prot · GU09126 · 2007-06-14 00:00:00 — Så jag kan inte förstå hur den borgerliga alliansen nu kan göra sig till uttolkare för folkviljan på det sättet. Man säger: För att vi bygger vägar runt så är de kompenserade när det gäller de folkomröstningar som de hade. Det ligger inte ens i närheten av sanningen. Dessutom måste man konstatera att det är en majoritet från alla kranskommuner runt som åker kollektivt in till . Hur kompenserar man dem, den majoritet som inte åker bil? De får ju ingen kompensation över huvud taget. Den tolkningen av folkomröstningarna har jag väldigt liten förståelse för. Det måste jag säga. 208 () replik: Det kan faktiskt vara så jag tror att Per också inser det att de i kranskommunerna som röstade nej till trängselskatten i väldigt hög utsträckning var de som fick betala den. De var utlovade att man skulle ta hänsyn till folkomröstningsresultatet. Det var svårt att göra som man skulle ta hänsyn till folkomröstningsresultatet i , eftersom väljarna där såg fördelarna med trängselskatten. Den hade haft positiva verkningar för innerstaden som sådan. Då fanns det en möjlighet att kombinera detta, att ge ett uttryckligt löfte om att om vi nu låter ha trängselskatt inom sig men det är invånare och bilisterna där som i hög grad kommer att betala den man ökar förutsättningarna och tillgängligheten för dessa bilister genom att anslå pengar till bättre vägar. Det är, som det har framkommit i debatten här, svårt att märka pengar på det sättet. Det är en självklarhet. Det behöver knappast påpekas att det behövs satsningar på kollektivtrafiken. Men det här var att göra det väldigt synligt att trängselskattens intäkter kommer att gå till förbättringar för bilisterna, eftersom det är bilisterna som betalar trängselskatten. 209 PER () replik: analyserar resultatet och tror att det var mest bilister som röstade nej i kranskommunerna, men det vet ju varken eller jag. Ingen vet egentligen vad nejet bestod i och varför man sade nej. Frågan är varför man ska tolka över huvud taget. Varför ska regeringen och sitta här och göra en tolkning av de här folkomröstningarna? Är det inte en mycket bättre idé att låta regionen själv bestämma över användningen av pengarna, att inte tolka alls och låta dem säga vad de vill använda pengarna till? Då ska man inte här från och regeringens sida specialdestinera pengarna. Varför för ni inte över pengarna, intäkterna, bara till regionen, till ? Låt dem avgöra vad pengarna ska användas till! Att sitta här och styra uppifrån är ju helt oförståeligt. Det finns ingen som helst anledning att göra så. Sluta tolka folkomröstningarna! Låt i stället folket i kranskommunerna bestämma själva vad de vill använda pengarna till! Det är väl ett betydligt bättre sätt att hantera det dilemma som man har hamnat i. 210 () replik: Det kan låta väldigt enkelt. Det har tagits upp här i debatten att det hade lämnats olika löften, med rätta, till väljarna i och väljarna i , och man skulle ta hänsyn till folkomröstningsresultatet. På grund av utfallet där, att det blev så pass tydliga utfall både i staden och i länet, var det svårt att kunna ta hänsyn till resultaten. Då måste man vara tillräckligt kreativ för att få en lösning som kan vara rimlig och acceptabel för båda parter. Det visade sig när vi gick fram med detta att det blir fortsatt trängselskatt men att intäkterna av den ska kunna användas så att de som har röstat nej till trängselskatten i har en fördel av det, också de, inte bara de som bor i innerstaden. Det var en bra lösning, och det är den lösningen vi kommer att rösta för när vi går till votering . 211 (): Tiden går fort när man har roligt, brukar man säga, och roligt är det ju när man har så här intensiva debatter. Jag vill ändå svara på den fråga som ställde angående varför vi röstar nej till propositionen. Det är precis det som vi har utformat i vår reservation 1. Vi tycker inte att det här förslaget, den här propositionen, har det miljöperspektiv som man använde sig av när man röstade i . Där står följande: Miljöavgifter, trängselskatt, innebär att avgiften tas ut i biltrafiken i syfte att minska köer och förbättra miljön. Intäkterna återförs till för investeringar i kollektivtrafik och vägar. Det saknar vi i det här förslaget. Ge regeringen bakläxa! Kom igen med ett annat förslag! Det är därför som vi röstar för avslag på propositionen, men vi säger ja till trängselskatten. 212 (): är vi i exakt den situation vi var i 2005. Det finns två olika förslag. Det ena kan falla. Då var det en motion som det yrkades bifall till från en dåvarande vänsterpartist. I det här läget har alldeles rätt avseende voteringsordningen. Det har inte med själva beslutet att göra. Voteringsordningen kommer att vara att först kommer avslagsyrkandet att ställas. Då räcker det, vill jag tala om för er socialdemokrater, att alla moderater från plus ytterligare fem röstar med er. Då har hela förslaget fallit. har alldeles rätt. Om ni fortsätter att yrka bifall på punkt 1 finns det en uppenbar risk att en minoritet inom Moderata samlingspartiet, om vi nu tar det, kommer att rösta med er. Då har förslaget helt och hållet fallit. Ni måste betänka detta. Förra omgången ingrep ordföranden också. Då var det som såg till att det yrkandet inte kunde framställas, att man garderade sig mot det. Någon sådan garanti har ni för dagen inte, såvitt jag förstår. Det är fri omröstningsrätt i den här . Vi har sett att någon från något parti har röstat helt emot vad man hade förväntat sig. 213 () replik: Jag ber om ursäkt att jag tar upp kammarens tid på det här sättet, men jag kan inte låta bli när jag hör vad anför, att det kan komma att vara så att det är några som röstar på någonting annat. Jag hoppas verkligen att det här förslaget är så genomarbetat från den borgerliga regeringen att man vet vem som röstar på vad. Annars kan det ju bli precis så som jag visade, nämligen hur man hänger ut en riksdagsledamot i annonser. Det kanske är fler som blir uthängda i andra annonser. Vad vet jag om vad kommer att hitta på den här gången. Det väldigt viktigt att säga att det här är en demokrati. Vi tycker, från Socialdemokraterna, att det är viktigt att man kan säga det man känner, tycker och vill, och det hoppas jag verkligen att ni i era partier har fått göra så att ni har diskuterat er samman om att det är på det här sättet som man faktiskt vill införa den här trängselskatten. är ju försöket gjort. ska det bli permanent så att man har det på allvar. är det ju inget försök vi diskuterar. är det skarpa förslag som gäller, och då räknar jag med att ni har sett till att det här är de skarpa förslagen. Vi har sagt så här: Vi säger ja till trängselskatter men nej till den här moderata propositionen, för vi tycker inte att den är förenlig med det folkomröstningsresultat som man fick i . 214 () replik: Det sista argumentet är ju någonting som det kan tänkas att ytterligare något annat partis ledamöter vill instämma i. Det kan vi inte ta något ansvar för. Därför var propositionsordningen helt annorlunda. Då avgjordes ärendet genom dåvarande ordföranden sätt att ställa proposition i skatteutskottet i en enda punkt. Det som inträffade var att det i kammaren yrkades bifall från på en särskild motion. Om vi från oppositionens sida hade stött detta så hade hela förslaget fallit. kom vi överens om att vi inte skulle göra detta. Men ingen här kan garantera någonting för någon enda ledamot i den här kammaren, eftersom ni har yrkat på avslag på detta och vidhåller detta avslagsyrkande. Det är fri röstning i den här kammaren. Jag kommer inte att rösta på ert förslag. Det kan jag gärna säga, och det kan du lita på, men jag kan inte garantera detta för någon annan. Det kan finnas sådana som inför just den här typen av förslag känner sig bundna av att de ute i har agerat i valrörelsen på ett visst sätt och därmed tycker att de har full rätt att göra så. Den risken tar ni , och jag tycker att ni verkligen måste fundera på om ni verkligen ska rösta på det här sättet. Ni kan ju också göra som så det tycker jag vore väldigt klokt att ni beslutar att, om ni nu yrkar bifall till detta, lägga ned alla era röster i den slutliga omröstningen för att klara ut detta. Då finns det ingen majoritet för detta. Så kan ni klara det. Men om ni röstar för ert eget avslagsyrkande finns det ingen garanti för att inte detta förslag kommer att vinna bifall. 215 () replik: Vi socialdemokrater har ingenting att skämmas för. Vi sade i valrörelsen precis som vi sade i kammaren här när vi införde försöket: Ja, vi står bakom det här. Om sedan inte moderater, folkpartister eller kristdemokrater kan tycka att vi har ett förslag som vi står upp för det kan ju inte vi socialdemokrater ta ansvar för. Vi socialdemokrater tar ansvar för våra förslag. har vi lagt fram ett förslag. Vi har lagt fram en motion, och vi har försökt på alla sätt att hävda den. Jag har till och med begärt ordet två gånger här för att framhäva vad vi tycker. Jag hoppas verkligen att alla i kammaren respekterar den tingens ordning, även om nu inte alla utskott får möjlighet att yttra sig. 216 () replik: Vi diskuterar nu någonting som nästan inte angår det svenska folket över huvud taget. Vi diskuterar en propositionsordning. Det är väldigt speciellt. Jag betvivlar inte att det i kammaren finns en majoritet för regeringens förslag, men det kan ändå bli på det sättet, genom det sätt som ni har ställt upp propositionen på för er del, det vill säga att man i två olika punkter får ta ställning till två olika förslag. Därför, , finns det ingen garanti för utfallet. Ni kan komma att rösta på det här förslaget, och det kan också finnas andra i den här kammaren som tycker att det förslaget är så bra att man vill avslå betänkandets förslag. Därför är mitt råd jag instämmer med där att det vore klokt av er, om ni vill ha kvar trängselskatten, att ta tillbaka ert avslagsyrkande. Ni står ju i grunden inte för detta. Detta är ju en utskottsteknisk finess som ni har hamnat i helt enkelt, i en mycket svår situation. Det är inte välbetänkt av Socialdemokraterna att stå fast vid yrkandena om avslag på denna proposition. Det är det jag vill ha sagt. 217 (): Jag begärde ordet igen med anledning av vad tentativt sade. Det är naturligtvis inte så att det finns någon i den moderata riksdagsgruppen eller i alliansen i övrigt som kommer att rösta för avslag på den här propositionen. Jag tog fram mitt exempel för att visa att det faktiskt har betydelse vad man yrkar på här i . Ni har yrkat avslag på propositionen som sådan. Att ni sedan har en massa brödtext om detta är ju skrivet i vatten, i någon mening. Det är på det sättet att vinner ni så blir det avslag, oavsett vad det finns för motiv till det. Det är uttryckligen en motsättning till det ni har stått här och sagt, nämligen att alla sju partierna nu är för trängselskatt. Ni är ju inte för den, för ni har ju faktiskt yrkat på avslag av den. och har synpunkter, i och för sig ur deras synvinkel viktiga synpunkter, men de godtar ju propositionsansatsen som sådan. Det Socialdemokraterna har kommit fram till i det här fallet strider ju emot vad Socialdemokraterna sade i valrörelsen , det vill säga att ni skulle respektera folkomröstningsresultatet 2006, på samma sätt som ert agerande efter valet . Det stred ju också mot vad er främsta företrädare i den valrörelsen sade, nämligen att det inte skulle bli några trängselavgifter eller trängselskatter. Jag tycker att ni bör fundera lite grann över hur ni formulerar era förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden Föredrogs skatteutskottets utlåtande /07:SkU21 om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden. 218 (): Vi socialdemokrater är positiva till den grönbok som kommissionen har skickat till oss för yttrande. Vi ser den som en start för att vi inom EU ska få en debatt och diskussion om hur vi ska nå en miljömässigt hållbar utveckling. Vi ställer oss bakom skatteutskottets betänkande men har ändå valt att utöver detta ha ett eget yttrande, där vi utvecklar hur vi socialdemokrater ser på de här frågorna. Miljö-, klimat- och energifrågorna handlar om människans och jordens långsiktiga överlevnad. Därför tillmäter vi den särskild vikt. som ett gemensamt EU-agerande och internationellt agerande behövs i dessa frågor vill vi att medlemsstaterna ska ha kvar bestämmandet över de ekonomiska styrmedlen. Dessutom tycker vi naturligtvis att en bred debatt och diskussion om de ekonomiska styrmedlen kan vara ett medel för att nå de bästa resultaten. Ett hållbart samhälle ska inte tära på jordens resurser. För oss socialdemokrater handlar det om rättvisa mellan vår generation och de kommande. Med en bra och framtidsinriktad miljö- och energipolitik kan levnadsstandarden och livskvaliteten säkerställas även för kommande generationer. innehåller inga direkta förslag för oss att ta ställning till, men det förs långa resonemang om de olika delarna, framför allt om energifrågan kopplad till klimatfrågan. Man ser stora fördelar med systemet med handel med utsläppsrätter, och det är bra. har vi en bra bas att stå på när det gäller det här systemet, men det måste utvecklas som ett styrande instrument. Man måste ha en avtrappning av antalet rättigheter kopplat till de utsläppsmål som man har antagit. Ska vi kunna nå den 20-procentiga reducering inom EU som man kom fram till så krävs det omfattande åtgärder. tar upp en diskussionspunkt om hur man skulle kunna skapa ett energiskattesystem baserat på energiinnehållet och sedan lägga på en miljöskatt baserad på vilka och hur mycket utsläpp som sker. Det är en intressant diskussion. Vi i har ett system som påminner om detta. Man föreslår också inrättandet av ett forum där man ska kunna diskutera det som kallas gröna skatteväxlingar. Det är naturligtvis mycket välkommet från vår sida. I grönboken vågar man också ta upp flera svåra frågor, bland annat den påverkan som transportsektorn har på miljön. Det är bra. Här finns mycket att göra. Om vi kan få en gemensam syn på vilka åtgärder som måste vidtas är det oerhört positivt för oss i med vårt behov av långa och många transporter. En annan fråga som lyfts upp gäller den om vatten. Tillgången på rent, friskt och gott dricksvatten är en stor lyx och endast förunnat en liten del av världens befolkning. I har man inte samma tillgång som vi i . För oss är det en självklarhet att när vi öppnar kranen kommer vattnet rent och klart. Vi socialdemokrater vill att vi använder denna resurs på ett ansvarsfullt sätt. Vi tycker att det är viktigt att vattnet även fortsättningsvis är kvar i gemensam ägo. Kommissionen lyfter också upp frågan om avfallshantering och det arbete som görs för att nå målet att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och en växande mängd avfall. Vidare tar grönboken upp möjligheten att använda subventioner som ett styrmedel för att uppmuntra miljövänligt beteende. Det har vi i goda erfarenheter av och ser naturligtvis positivt på. Mycket av det som finns i grönboken som diskussionsunderlag känner vi igen från den politik som drevs av den tidigare majoriteten i . Jag är glad att alla de fyra borgerliga partierna också tycker att det är en bra politik att genom olika ekonomiska styrmedel åstadkomma positiva miljöeffekter. Där ingår även skatteväxling. Jag har deltagit i många debatter i kammaren som berört flera av de specifika frågor som tas upp i grönboken. har vi varit oense i flera av dessa frågor, men jag kan nu konstatera att hela utskottet, det vill säga alla partier i , ställer sig bakom dem i positiv anda. I valrörelsen var miljö- och klimatfrågan inte särskilt stor. När vår partiledare talade om den fnös faktiskt en del åt det. Statsminister menade då att klimatfrågan för hade samma prioritet som kulturfrågorna, alltså en för icke-prioriterad fråga. presenterades så en rapport, den så kallade Sternrapporten. Det var finansminister som hade tillsatt en utredning som skulle presentera de ekonomiska konsekvenser som klimatförändringarna medförde. Därefter tog debatten fart. Det behövdes alltså ekonomiska förtecken för att tycka att klimatfrågan var intressant. Det är naturligtvis positivt att vi nu är i det läge som vi är. Inte ens en moderat ifrågasätter det faktum att klimatfrågan är en stor fråga och att vi ska jobba vidare med den. Vi hade också en stor debatt i tidningarna, och en del partier föreslog att man skulle sänka till exempel bensinskatten. Kvällstidningarna hade stora namninsamlingar om sänkt bensinskatt. De har tystnat. handlar namninsamlingarna om att rädda vår planet. Man kan sannerligen säga att debatten ändrats på ett mycket positivt sätt, inte minst gäller det miljö- och klimatfrågan. och det svenska miljöarbetet beröms i vår omvärld. Vi har visat att det går bra att föra en tuff miljöpolitik och ha hög tillväxt. Med den politiken som grund, liksom den diskussion som ska följa inom EU, hoppas vi socialdemokrater att flera nya och stora steg kan tas inom miljö-, klimat- och energipolitiken inom inte alltför . 219 (): Jag vill börja med att yrka bifall till skatteutskottets utlåtande SkU21 om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden. Jag är glad att alliansen och är helt överens om utlåtandet angående grönboken, och jag vill tacka för ett gott samarbete. Jag hoppas att vi kan ha fler sådana. Syftet med denna grönbok är att stimulera debatten om hur olika marknadsbaserade styrmedel, främst skatter, subventioner och handelssystem, kan utvecklas för att bättre bidra till att uppnå olika mål på miljö- och energiområdet. I grönboken diskuteras bland annat om det bör göras en översyn av energiskattedirektivet för att få en tydligare koppling till EU:s miljö- och energipolitiska mål. Som moderat anser jag givetvis att det generellt sett är en fråga för varje medlemsstat att avgöra i vilken omfattning ekonomiska styrmedel bör användas. Men när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor är det ett oerhört bra exempel på hur EU:s subsidiaritetsprincip bör användas, det vill säga att en åtgärd får vidtas på EU-nivå bara om målet som ska uppnås med åtgärden bättre kan uppnås om den vidtas på den europeiska nivån än av medlemsstaterna själva. När det gäller miljöpolitiken är det ett sådant exempel. Det är viktigt att EU kan verka för en hållbar miljöpolitik. Jag skulle vilja påstå att det är ett av EU:s viktigaste områden. Det har alltid sagts att EU är viktigt för att säkerställa freden i , och visst är det så. Jag skulle dock vilja påstå att EU har en minst lika viktig eller ännu större roll för att se till att medlemsländerna bedriver en bra miljöpolitik. Hotet från miljön är nog större än ett eventuellt krigshot i . Mycket av det som tas upp i grönboken är åtgärder som vi redan vidtagit i . Bland annat föreslås att man delar upp minimiskattenivåerna i en energidel och en miljödel. Det har vi redan gjort i , och det vore bra om övriga länder i EU gjorde på liknande sätt. Eftersom miljöfrågorna är gränsöverskridande är det oerhört viktigt att vi även behandlar problemen som sådana. Som vi moderater påpekat hjälper det inte om vi minskar våra koldioxidutsläpp till noll om vi inte har EU och resten av världen med oss. Det är ju miljön som ska vara vinnare. Därför är det viktigt att EU sätter miljöfrågan högt på agendan. Länderna i släpper ut någonstans mellan åtta och koldioxid per person. Det är lite olika beroende på var man hittar siffrorna och från vilka år de är. Det finns emellertid ett stort spann mellan det land som har det högsta värdet, nämligen som ligger på ungefär per person, och det land som har det lägsta, som ligger på ungefär . Det gäller därför att länderna med höga utsläpp får ned dem ordentligt medan de med låga utsläpp, bland annat de nya EU-länderna, inte ökar dem i någon nämnvärd utsträckning. Det gäller att vidta åtgärder där de har bäst effekt. Det gäller att marknadsbaserade styrmedel används på rätt sätt. Det gäller att se till att de inte blir konkurrensmässigt snedvridna. Det finns nog inget land som vill att deras industrier ska flytta någon annanstans. Därför gäller det att ha likvärdiga styrmedel. Handeln med utsläppsrätter är ett sådant styrmedel. Om den används på rätt sätt är den ett överlägset verktyg för styrning. har bland de lägsta utsläppen av koldioxid per invånare i . Det är lite knepigt eftersom det missgynnat oss när det gäller den nya tilldelningen av utsläppsrätter för 20082012. Vi får 9 ½ procent mindre. Vi har haft , vilket nu sänks till , detta till skillnad från som bara får en sänkning trots att de släpper ut mer koldioxid per person än vi. De släpper ut ungefär , alltså nästan dubbelt så mycket koldioxid per person som vi. Detta visar att det är ytterst viktigt att man harmoniserar det hela inom EU. Transportsektorn i EU står för av koldioxidutsläppen och bör givetvis omfattas av handeln med utsläppsrätter. Det är dock, som utskottet påpekat, viktigt att transportsektorn får ett eget handelssystem, så att den inte tränger ut industrin. Därför är inriktningen i denna grönbok så oerhört viktig för att vi ska kunna harmonisera våra styrmedel i . För att anknyta till huvudargumentet vill jag återigen understryka att det är av yttersta vikt att vi samarbetar om miljömålen inom EU, så att vi genom marknadsbaserade styrmedel kan hitta den gemensamt bästa lösningen, som kan komma hela mänskligheten till del. 220 () replik: Så kom det i alla fall. Om ingen annan gör något är det vi gör i inget värt, kan man tolka det som. Jag vet att och även har resonerat på det sättet. Jag tycker att det är ett lite märkligt sätt att resonera. Vi är helt eniga, som jag sade. Vi står bakom även det som majoriteten skriver, även om vi har ett särskilt yttrande där vi redogör för hur vi ser på saker och ting i de här frågorna. Men vi tycker att det är oerhört viktigt att vi följer de överenskommelser som vi gör. Det som krävs är naturligtvis att man inom EU och inom internationella överenskommelser utöver EU inför någon form av sanktionssystem mot dem som inte vidtar de åtgärder som man är överens om. kom vi överens om Kyotoprotokollet. Då var till exempel med, fast de har vägrat att skriva under. De var med på förhandlingarna om överenskommelsen. De lämnade kanske förhandlingarna i slutmomentet jag kommer inte ihåg men de var ändå med och kunde påverka det här. Sedan har de avvikit. Det är naturligtvis bra om vi får med , , och så vidare. Men det är ändå så att vi har ett beslut i riksdag om att sänka utsläppen till 2020. Då måste vi också naturligtvis vidta de åtgärder som krävs för det. Den propositionen kommer att läggas fram , förmodar jag. Ska vi då inte göra någonting om inte någon annan gör någonting? Jag tycker att för ett konstigt resonemang. 221 () replik: Så sade jag inte! Jag sade att det är oerhört viktigt att alla länder gör någonting. Skulle det nu vara så att bara lilla gör någonting inser också att det inte skulle hjälpa. Det är därför en sådan här grönbok är så viktig. Jag har stått här i kammaren tidigare och pratat om hur viktigt det är att vi får med oss framför allt , till att börja med, och även . Jag är rätt övertygad om att kommer att komma med. De vill väl styra tåget, så att säga. Låt dem göra det då, så länge det går åt rätt håll. Det här är en viktig fråga. Vi vet det. Det är något slags ödesfråga. Vad vill vi med klimatet? Ska vi leva kvar på jordklotet om ? Vi har en framtid att tänka på för våra barn och barnbarn och vidare generationer. Då hjälper det inte om bara gör någonting. Vi har väl alltid utfört det vi har bundit oss vid när det gäller den här delen. Det kommer vi nog att göra även med den här regeringen. Det är jag övertygad om. 222 () replik: Det återstår att se när förslaget kommer. Men det är ändå så att man från er sida har tyckt att har gått för långt, att vi har vidtagit för många åtgärder, medan Socialdemokraterna menar att det är bra att vi går före och utvecklas.