det som skogen producerar ta fram sprit att använda som drivmedel. Hur mycket detta är kommer vi att få svar på i en utredning som har fått förlängd tid till för att ta fram sina resultat för att se vilka möjligheter vi har att producera råvara i vårt land. 60 (): Jag tycker att det är glädjande med det som jordbruksministern nu tillkännager. Jag tycker också att det är viktigt att vi lägger på minnet att det är en teknikneutral verksamhet. Men det finns behov av forskning och utveckling på det här området, där vi har en potential, där vi finns mitt i. Vi som lever jag kan säga vi och tror att ministern håller med mig i det bälte som har drabbats av både och vet vilken naturresurs vi har där att utveckla. 61 Jordbruksminister (): Vi är överens om att det behövs fortsatta samhällsinsatser på forsknings- och utvecklingsområdet vad gäller att få fram ytterligare möjligheter i energisammanhang och vad gäller speciellt den förnybara energin. Stora forskningsprojekt är i gång, ska fullföljas och slutföras. Vi har tre fullskaleprojekt, kan vi nog kalla dem, som staten är djupt inblandad i. Vi har ett i , ett i och ett i . Det är viktigt att vi fullföljer de möjligheter som vi har på de här ställena så att vi kommersiellt kan tillvarata den nyttighet som vårt land producerar och använda även det som skogen ger i det sammanhanget. 62 (): , en fjärdedel av den svenska bruttonationalprodukten så stor är det allmännas skuld till landets förtidspensionärer. Det har en rapport som kom från konstaterat. Huvuddelen av detta och huvuddelen av ökningen står de unga för. Det är de unga som i allt större utsträckning blir förtidspensionerade eller uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Det leder naturligtvis till att vi har stora kostnader för det allmänna. Vi måste betala på ett eller annat sätt. Men allra viktigast är förstås de mänskliga lidanden och kostnader som detta för med sig, den stora utslagning som sker. Det är inte svårt att konstatera att det svenska socialförsäkringssystemet och kanske framför allt den svenska sjukförsäkringen är i djup kris och i desperat behov av reformer. Jag skulle vilja fråga statsrådet vilken bedömning hon gör av möjligheten att under innevarande mandatperiod påbörja ett arbete med att kraftigt reformera den svenska sjukförsäkringen. 63 Statsrådet (): Jag tackar så mycket för frågan. Det som tar upp här är mitt ansvar. Jag har en stark önskan, förhoppning och tro på att jag också ska kunna arbeta vidare och åstadkomma någonting som är bra för individen som har lämnats utanför. Många av dem är, som nämner här, ungdomar. har talat om att tio ungdomar får en aktivitetsersättning eller det som vi förut kallade förtidspension trots att de har varit inne på arbetsmarknaden. Det är psykisk ohälsa . Man har inte reagerat. De har inte fått stöd och hjälp. De har lämnats i utanförskap. Många av dessa ungdomar har också gått ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg och har inte tillräckligt med sig i ryggsäcken för att klara en arbetsmarknad. Det är ytterst tragiskt hur de ungdomarna börjar sitt vuxna liv. Det är det som är min ingång. Det resulterar också i ett stort mått av kronor och i en skuld som vi ska betala till de unga förtidspensionerade, i synnerhet till dem. På alla sätt ska vi hjälpas åt. Jag och regeringen har också lagt fram ett stort antal förslag när det gäller aktiv sjukskrivningsprocess. Jag vet att socialministern har mycket pengar till vårdgarantin, till psykisk ohälsa. Skolan och skolministern satsar på sin del. Tillsammans tror jag att vi ska kunna hjälpa. Det handlar om den enskilda personen som lämnas i utanförskap och social isolering. 64 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret och tacka för engagemanget i frågan också. har antalet förtidspensionärer tredubblats, och det är en utveckling som vi måste ta på stort allvar. Från sida har vi drivit på för en kraftig reformering av den svenska sjukförsäkringen, i riktning att vi ska stärka arbetslinjen och det vi har pratat om mycket , att vi ska få in människor i arbetslivet. Människor ska inte vara i utanförskap. Vi ska också ha en försäkring som är trygg. Då handlar det både om att vi ska ha rimliga ersättningsnivåer och att alla ska omfattas av försäkringen så att vi sprider risker, så att de som har mindre risk att bli sjuka delar med sig till dem som har större risk att bli sjuka så att det finns en solidaritet inom systemet. har alldeles , , lämnat sin rapport. ser vi fram emot att det ska bli en parlamentarisk utredning om detta, så vi kan genomföra de stora och viktiga reformerna. Min fråga till statsrådet är vilken bedömning hon gör när det gäller tidpunkten när en sådan här utredning kan tillsättas. 65 Statsrådet (): Jag börjar med frågan och säger att direktiven håller på att formuleras . Min förhoppning är att de ska kunna sättas i verket . säger i sin utredning att sjukskrivningsprocessen är en uppvisning i misslyckanden och att det har varit arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har gjort att människor har fått en förtidspension snarare än sjukdom och arbetsskada. Vi måste börja titta på arbetsförmågan, precis som vi sade i frågestunden här innan, och inte arbetsoförmågan. Det gäller att vi gör sjukskrivningsprocessen aktiv och rehabiliteringsinsatser tidigt så att de tre eller sex månaderna inte går, för då hamnar man ofta i utanförskap. När det gäller om man har hamnat där har regeringen lagt ett stort antal förslag. Om jag ska öppna dörren ut igen mot arbetsmarknaden och social gemenskap ska det finnas många åtgärder, lämpliga arbetsmarknadsplatser. Jag ska kunna arbeta med nystartsjobb, få lärlingsplats och så vidare. 66 (): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Unga är särskilt sårbara när de drabbas av arbetslöshet. Tidig arbetslöshet riskerar att få bestående effekter genom hela livet. Man riskerar sämre löneutveckling, sämre villkor på arbetsmarknaden, och om man väl har fått ett jobb är risken att bli arbetslös igen mycket större. Långtidsarbetslösheten bland unga har fördubblats på väldigt och är så hög som . Detta har skett sedan arbetsmarknadsminister tog över, och detta har skett i en högkonjunktur när arbetsmarknaden växer, när jobben blir fler. Vilken analys gör arbetsmarknadsminister av situationen? Vilka kraftfulla åtgärder tänker han vidta för att komma åt den här arbetslösheten? 67 Arbetsmarknadsminister (): Det var en mycket bra fråga. Jag tycker att det är oerhört allvarligt att Socialdemokraterna lämnade efter sig ett svart hål i ungdomsarbetslösheten. Över hundratusen ungdomar under 24 står utanför arbetsmarknaden eller jobbar mindre än han eller hon skulle vilja. Det är riktigt uschligt. När det gäller långtidsarbetslösheten bland ungdomar är det som har hänt att man har lämnat programplatser i Ams för att hamna i nästa kolumn, öppen arbetslöshet. Det är naturligtvis inte så att man har lämnat arbetsmarknaden, haft ett jobb och gått över i långtidsarbetslöshet, utan man har bytt kolumn i arbetslöshetsstatistiken. Men vi nöjer oss inte med det, precis som efterlyser. Från kommer den halverade arbetsgivaravgiften för ungdomar, med bibehållen svensk arbetsrätt, för att se till att sänka trösklarna för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är kraftfulla åtgärder. Dessutom har vi nystartsjobb. Om du är under 24 och har varit arbetslös eller mer omfattas du av nystartsjobben. En fjärdedel av nystartsjobben har gått till just de långtidsarbetslösa ungdomarna. 68 (): Det är 314 ungdomar som fått nystartsjobb, och det är 5 500 ungdomar som är långtidsarbetslösa. De kraftfulla åtgärder som Littorin inte nämner är till exempel att man dragit ned rejält på programmen, vilket särskilt drabbar ungdomar som haft hjälp av det stöd som arbetsmarknadspolitiken ändå inneburit. Han nämner inte att Ams med regeringens goda minne har tagit bort målet om att sänka ungdomsarbetslösheten. Han nämner inte heller att regeringen avskaffat ungdomsgarantin och de kommunala ungdomsprogrammen. Detta är allvarligt. I väntan på de åtgärder som ska komma här fick vi ju inte höra något konkret mer än nystartsjobben, och de har som sagt inte gjort mycket väljer arbetsmarknadsministern att förpassa ungdomar från aktiva åtgärder till passivitet, trots att forskning visar att detta är förödande just för ungdomar eftersom det får så ödesdigra konsekvenser. Det Littorin gör är att han väljer systemskiftet och de här förändringarna framför dessa enskilda individer som inte bara byter kolumn utan skickas från aktivitet till passivitet och utanförskap. 69 Arbetsmarknadsminister (): Jag ska be att få tacka för det djupa engagemanget. Tyvärr visade ju inte den förra regeringen det engagemang i de här frågorna som efterlyser eftersom man genomförde just det systemskifte på arbetsmarknaden som anklagar oss för, nämligen att permanenta utanförskapet på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst ungdomsarbetslösheten. Där delar vi problembild, men vi har helt olika lösningar för att komma till rätta med den. Om man gör som man har gjort kommer det att gå som det har gått. Den plan som företräder är just den B-plan som har visat sig misslyckad . genomför vi en lång rad åtgärder för att komma till rätta med detta: nystartsjobb från , halverad arbetsgivaravgift för ungdomar från och jobbgaranti för unga . Vi har en lång rad åtgärder just för att komma till rätta med den ungdomsarbetslöshet vi ser, för att inte låta dessa ungdomar fastna vare sig i passivitet eller i programåtgärder utan se till att de har ett riktigt jobb att gå till. Det borde vi kunna vara eniga om. 70 (): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. kunde man i läsa en debattartikel av de folkpartistiska riksdagsledamöterna om blockaden av salladsbaren i . De säger där att arbetsrätten måste ändras så att balansen mellan företagare och fack återställs till rimliga proportioner. Det är med oro för ensamanställda och anställa i småföretag man läser detta uttalande från . Vad är det som ska återställas och på vilket sätt? Jag har fått uppfattningen att arbetsmarknadsministern tycker att den svenska modellen med kollektivavtal och fredsplikt är bra. Jag vill försäkra mig om att så är fallet. Min fråga till arbetsmarknadsministern blir därför: Förs det några diskussioner i regeringen om ändringar i arbetsrätten i syfte att återställa balansen mellan företagare och fack? Om regeringen för sådana diskussioner, vilka förändringar i arbetsrätten avses i så fall? 71 Arbetsmarknadsminister (): Jag kan bara konstatera vilka uppgifter kom med i går i sin rapport om förra årets aktiviteter på svensk arbetsmarknad. Förra årets slöts det 3 906 hängavtal, det vill säga kollektivavtal på lokal nivå.