prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Ska vi få människor att köra på biobränsle räcker det inte med en miljöbilsbonus. Om miljöbilen verkligen ska köras på biobränsle måste det vara billigare än att köra med fossilt bränsle. Därför föreslår vi höjda skatter på bensin och diesel. I motsats till miljöbilsbonusen bidrar det inte bara till en övergång till fler miljöbilar utan också till mer bränslesnåla bilar och minskade transporter överlag. Kombinerar man det dessutom med en kilometerskatt för lastbilar kan vi verkligen börja se resultat. Så sent som i går kom med en rapport där man hade tittat på olika styrmedel på transportområdet. Man såg att en kilometerskatt och höjda drivmedelsskatter skulle kunna minska koldioxidutsläppen med . Det är inte så illa. Dessutom skulle sysselsättningen öka. Vi har också en hel del gamla godingar på styrmedelsområdet som jag inte ska gräva ned mig alltför djupt i. Jag tror ändå att vi kan konstatera att det finns ett budgetalternativ där miljöåtgärderna inte bara handlar om vackra ord utan också om kraftfulla verktyg. Jag förväntar mig förstås inte att majoriteten ska svälja allt det med hull och hår. Men jag förväntar mig faktiskt att vi kommer att få se lite mer av ekonomiska styrmedel i höstens budget. Skulle det vara så att ni lånar något förslag från oss är det helt okej. Jag tänkte nu bli en sådan där gnällig oppositionspolitiker och klaga på alliansens fördelningspolitik. Det har redan väldigt förtjänstfullt gjorts i den här debatten. Jag ska därför inte bli jättelångrandig. Man kan konstatera att av de skattesänkningar som genomförs med vårpropositionen går nästan hälften till den tiondel som redan tjänar mest. Det är inte en vettig fördelningspolitik. Visst finns det problem med både förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. Men dem löser man inte med detta formidabla penningregn över dem som redan har mycket. Ska man göra någonting åt förmögenhetsskatten ska det finansieras av just de förmögna. Ska man göra någonting åt fastighetsskatten får man göra det på ett ansvarsfullt sätt som inte skapar olyckliga fördelningseffekter eller minskar rörligheten på bostadsmarknaden. Vi tycker inte att det är rimligt att de största skattesänkningarna går till dem som redan har. Därför säger vi nej till regeringens slopade förmögenhetsskatt och omgjorda fastighetsskatt. Jag säger omgjorda och inte slopade fastighetsskatt. Den vanliga människan med ett vanligt hus kommer snart att inse att det att man byter namn till avgift egentligen inte innebär att man får lägre skatt. Även jobbskatteavdraget går framför allt till dem som redan tjänar mycket. Det blir lite konstigt om man säger att det ska vara lönsamt att gå från bidrag till arbete och därför genomför de största skattesänkningarna för dem som redan tjänar mycket. De tjänar på att gå från bidrag till arbete. Vi föreslår därför att man trappar ned jobbskatteavdraget för dem som tjänar . På så sätt får vi råd att finansiera reformer som går till dem som missgynnas av regeringens politik. Jag skulle kunna fortsätta till. Men jag tror att det redan nu står ganska klart att det finns ett huvudalternativ till regeringens icke-politik på miljöområdet och regeringens omvända på fördelningsområdet. Det vill jag rösta för. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 3. 124 (): Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag i betänkande FiU20. Jag ska beröra några skattefrågor. Inledningsvis kan jag notera att den regering vi har lägger fram många viktiga förslag på skatteområdet. Det råder ingen tvekan om att skattepolitiken successivt förändras. Den förändras på ett sätt som är gynnsamt för hela landet. Jag ska återkomma till det. Detta innebär att skatteutskottets roll har blivit extra betydelsefull . Det är utskottet som kommer att granska de olika skattelagarnas utformning. Där har vi en betydelsefull uppgift, och där har vi också möjligheter att när goda skäl framkommer påpeka förhållanden och få till stånd förändringar. Regeringens politik har haft en inriktning på att framför allt göra det mer lönsamt att vara i arbete. När de åtgärderna kommer till stånd är vi i en arbetsmarknadssituation där fler verkligen kan få jobb. Det är också vad som har inträffat. Innebörden av regeringens politik har blivit att fler är i arbete, fler betalar skatt och färre är hänvisade till bidragssystemen. Det är ur samhällsekonomisk och statsfinansiell synpunkt en viktig effekt, för då får staten större resurser att kunna bedriva till exempel skola, omsorg och utbildning och satsa på viktiga samhällsområden. Men det skapas också ett utrymme för skattesänkningar som kommer alla till del. Den andra inriktningen av regeringens politik har varit att ta bort skadliga skatter skatter som är skadliga för hela landet. I det avseendet är det oerhört viktigt att förmögenhetsskatten kan slopas. Det råder förbluffande stor enighet bland ekonomer och bland betraktare av skattepolitik i olika länder om att det är viktigt att slopa förmögenhetsskatten. Många socialdemokrater har också uttalat att det är betydelsefullt. kommer det avskaffandet. Det är inte för att gynna några få utan det är för att detta är en skadlig skatt. När den tas bort är det bra för hela landet och därmed bra för alla dess invånare. Socialdemokraterna gjorde ett selektivt borttagande av förmögenhetsskatten för de allra rikaste. Men vi tar bort förmögenhetsskatten för alla, och det kommer att ha gynnsamma effekter. Jag noterar nu att LO-ekonomen framhåller betydelsen av att få en överenskommelse över blocken som bland annat skulle leda till att tanken på att återinföra förmögenhetsskatten skulle kunna skrinläggas. I det avseendet har han rätt. När Socialdemokraterna luftar tankar på att återinföra någon form av förmögenhetsskatt är det möjligen det som skulle kunna leda till att effekten av borttagandet av förmögenhetsskatten inte slår igenom fullt ut. Det är klart att många människor som planerar sin ekonomi, inte minst de som har kapital i utlandet, måste känna en säkerhet när det gäller att denna skatt nu är borta i och att kapital kan återvända, till exempel. Det är viktigt att ta bort skadliga skatter även om det ligger i sakens natur att det inte alltid får gynnsamma fördelningseffekter när man tar bort skadliga skatter. Men det får gynnsamma fördelningseffekter på lång sikt eftersom det är bra för hela landet. Det tredje som är viktigt och som regeringen har sett som en uppgift som den hade ett tydligt väljarmandat för är att förändra den nuvarande statliga fastighetsskatten. Det beror på att den skatten har upplevts som orättvis och illegitim. Den förutvarande socialdemokratiske statsministern tillstår detta. Han är öppen med det när han säger att Socialdemokraterna förlorade valet på grund av fastighetsskatten. Jag tror kanske att det fanns andra ingredienser som var nog så betydelsefulla. Men det låg naturligtvis en sanning i detta; fastighetsskattens konstruktion upplevdes som illegitim. Därför var och är det nödvändigt att förändra den. Regeringen lägger nu fram ett förslag som kommer att innebära att fastighetsskattens konstruktion i grunden förändras. sker finansieringen inom ramen för boendebeskattningen. Jag tror att det är betydelsefullt att alla vässar sina argument när det nu eller så kommer ut en promemoria om exakt hur det här ska gå till. Då kan vi se om det finns bättre vägar att finansiera en del av den tentativt föreslagna finansieringen. Det kanske till exempel är olyckligt, vilket skatteutskottet har framhållit, att höja reavinstskatten så dramatiskt som grundförslaget innebär. Det finns andra möjligheter att åstadkomma en finansiering som är både gynnsam och rättvis för helheten. råkar det vara ettårsjubileum för Socialdemokraternas införande av sin sista skatt, nämligen förbränningsskatten på avfall. Jag är övertygad om att den socialdemokratiska regeringen egentligen inte tyckte att det var en särskilt bra skatt att införa. Den hade en konstruktion som innebar en starkt regressiv skatt på hushållen. Det har bara inneburit att de vanliga hushållen i vårt land har fått höjda sophämtningstaxor. Som vi skriver i skatteutskottets betänkande torde det råda fullständig enighet om att den här skatten, som påstods motiveras av miljöskäl, undergräver legitimiteten i hela systemet. Den har ju inte kunnat konstrueras på så sätt att den har några mätbara effekter, utan den har endast blivit just en pålaga för hushållen. Till detta vill jag framföra att skatten har fått en direkt negativ miljöeffekt på grund av konstruktionen. Vad som händer är att sopbilar med detta avfall åker kors och tvärs i landet. Sopbilar åker från upp till för att förbränna avfall där som annat avfall åker ned från , och till för att förbrännas där. Det enda det leder till är en negativ miljöeffekt på grund av det transportarbete som denna skatt innebär. Den har ändå inte konstruerats med några sådana miljöeffekter. Jag tar upp detta inte bara därför att det är ettårsjubileum av en fullständigt onödig skatt utan därför att regeringen nu har att ta ställning till om man inte kan slopa skatten helt och hållet och i stället införa någon bättre miljöstyrande skatt. Jag hoppas att regeringen kommer fram till just detta att man kan ta goda skäl till att förändra även mindre skatter inom ramen för alla de skatter som vi har i vårt land. 125 () replik: Jag tycker att det är frapperande att lyssna till skatteutskottets ordförande . Han talar om skadliga skatter. Han diskuterar över huvud taget inte varför vi behöver skatter för olika ändamål. Om man kan sin historia så vet man att förmögenhetsskatten infördes för att finansiera barnbidraget. Det var den dåvarande finansministern som argumenterade för att de med goda inkomster skulle vara med och finansiera för barnfamiljer. Den typen av kopplingar finns alltid mellan olika skatter. Om man inte för fram den pedagogiken till folk vill man inte betala en utgift som man inte upplever att vi har glädje av i något annat avseende. Regeringen talar också precis som . Skatter ska bort. De är farliga, de är inte nödvändiga och så vidare. Det är lätt att föra den agitationen när vi har en stark ekonomisk tillväxt. Men vi kan komma i ett läge där vi har en lågkonjunktur och där statens finanser inte är desamma som just . Då kommer problemen att bli mångfaldigt större om man inte har några skatter som kan finansiera den gemensamma välfärden. Jag vill avslutningsvis ställa en fråga till . Anser inte även att det är besvärande med den skattepolitik som presenteras och som jag presenterade ett exempel på där familjen får en skattesänkning på totalt ? Det är inte det som de borgerliga partierna önskade väljarnas förtroende för. 126 () replik: Man kan gå tillbaka till den förra mandatperioden. Då kunde vi ställa den typen av frågor till Socialdemokraterna: ni inte det vara besvärande att ni har lagt fram förslag som innebär jättestora skattesänkningar för miljardfamiljerna i vårt land? Om vi nu inte ska vara alltför populistiska vill jag säga att det är klart att förmögenhetsskatten inte har varit skadlig . Förmögenhetsskatten har, bland annat ur fördelningspolitisk synpunkt, kanske varit en legitim skatt under en väldigt lång följd av år, framför allt som det fanns förmögenhetsskatter i andra länder. Men sedan kommer man plötsligt till ett läge där andra länder har slopat förmögenhetsskatten och förmögenhetsskatten leder till att stora summor pengar rinner ut från vårt land för att arbeta i andra länder. Då måste man fundera på om det inte är bra för hela landet, för alla i vårt land, att ta bort en sådan skatt som så uppenbart är skadlig för folkhushållet, även om den har framräknade fördelningspolitiska effekter. Självfallet har den det, men jag tror att det råder en ganska stor enighet, som jag sade, om att den just nu tillhör de skatter som är direkt skadliga. Sedan är det en självklarhet att jag tycker att väldigt många skatter är betydelsefulla, framför allt för att de ska finansiera den välfärd som vi bygger vårt välfärdssamhälle på. 127 () replik: Problemet är bara att den förmögenhetsskatt på 5 miljarder som vi har ska tas bort enligt vad som står i regeringens vårproposition. Men detta finansieras inte fullt ut. Det är det jag tycker är bekymmersamt. höjer räntan för att kyla ned ekonomin, och då presenterar regeringen förslag på skattesänkningar som inte är fullt ut finansierade. Det är den ena sidan av saken. Den andra sidan av saken som gäller förmögenhetsskatten är att visst finns det människor som har kapital utomlands. Många av dem som har kapital utomlands äger svenska företag, men de äger dem genom att de har placerat sina pengar i skatteparadis utomlands. Jag har förstått att det är därför som och nuvarande statsrådet säger att för att få tillbaka det kapitalet, för att det ska vara någon poäng med att ta bort förmögenhetsskatten, måste man också införa en skatteamnesti. Då är min fråga till : Kommer ni att presentera en proposition som innehåller förslag på att införa en skatteamnesti för de människor som har gömt kapital utomlands eller kanske till och med har glömt att skatta för det? 128 () replik: vet väldigt väl att det inte pågår något arbete i med syfte att skapa en amnesti i samband med borttagandet av förmögenhetsskatten på samma sätt som det inte pågick något arbete i under socialdemokratisk ledning för att skapa en skatteamnesti i samband med att man tog bort arvs- och gåvobeskattningen. När en skatt försvinner ägnar sig vårt skatteverk framför allt åt att handlägga den skattelagstiftning som är aktuell. Någon skatteamnesti finns alltså inte se fram emot. Men däremot tycker jag att det är allvarligare att Socialdemokraterna, genom att hänge sig åt tankar på att återinföra förmögenhetsskatten, möjligen kan åstadkomma att effekten av borttagandet av förmögenhetsskatten, detta att kapital rinner tillbaka till landet, försvåras. En och annan kan, felaktigt förvisso, tro att Socialdemokraterna åter ska komma i regeringsställning och då också återinföra förmögenhetsskatten. har tidigare tagit upp en rad smärre sidoeffekter av förslag på att ändra i skattelagstiftningen där EU-regler gör att vi att måste åstadkomma att reglerna blir möjliga att hänföra till hela . Det viktiga är att se till helheten när man ändrar i skattelagar. Ger det goda effekter för hela landet? Det är utifrån detta som vår regering arbetar. 129 () replik: Jag har ett par frågor till , och jag ställde några frågor från talarstolen också. Den första gäller inkomstskatterna. Ni säger att ni vill gynna låg- och medelinkomsttagare med era förslag. Jag vill höra om verkligen tycker att ni gör det. Alla fördelningsanalyser vi får läsa vittnar ju om någonting helt annat. Min andra fråga rör fastighetsskatten. säger att er skattepolitik ska gynna hela landet, men när man tittar på er fastighetsskatteomläggning tycker jag att man ganska klart och tydligt kan se ett annat mönster. Jag tycker alltså inte att det stämmer. En professor som heter har skrivit en intressant debattartikel i där han väldigt hårt kritiserar ert förslag till höjning av reavinstskatten som ett sätt att betala den här skattesänkningen i , och liknande ställen. Vad säger om det? Det är inte bara den kritiken som tar fram. Han pratar också om någonting som har tagit upp förut, nämligen de uppskov med reavinstskatten som man kan få när man byter bostad. Han menar att skulle man lika gärna kunna slopa den här typen av uppskov. Vi bygger egentligen ett stort berg med vinster som egentligen aldrig blir beskattade eller blir beskattade efter väldigt . När jag lyssnade på anförande lät lite grann som om slirade i de här frågorna och kanske har några andra idéer. Har idéer slagit rot någonstans hos alliansen? 130 () replik: Nej, det är nog inte idéer som slår rot. Men är en mycket kompetent och kunnig professor i skatterätt som har intressanta förslag. När man gör denna stora omläggning av fastighetsskatten bör man titta på olika sidoeffekter. I det ingår naturligtvis nivån på reavinstbeskattningen. I det ingår hur man stimulerar människor som inte behöver skjuta upp skatten att betala den. Då är tanken på ränteläggning eller avgift på uppskov någonting som kan övervägas. Jag är övertygad om att , när den promemoria som vi har om fastighetsbeskattningen går ut på remiss, kan väldigt många komma med intressanta synpunkter. Jag hoppas att regeringen noggrant överväger olika förslag till finansiering. Beträffande fördelningseffekter som är inne på är det bara att konstatera att regeringens skattepolitik är utomordentligt förmånlig för låg- och medelinkomsttagare när det gäller inkomst av arbete. Det är ju det vi har lagt krutet på! Det är de skattesänkningarna som är stora för vanliga människor. Sedan är det ju alldeles självklart att drar man in effekter av fastighetsskatteomläggningen eller borttagandet av förmögenhetsskatten som är helt andra frågor får man ju den typen av effekt där, men man ska inte blanda ihop effekterna. För vanliga människor är det viktigt att frukten av eget arbete i vanliga inkomstlägen blir större. Det är vad vi har åstadkommit och vad vi kommer att fortsätta att åstadkomma med utvidgningen av jobbskatteavdraget. 131 () replik: Självklart är det viktigt att ha ett jobb. Vi har aldrig påstått någonting annat. Min fråga var snarare av följande karaktär: Underkänner de fördelningsanalyser som ligger till grund för de påståenden som vi och även andra partier för fram i debatten? Det är lite grann det diskussionen handlar om. Låt mig återgå till fastighetsskatten. Vi menar att här finns ett stort berg av vinster som kanske inte ens blir beskattade. Vi har fört fram det i tidigare debatter och då bara fått till svar att det inte ska införas någon flyttskatt. Vi menar att handlar det om en reavinst ska den också beskattas. har en professor lyft fram detta i en , och då blir frågan genast väldigt mycket mer intressant. Man börjar från alliansens sida att slira när det gäller detta, och man tycker att någonting måste göras. Det är intressanta tankegångar, och det är framför allt en rättvisefråga, för många menar att det system vi har med uppskov kan leda till inlåsningseffekter. Det kan vara svårt för unga människor att ta sig in på den typen av bostadsmarknad och så vidare. Vi känner till hela problematiken, som också finns i utlandet, med att byta fastigheter. Den frågan är väl egentligen inte riktigt klar. Eftersom jag har kvar tänkte jag också upprepa en annan fråga som jag ställde från talarstolen. Det är en konkret fråga: På vilket sätt skapar sänkta kapitalskatter fler jobb? Ni för en diskussion om att sänkt skatt på arbete skulle skapa fler jobb, men på vilket sätt skulle sänkta kapitalskatter ge fler jobb? 132 () replik: Jag tror att egentligen vet svaret på den frågan. Sparande skapar välstånd, och en bra kapitalbildning leder i sig till ökat välstånd i ett land och skapar mer jobb. Om detta tror jag att vi inte behöver tvista. vet ju väl att vi från skatteutskottet redan innan kom med sin artikel har efterlyst alternativa finansieringsmöjligheter för omstruktureringen av fastighetsskatten. Jag har själv pekat på tre olika ingredienser varav en är just att man avgiftsbelägger uppskov, alltså skattekrediten. Därmed skulle man kunna få effekten att fler som har möjlighet betalar det uppskovet. Sedan kan man naturligtvis tänka sig att man får se över hela detta med uppskovsmöjligheterna och i vilka situationer man ska ha rätt till sådant uppskov. Det som vi har fått väljarnas mandat för i samband med valet är dock att åstadkomma de förändringar av fastighetsskatten som gör den mer legitim för alla. Den löper ju amok nu med taxeringsvärden, och den upplevs som väldigt orättvis. Det är det som ska åtgärdas. Sedan finns det naturligtvis möjligheter att ändra på andra sätt i skattelagstiftningen också. Förändring av ett skattesystem är ju en process där man inte kan göra allt på en gång. 133 () replik: hävdar envist att förbränningsskatten inte har fått några miljöeffekter. Jag skulle väldigt gärna ta del av den utvärdering som visar det, för jag tycker inte att det känns intuitivt. Om man gör det dyrare att förbränna avfall verkar det högst rimligt att man i så fall ökar det mer miljövänliga omhändertagandet, om det nu är att man rötar organiskt avfall till biogas eller att man sorterar ut förpackningar så att de går till återvinning. Givetvis kan det bli som säger att sophämtningsavgifterna för hushållen blir högre, men man får inte glömma att det kompenseras av sänkta inkomstskatter för framför allt dem som tjänar lite. Det innebär att hushållen egentligen inte går med förlust, men däremot lönar det sig för dem att sortera sitt avfall bättre. Det torde rimligtvis vara bra för miljön. Som förbränningsskatten är konstruerad försöker man dessutom att gynna de förbränningsanläggningar som också tar vara på möjligheterna att utvinna el när man bränner avfall och inte bara bränner för värme. Vi är båda från , och jag. Där har vi sett hur trots diskussionerna om förbränningsskatt byggde en helt ny anläggning där man inte hade möjlighet att utvinna el. Sedan skatten införts har man dock börjat föra diskussioner om att bygga om anläggningen för att kunna ta vara på möjligheten att utvinna el. Ska vi nu riva upp den skatten kommer det inte att bli någonting av det. Hur ser på det? 134 () replik: Det är bra att vi tar upp den frågan också! Det är väl bara att notera att införandet av denna sopförbränningsskatt bara fick effekten att sophämtningstaxorna i landet höjdes. Det är klart att kan säga att hushållen fick jobbskatteavdrag och en skattesänkning via det, men det var ju inte meningen att jobbskatteavdraget skulle gå till att finansiera höjda soptaxor. och är ju svaret skyldiga när det gäller vilken miljöeffekt detta har givit. Jag har inte hört någon hävda att det haft någon miljöeffekt. Eftersom ingen har kunnat hävda det har jag dragit slutsatsen att någon sådan inte finns. Däremot har det haft precis den effekt som antyder, nämligen att på grund av att det hanteras olika i olika sopförbränningsanläggningar har visst avfall gått till sopförbränningsanläggningar som är konstruerade för motkraft och producerar el medan annat avfall har gått till fjärrvärmeanläggningar. Effekten av detta har blivit, som jag antydde, att man åker med soporna kors och tvärs i landet beroende på hur upphandlingen av sopmängden går till. Detta är för landet rena Ebberöds bank! Att förbränna sopor har varit en av bästa tekniker internationellt. Folk har kommit hit och tittat på dessa fina sopförbränningsanläggningar, och därför är det synd och skam att vi inte utnyttjar vårt know-how till att utveckla den tekniken ytterligare utan i stället lägger en skatt på detta som gör att det till exempel blir relativt förmånligare att deponera eller göra någonting annat miljöovänligt med det. bör vara de som går i spetsen för att få bort denna skatt som de i och för sig var de främsta att försöka få in. Har man goda skäl till det ska man ändra sig, och jag tycker att ni har goda skäl . Vi bör ta fram en annan, bättre miljöskatt. 135 () replik: Det finns redan en deponiskatt och ett förbud mot deponi av organiskt avfall, så jag tror inte att behöver oroa sig för att avfallet ska gå till deponi. Vill vi utveckla tekniken med sopförbränning är detta ett utmärkt exempel hur man genom denna skatt får förbränningsanläggningar som också tar vara på möjligheten att utvinna el och inte bara producera fjärrvärme, i fall till och med för kråkorna. Jag tycker att det är skillnad på att en reform inte har hunnit utvärderas och att säga att den därmed inte har gett några miljöeffekter. Påstår att det inte finns några miljöeffekter vill jag se en utvärdering som visar det i stället för att bara få höra att bristen på utvärderingar innebär att det inte haft några miljöeffekter. För tydlighets skull vill jag säga att jobbskatteavdraget faktiskt är alliansens påfund. fanns ett höjt grundavdrag som gick till alla oavsett om man hade arbete eller inte.