prot · GU09116 · 2007-05-30 00:00:00 — Då tror jag att förslag om barntid, som ger vanliga människor med vanliga löner möjligheter att vara hemma en större del av tiden när barnen är små, är betydligt bättre. 55 () replik: Jag kan hålla med dig om att valfriheten utifrån varje familj är viktig och att den är det som är kärnan i den politik som ska utformas. Det handlar alltså om den möjlighet som den egna familjen har. i har tidigare gått med på att skriva fram ett förslag. Vi föreslog en provperiod just med hushållsnära tjänster i hemmet. Du får gärna prata med dina kolleger i . Jag håller med dig, , och tycker att du gör en klok bedömning när det gäller att titta på förutsättningarna för olika människor. Jag hoppas att just hänsynen till att människor är olika och till att familjebildningar ser olika ut får spegla politiken framöver. 56 (): Det är jättekul att det är så många som har tecknat sig för talartid och engagerat sig i den här debatten. Det gäller en ny fråga och, märkligt nog, en omstridd fråga. Som jag ser detta leder förslaget om skattereduktion till att alla blir vinnare. Jag tycker att hade en jättebra liknelse i och med Kinderägget. Den liknelsen var bra. Hon räknade upp många positiva effekter och argument som också jag vill trycka på, så tack, , för den inledningen i ditt inlägg! De som jobbar inom servicetjänsterna blir vinnare. De som använder tjänsterna blir vinnare. Också staten blir vinnare eftersom skatteavdraget genererar in mer pengar än som ges ut. Det finns en beräkning av vad det här skatteavdraget kostar. Men det finns också pluseffekter. tvättas svarta jobb vita. Jag ser alltså en rad argument för att införa skattelättnader för hushållsnära tjänster. Många av dessa argument har redan framförts, till och med av oppositionen. Jag tänker använda en del av argumenten eftersom det tål att upprepa dem. Det som föreslås kommer att leda till ökad sysselsättning. Vi har siffror från , och vi kan hämta erfarenheter från . Båda referensområdena kan tydligt visa att vi kan förvänta oss tusentals nya jobb. Oavsett om det blir 3 000 jobb eller 19 000 jobb blir det trots allt tusentals nya jobb. Det är nog så bra detta utifrån att vi fattar beslut så att det här kan införas . Vi breddar också arbetsmarknaden. av dem som är sysselsatta inom städbranschen i var tidigare arbetslösa. Vi gör, som sagt, svarta arbeten vita. finns knappt denna typ av tjänster att köpa, i varje fall inte om man vill göra rätt för sig, och faktiskt inte i hela landet. Den vita hemservicebranschen omsätter runt , medan den svarta delen bedöms ligga på en omsättning om . Där vill jag nämna inlägg. Han påstod att förslaget innebär att man vill bekämpa skattefusk genom att ta bort skatten. Men tänk ett steg ! De som får riktiga jobb kommer ju att betala skatt. Det blir moms på arbete, och det blir arbetsgivaravgifter. Det blir alltså även pluseffekter från dem som kommer i arbete, till skillnad från att 300 miljarder undanhålls från beskattning. Marknaden finns men behöver lyftas fram i ljuset. De som jobbar svart står helt utan försäkringsskydd om de blir sjuka eller arbetslösa eller om de vill skaffa barn. De har ingen som betalar in sociala avgifter eller pensionsförsäkringar. Ofta jobbar de på en miniminivå för att få mat på bordet för stunden och för dagen och går miste om den långsiktiga tryggheten. Svartjobben är definitivt en fälla. Vill man kalla det för en kvinnofälla så låt gå för det! Det finns plats för en mångfald av nya företag att etablera sig. Från nyår och fram till nu har nästan 500 nya företag tillkommit inom städbranschen, och fler lär det bli. Sedan har vi de vinnare som köper tjänsterna. Hur många av er kvinnor, oavsett partitillhörighet, som sitter här känner att ni inte hinner med att sköta ert hem så som ni skulle önska? Jag är en av dessa kvinnor. Jag ser att en och annan hand sträcks upp. Tyvärr är det oftast kvinnor som svarar på frågan. Jag skulle önska ett mer jämställt ansvar för städningen och hemmet och för omsorgen om barnen. Tvätten, trädgården, den äldre generationens behov av social samvaro samt praktiska hushållstjänster tynger också. Både att göra det som behöver göras och det dåliga samvetet för det som inte har blivit gjort är en börda för den som redan har fullt upp med yrkesarbete och vars värld redan håller ett alldeles för högt varvtal för att vara hälsosamt. Slutligen är också staten vinnare. Den tidigare regeringen införde ett rotavdrag för att stimulera hushållen att i större utsträckning anlita hantverkare inom byggbranschen och för att genom rotavdraget sanera byggsektorn från svarta jobb. Jag ser förslaget om skattelättnader för hushållsnära tjänster, det så kallade rutavdraget, som en parallell till rotavdraget. Rotavdraget döptes aldrig om till drängjobb av en illvillig opposition. Jag är jätteglad över att vi har kommit så långt i den här debatten att vi faktiskt kan lämna pigdebatten bakom oss. Det känns jätteskönt. Uppföljningen av rotavdraget visade på betydande samhällsvinster. Industrifakta uppskattar att svarta arbeten till ett värde av 2 miljarder blivit vita med hjälp av rotavdraget. Statens intäkter i form av moms på arbete och material samt arbetsgivaravgifter har varit i genomsnitt 3 ½ gånger större än den beviljade skattereduktionen. Även om åtgången av material i denna form av rutavdrag kanske kommer att begränsas till att gälla rengöringsmedel och inte en massa byggmaterial går det ändå att räkna hem en positiv ekonomisk effekt. Jag kan inte se varför det ska vara skillnad på att jag anlitar något måleriföretag att måla mina fönsterfoder eller om jag tar hjälp av en städfirma för att putsa bort fluglortar på samma fönsterruta som sitter innanför fönsterfodret. Det är väldigt många som blir utarbetade och utbrända , vilket inte skulle behöva hända om man fördelade arbetsuppgifterna bättre. Även det sociala livet far illa av att familjerna inte får livspusslet att gå ihop. Tänk er att kunna få slappna av med tidningen eller få mysa med barnen efter jobbet utan att reta sig på alla dammråttor som far runt och utan att oroa sig för att alla familjens kläder ligger smutsiga i tvättstugan, utan att behöva fundera ifall svärmors gräsmatta har vuxit mycket och är i lika stort behov av klippning som den egna gräsmatten eller om de döda flugorna ligger i drivor på fönsterbrädan hos mig själv eller hos svärmor, mamma eller någon annan i den äldre generationen. Tänk att få tid att återhämta sig inför och sova gott en hel natt. Tänk att få sitta ned och dricka en kopp kaffe, laga en god middag eller ta en promenad tillsammans med sina gamla föräldrar medan någon annan klipper häcken eller gräsmattan, vilket jag kanske skulle ha haft på mitt samvete att göra annars men då inte haft tid med den jag besökte. Det ger oss alla mer tillfredsställelse om man kan lösa detta. Det är många som sitter fast i ett ekorrhjul och som kan bli hjälpta av att ett skatteavdrag för hushållsnära tjänster blir verklighet . Med en skattereduktion som motsvarar av arbetskostnaden och där det finns möjlighet att göra en jämkning redan när tjänsten köps blir det möjligt för vanliga människor med vanliga inkomster att ta hjälp i vardagen. Även om man, som säger, behöver tjäna , vilket jag har svårt att tro, för att det ska vara billigare att göra det själv är det inte säkert att man gör det bättre själv. Man kan faktiskt prioritera att få häcken klippt därför att det går fortare när någon som kan klippa häckar och har verktyg för det gör det. Då betalar man gärna de pengarna i stället för att lägga ned tiden själv och kanske ägnar mer tid åt barnen, familjen eller det jobb som man tjänar sin inkomst på. Det innebär också att det finns ett ökat utbud av dessa tjänster, som kan komma fler köpare till del. Då tänker jag främst på de äldre som kanske inte är berättigade till hemtjänst av kommunen men som ändå känner att de skulle vilja köpa vissa insatser ibland för att förenkla tillvaron. Med alla dessa fantastiska argument ser jag ingen anledning att tveka. Därför yrkar jag naturligtvis bifall till förslaget i betänkande SkU15 och avslag på motionerna. 57 () replik: Jag ska börja med att svara på några av de frågor som ställde i sitt anförande. Jag vill börja med att ni bekämpar skattefusk genom att helt ta bort skatten. Det var något som inte höll med om. Om läser LO:s remissvar angående hushållsnära tjänster kommer hon att se en bra förklaring till hur det hänger ihop. Skatteinnehållet i de här tjänsterna försvinner i det närmaste helt med det här avdraget. Vi tror inte att det är ett bra sätt att bekämpa skattefusk att ta bort skatten helt. Om ni ska fortsätta med det och göra det på fler områden kommer det att sluta med en förskräckelse för den offentliga sektorn, som ju är beroende av att vi får skatteinkomster. Den andra handlar om jobben. Vi är överens om att det kommer att skapas nya jobb med det här förslaget. Men vi är inte riktigt överens om var jobben ska skapas. Ni väljer att satsa 1,3 miljarder på att subventionera hushållstjänster i hemmen hos dem som redan är välbeställda. Vi satsar de där pengarna på att skapa lika många jobb, eller kanske till och med fler, ungefär 4 000, på att anställa flera på dagis, flera inom äldreomsorgen och flera på fritids. Pengarna räcker till ungefär lika många på var sida, och det är fördelningspolitik vad man väljer. Ska vi låta höginkomsttagarna få del av det här, eller ska vi låta alla som har stora behov, barn och gamla, få del av det? Då har vi valt barn och gamla. Jag vill få ett svar på frågan, som jag också ställde till : Varför föreslår ni att taket i ska vara så högt att det verkligen extremt gynnar dem som är höginkomsttagare? Varför ska det vara högre i än i och ? 58 () replik: Att ta bort skattefusket var det jag berörde. Här kommer folk i arbete, och de som kommer i arbete betalar skatt. Det är ändå att jämföra med att 3 miljarder omsätts i en verksamhet som aldrig kommer till skattemyndighetens kännedom. Där finns alltså en skattepotential som är gigantisk. Jämför det med vad som läggs i de här åtgärderna, och du har tillbaka en hel del av pengarna även om den som köper tjänsten är befriad från en viss del av skatt. Att man skapar 4 000 jobb inom offentlig sektor ja, det var en fråga innan valet var vi lägger pengarna. Vi måste se till att vi får folk i arbete, i en verksamhet som genererar skattepengar. Det anser jag att det här gör. Det ger pluseffekter. Därefter ska vi kunna utöka den offentliga sektorn om det är det vi väljer, eller om vi genom den offentliga sektorns skatteintäkter upphandlar tjänster på annat sätt. Att utöka med fler servicetjänster för skattekronor som vi inte har känns absolut inte rimligt. Du hade ytterligare någon fråga, men den får du lov att upprepa. 59 () replik: Nej, har fel. Den här subventionen är någon form av offentliga arbeten. Det är bara det att de inte ska ske på dagis och inte inom äldreomsorgen, utan de ska ske i ganska förmögna människors hem. Det är där som det ska städas, det är där som det ska tas hand om saker. Det är just de som har råd att köpa den tjänsten som får del av den. Om vi sätter in samma pengar i den gemensamma sektorn är det behoven som styr, och de kommer alla till del, också dem som inte har råd med den här typen av tjänster även om man skulle få ett avdrag. Det är den stora majoriteten av folket som inte har råd trots det här avdraget. Jag skulle vilja, för fjärde gången, ställa en fråga som jag tycker är väldigt viktig, och jag hoppas att jag kan få svar på den. Varför föreslår ni att taket för avdraget i ska vara högre än i och ? Det är det som gör att det blir så extremt gynnsamt just för de förmögna hushållen, just för höginkomsttagarna. 60 () replik: När det gäller vilka som har råd anser jag att det är först genom denna åtgärd som du och jag och många med vanliga inkomster faktiskt kommer att ha råd. Här fanns ett uttalande från vänsterpartisten om att arbetsklassens döttrar inte kommer att ha råd. Men arbetarklassen det är metallarbetare och många andra som betraktas som tillhörande arbetarklass har en bra löneutveckling, medan det inte alltid är självklart att kontorsanställda är högavlönade. Även om det tar fyra gånger så för mig själv att klippa häcken och jag betalar mer än vad jag själv genererar på min inkomst ger det ändå ett plus därför att jag anlitar någon som är duktig på det, och jag kan ägna mig åt någonting annat. Det är en prioritering också när det gäller den egna plånboken vilket man väljer att lägga pengarna på, om det är den egna insatsen eller om man köper tjänster som någon annan är duktig på. Du frågar varför vi föreslår att taket ska ligga på den höga nivån. Du gjorde ett matematiskt exempel som innebär att tre i familjen har en inkomst och att alla tre ska kunna göra skatteavdrag, motsvarande 100 000. Det är få som har tre inkomster i samma familj och som är beredda att köpa tjänster för uppåt 100 000. Jag tror att det är väldigt få som kommer upp i de siffrorna. Efter min korta tid i skatteutskottet har jag svårt att svara varför nivån har hamnat där den hamnat. Jag hoppas att du kan ställa frågan till någon annan som kan svara på den. ((): Det ska jag göra.) 61 () replik: Jag har förstått att verkligen tror på det här förslaget. Det hördes på anförandet från talarstolen. Att alla ska bli vinnare var väldigt tydligt. Jag vill då spinna vidare lite grann på det. Erfarenheter från andra länder visar att det i första hand är höginkomsttagare som har råd att anlita hjälp. Att det är arbetarklassens döttrar som inte har råd att köpa privat hjälp var ett citat från en debattartikel i . Det är en professor och en doktorand vid som skriver om detta. De befarar att äldreomsorgen kan gå tillbaka till fattigvården, som de uttrycker sig. Jag vill då fråga , som tycker att det här är ett kanonbra förslag där alla blir vinnare: består rättvisan i förslaget? 62 () replik: Jag anser självklart att rättvisan består i att vi kommer ned på en sådan kostnadsnivå att många fler ska kunna använda tjänsterna. Många fler än höginkomsttagare har en hektisk tillvaro i sina yrkesroller och i sin familjesituation. Här finns nu en möjlighet för fler att ta hjälp och få avlastning. Du läser upp ett citat om arbetarklassens döttrar. Men klyftorna består av annat än om man är arbetare, om man är tjänsteman och vad man har för jobb. Frågan handlar om ifall man har något jobb. Klyftorna handlar till stor del om utanförskapet i arbetslöshet. Denna åtgärd, som skapar jobb inom en sektor som egentligen inte finns , är en väg in till riktiga jobb, jobb som man kan vara stolt över. Det gör också att man kommer in i ett sammanhang där man inte behöver vara förlorare utan faktiskt vinnare. 63 () replik: Ja, visst är det viktigt att alla har jobb. Det tycker jag är oerhört viktigt. Vi har knappa resurser, och när vi politiker ska fatta beslut om de resurser vi har är det viktigt för oss i att pengarna kommer de människor till del som bäst behöver dem. Det är poängen med hela min frågeställning. Jag anser att om vi har ett visst antal kronor, till exempel 1,3 miljarder som det handlar om i det här fallet, är det i alla fall för mig viktigast att pengarna används inom till exempel äldreomsorgen och för människor som inte har möjlighet eller råd att på annat sätt få den hjälp och det stöd de behöver för att kunna gå ut eller vad det nu handlar om. Att pengarna hamnar där och inte hos högavlönade är rättvisa i min värld. Det var mot bakgrund av det som jag ställde frågan till : Vad är rättvisa i värld? pratade om det tidigare rotavdraget och att det också var en vinnvinn-situation. Då ska vi å ena sidan komma ihåg att det infördes som en tidsbegränsad konjunkturpolitisk åtgärd. Det är ju inte alls det som ni föreslår . Å andra sidan gjordes det en utvärdering av det rotavdrag som fanns en gång . Det visade sig att det finns en betydande, som man kallar det, dödviktskostnad. Det var alltså sådant som skulle ha genomförts även utan skattesubvention. Dödviktskostnaden uppgår till . Det betyder att en hel del pengar hamnar i sjön på det sättet. Detta säger jag som en kommentar till att tycker att även det var en i alla delar vinnvinn-situation. Men åter till kärnfrågan: Vad är det som är rättvisa i värld? 64 () replik: I värld handlar det givetvis också om att de svaga grupperna ska få del av kakan, att den också ska komma dem till gagn. Vi kan jämföra förslaget med rotavdraget, som du nämnde, där i genomsnitt varje skattekrona som var satsad genererade tillbaka sin egen kostnad i skatteintäkter. Här kanske vi får ett plusresultat som inte går upp till 3,5 gånger kostnaden utan dubbleras. Allt som gör att summan blir högre än summan av det insatta kapitalet ger faktiskt utrymme för andra åtgärder, både för tjänster inom offentlig sektor eller till skattelättnader för dem som har sämst inkomster i samhället. Man kan göra mer för pengarna om detta på något vis genererar pengar. Om man nu inte ser det här som en konjunkturåtgärd kan man se det som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som faktiskt leder till att folk får jobb och kommer ur utanförskapet. 65 () replik: har en knepig uppgift om hon ska lyckas dra in mer skatteintäkter när skatterna tas bort i en sektor, för nog är det så att om det ska bli lika billigt att köpa vita tjänster som svarta tjänster måste man faktiskt ta bort all skatt på dem, oavsett om skatten betalas av arbetsgivaren eller arbetsköparen, oavsett hur skatten rent tekniskt flyter in till . Att lyckas att både få dessa tjänster vita och att få in mer skattepengar blir lite knepigt. Jag tror att vi måste våga använda andra verktyg för att få svarta jobb vita än att bara ta bort skatten, för då får vi inte in några skattepengar alls. När det sedan gäller livspusslet, detta berömda uttryck, är det väl fint att människor som vi som tjänar kring 50 000 kan anställa någon som tar hand om vad det nu kan vara för problem vi har hemma. Problemet är de människor som inte har den möjligheten. Som jag sade tidigare måste man tjäna 50 000 för att det ska löna sig att anställa någon som tar hand om barn i stället för att göra det själv. Visst är det så i vissa fall att en professionell människa har högre produktivitet. Det kan vara häckklippning, fönsterputsning eller liknande. Men det är ju knappast det som utgör den största delen av hemarbetet sett . När det gäller vanliga saker som att sätta på en tvättmaskin eller köra en dammsugare finns det ändå någon form av gräns för hur mycket mer produktiv man som professionell arbetare kan bli, för att inte tala om detta med barnpassning. Jag vet inte hur man ska göra för att kunna passa barnen mer effektivt. Det går liksom inte fortare för att man är utbildad, utan det tar den tid det tar. Därför frågar jag mig: Varför ska vi ta alla dessa pengar för att stötta människor som faktiskt redan har ganska mycket pengar? Det är ju i slutändan de som kommer att ha råd att utnyttja det här. 66 () replik: frågar varför man ska behöva tjäna 50 000, som hon påstår att man måste göra för att ta dessa tjänster i bruk och för att få det kostnadsneutralt. Jag ser inte att man måste få det kostnadsneutralt. Om jag befinner mig i en oerhört pressad situation kan det vara en prioriteringssak att lasta av mig det jobb som jag vet att det innebär att ta mig till mina gamla föräldrars tomt, som ligger , för att klippa deras gräsmatta eller att avlasta mig något av hushållsarbetet, även om det inte går att göra det mer rationellt än vad jag själv hade gjort om jag hade haft tid att avsätta. Jag kanske bedömer min egen arbetsinsats på jobbet som så betydelsefull eller har pressen på mig att detta och detta ska vara klart inom att jag hellre ringer upp för att få en tjänst utförd på hemmaplan för en kostnad som är större än den inkomst jag har . Det är också ett bevis på att man uppskattar den tjänst och det arbete som utförs av någon annan i det egna hemmet eller i den anhöriges hem. Jag tycker inte att det är en orimlighet att man låter saker få kosta. Hur använder du en hantverkare, och vad kostar det i förhållande till om du själv hade försökt snickra den där altanen till exempel? På det här sättet ges också de som inte har hur mycket pengar som helst en möjlighet att köpa en tjänst. I annat fall hade den köpts svart. Det är väldigt många som gör det , vilket också utredningen visar. Man uppskattar att det ligger runt 3 miljarder. 3 miljarder, som kan och ska lyftas fram, ger också intäkter i den gemensamma kassan. Det är definitivt en uppgift att sanera de svarta jobben. Det är också en av de förutsättningar som har getts i betänkandet. Man förutsätter att det ska bli gjort. 67 () replik: Om sättet att göra de här svarta tjänsterna vita är att ta bort skatten får man inte mer skatter med det, utan då krävs det helt andra åtgärder. Vi har redan i debatten varit inne på rapporten från . Den tar fram ett antal förslag på hur man ska kunna minska svartköp och svartarbete. Utan att säga ja och amen till alla dem kan man ju säga att det finns en del som vi i alla fall bör kunna fundera på. När det gäller dessa har vi låtit räkna på hur mycket man måste tjäna för att det ska vara billigare att anlita barnpassning än att gå ned i arbetstid och ta hand om barnen själv. Vi har tittat på ett snittpris mellan de stora aktörerna på marknaden. Homemaid och tror jag att de heter. Det är ingenting som jag har suttit på min kammare och hittat på. Sedan kan man givetvis ändå av någon anledning, kanske för att man har ett högavlönat jobb och tycker att det är väldigt viktigt, göra valet att man hellre vill köpa tjänsten. Givetvis ska man på alla sätt vara fri att göra vilka val man vill, oavsett om de är irrationella eller inte. Men frågan är varför vi ska skattebefria dessa tjänster för att uppmuntra människor att göra vad man kan tycka är irrationella val. 68 () replik: Det handlar inte enbart om att ta bort skatten i användarledet. Det handlar mycket om att föra in skatten i utförarledet. Det handlar om att verkligen lyfta fram de här jobben och, när de blir vita, också ge trygghet för den som utför dem. Bland de argument jag räknade upp nämnde jag att då får man också tillgång till trygghetssystemet. Det blir fler som kan nyttja tjänsten. Sektorn för de här tjänsterna kan utökas. Alla de som ingår i den sektorn, som döljs av de 3 miljarderna, får tillgång till föräldraledighet, sjukersättningar och pensionsersättningar och kommer in i det trygghetssystem som alla andra har tillgång till. De slipper livnära sig dag för dag, från jobb till jobb där de får någon som är villig att betala en undermålig kostnad som inte heller är framförhandlad på en rättvis nivå utan som ligger väldigt nära minimigränsen eller kanske till och med under den. Det handlar om att göra hela frågan så synlig som möjligt. Det tycker jag är oerhört viktigt. Därför ser jag bara att det här förslaget är ett winwin-förslag för alla inblandade. 69 (): Det här är en mycket ideologisk fråga. Den handlar om en väldigt viktig sak, nämligen hur man skapar nya marknader. Hur skapar man vita marknader av dem som är svarta? Jag ska börja med att beskriva tre olika tillfällen och tre olika tidpunkter tillbaka i tiden. var jag redaktör för debattsidorna i en av de stora dagstidningarna i . kom det ett inlägg från en läkare. Jag minns inte om det var 1977 eller 1978. Han hade en fråga: Skulle han operera fler cancerpatienter på eller skulle han måla om stugan i ? Han räknade på vad som var ekonomiskt klokast för hans del. Det var många siffror i den artikeln. Han kom fram till att han faktiskt borde måla om stugan i . Det var många förlorare på det, de patienter som inte blev opererade, målaren som inte fick några jobb och förmodligen gjorde han inte heller jobbet lika bra som den målare som han borde ha anlitat. flyttar jag framåt i tiden till april . Då var jag på Tidningen , en närstående tidning. Jag var chefredaktör. Vi hade vid det tillfället en revisor som hette .