prot · GU0957 · 2007-02-01 00:00:00 — Tack så mycket för svaret, jordbruksministern! Såvitt jag förstår ska detta gå via . Men jag har också fått en del frågor och kommentarer hemifrån. Man säger: Ja, kommer det här att bli som vanligt, att det blir en massa småprojekt som inte leder till någonting? Min följdfråga till ministern blir därför: På vilket sätt ska vi se till att garantera att detta faktiskt leder till företagande och nya jobb och att det inte blir en mängd småprojekt som i sig är värdefulla medan de pågår men som inte leder till de livskraftiga företagen och till de nya jobben? 51 Jordbruksminister (): Eftersom förutsättningarna skiljer sig i olika delar av landet bland annat beroende på olika klimat men också beroende på att det är olika kulturer och verksamheter i olika, skilda, delar av landet är det min och vår uppfattning att programmets möjligheter bäst utnyttjas om beslutsfattandet finns nära de människor som berörs. Det blir dessutom en naturlig kontakt mellan den sökande som finns och beslutsorganet därav det regionala beslutsfattandet i de stora och väsentliga delarna i programmet. För att det ska bli så att säga riktiga jobb, riktiga verksamheter, av det här har vi gjort en förändring i förhållande till det förslag som fanns innebärande att mer pengar läggs på investeringssidan än på någon annan sida detta därför att vi vill ha varaktiga och säkra jobb i skilda och i alla delar av landet. Säkerheten vid svenska kärnkraftverk 52 (): Jag har en fråga till . Forsmarksincidenten visar klart att den svenska kärnkraften inte håller en god internationell standard. Vi har flera allvarliga incidenter per reaktor än andra länder. Åtminstone i Forsmark beror det på ett systematiskt förfall av säkerhetskulturen. Enligt den interna rapporten skulle olyckan antingen ha kunnat undvikas eller också åtminstone ha fått ett mycket lindrigare förlopp om organisationen hade dragit lärdom av tidigare incidenter. Minst fem incidenter som klassas som 2:or på den internationella skalan har inträffat i , men ledningen valde att prioritera ekonomi före säkerhet. Forsmarks huvudägare är , det vill säga svenska staten. Anser som ägare att Forsmarks vd och styrelseordförande kan sitta kvar efter det som har inträffat? 53 Utbildningsminister (): Jag vill inte ta ställning det ankommer inte på mig att göra det till den konkreta fråga som avslutade med. Som kärnkraftsanhängare vill jag säga att jag är djupt upprörd över de säkerhetsbrister som har framkommit. I första hand är det som i regeringen handlägger detta. Jag tycker att han i går väldigt tydligt har sagt ifrån. Regeringen accepterar inte den här typen av säkerhetsbrister och kräver dels av ägarna, i första hand, dels av de statliga tillsynsorganen att säkerheten höjs. Vi brukar skryta om att har världens säkraste kärnkraftverk. Det kan vara så att vi just därför att vi har sådana system upptäcker mycket mer än man gör i andra länder. Jag håller med om att sådant här är fullkomligt oacceptabelt. Möjligen har vi olika syn på kärnkraften, men vi har definitivt samma syn på kärnkraftssäkerhet. 54 (): Säkerheten är, som jag redogjorde för, inte så stark som vi tror i . Jag nämnde att ett antal incidenter har inträffat. försöker naturligtvis visa att han vill öka säkerheten. Men det händer ju ingenting! Vilka krav kommer ni att ställa gentemot SKI och Forsmark? Det går an att prata rätt mycket. Men en mängd av säkerhetssystemen när det gäller det som hände i Forsmark slogs ut. Vattennivån föll , och stoppen kostade miljarder kronor. Dessutom fick man höja elpriset. Detta drabbar svenska folket. Min fråga kvarstår därför: Hur kan ni ha förtroende för en vd som inte sköter säkerheten fullt ut? 55 Utbildningsminister (): Personligen har jag varken förtroende eller icke-förtroende för honom. Det är andra som har att bedöma om han skött sitt jobb tillräckligt bra. Jag vill bara påpeka att när det sägs att stoppen kostade miljarder är det delvis ett uttryck för att det svenska samhället prioriterar säkerheten så högt att man så fort det händer något är redo att stänga både en och flera reaktorer tills man verkligen har gått till botten med varför det hände. Sådant här som har uppdagats får inte hända. Jag är redo att säga ja till alla tänkbara granskningar och till ytterligare åtgärder för att ytterligare höja säkerheten. Det handlar om en fantastisk energikälla. Men det är klart att den vid dåligt handhavande har risker. De riskerna måste minimeras. Det verkar inte som att man har gjort tillräckligt; det håller jag med om. Stöd till stormdrabbade hushåll 56 (): Jag har en fråga till statsrådet . Som vi alla vet har drabbats av storm. Det är nu stormen slog till med förödande konsekvenser i för mark- och skogsägare men även för hela samhällen. Infrastruktur, el och telefoni slogs ut . Det är nu stormen drog in över ungefär samma områden som stormen . efter stormen var tiotusentals människor utan ström, och 1 500 abonnenter hade ingen telefonförbindelse, framför allt i och . Vid en första anblick kan krisberedskapen tyckas vara god. Men frågan är om den har varit tillräcklig. Min fråga till statsrådet är därför hur regeringen avser att stödja de människor som har drabbats av naturkrafterna och som återigen har fått långa avbrott i fråga om strömförsörjning, el och telefonförbindelser. 57 Statsrådet (): Jag får tacka för en viktig fråga. Jag tror att det är avgörande att vi alla är tydliga om vikten av att skapa likvärdiga förhållanden för alla människor, oberoende av var i landet man bor och verkar. Efter stormen drogs det en del lärdom just av de brister som då uppkom, framför allt på elnätet som det då var mest kritik kring. En ny lagstiftning infördes. Själv var jag mycket aktiv i detta med just ekonomiska medel och påtryckningar när det gäller elnätet och elnätsbolagen för ett återställande. Efter stormen framfart har den kritik som framkommit egentligen gällt brister i möjligheten att återfå telefonin. kan vi konstatera att över 10 000 människor inte har fast telefoni. Jag avser att återkomma med åtgärder för detta. 58 (): Tack så mycket, statsrådet. Det handlar naturligtvis om en säkerhetsfråga i väldigt hög grad, så detta är oerhört viktigt. Men jag vill ändå passa på att ta upp en lite annan infallsvinkel. Det handlar inte bara om ström och telefoni utan också om infrastrukturen för övrigt. pratar jag om stambanan. Jag tycker att det är ganska märkligt att vi i vårt moderna västerländska samhälle ska behöva ha det så att träd ramlar över stambanan och på så sätt skapar ett smärre kaos varje gång det blåser lite grann kring järnvägen. Det borde vara möjligt att förebygga på ett bättre sätt så att vi ska slippa vara så utlämnade till en och annan vindpust som gör att träd faller ned på stambanan och skapar visst kaos för oss som vill åka tåg. 59 Statsrådet (): Jag tror inte att vi ska tala om vindpustar. Det är naturens krafter som sätter fart på det viset. Vi kan väl vara införstådda med att vi aldrig till kan säkra oss för vare sig stormar, regn eller vägras, men vi ska naturligtvis säkra infrastrukturen, förebygga och skapa så bra analyser som möjligt så att vi kan undvika motsvarande katastrofer. och har i sitt uppdrag att återkomma till regeringen om hur man kan förebygga, med anledning av just stormen framfart. Det är precis i linje med det som frågeställaren säger, att man ständigt ser över möjligheterna att undvika katastrofer och säkra det som vi anser vara det mest självklara, vilken del i landet vi än bor i, nämligen att infrastrukturen fungerar. Följder av förändringar i socialförsäkringssystemen 60 (): Jag var i och träffade fackliga kamratstödjare, alltså människor som ställer upp för kompisar som på något sätt har blivit utsatta. De kan ha hamnat i en skuldfälla eller i en personlig kris vid en skilsmässa. Det kan handla om att man blivit utsliten, sjukskriven eller arbetslös. De här som jag träffade har fått mer att göra. Det är kanske för att den högerregering som finns gick till val på att den ska öka skillnaderna, att det skulle vara större skillnad mellan att vara arbetslös och att ha arbete och det skulle vara större skillnad mellan att vara sjuk och att vara frisk. Det kallas för incitament, man blir friskare och så får man ett arbete. De här kamratstödjarna var väldigt oroliga. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag ber ledamoten formulera en fråga och tala om vem den riktas till.) Jag riktar min fråga till . Många av dem som redan finns i en krissituation (TREDJE VICE TALMANNEN: Får jag be ledamoten formulera en fråga.) Frågan gäller dem som hamnar mellan stolarna. Vad ska regeringen göra åt dem som hamnar mellan och arbetsförmedlingen och inte får den hjälp från myndigheterna som de behöver? 61 Statsrådet (): Tack så mycket för frågan. ställer frågan till en regering som har suttit . Vi har efterträtt en regering som däremot har suttit , och detta problem har blivit gigantiskt . Antalet förtidspensionerade blev 140 personer då parti satt i majoritet och bestämde. Jag kan bara beklaga att ingenting har gjorts för detta innan, för det är ingen ny företeelse att människor kommer i kläm mellan systemen, att man är för frisk för att bli sjukskriven, att man är för sjuk för att arbeta. Vi har absolut observerat det här, och det finns nu projekt, bland annat Pilaprojekt i och också i , som kommer ifrån. och arbetsförmedling arbetar där tillsammans för att hjälpa de personer tillbaka som har haft en lång sjukskrivning eller som har haft en förtidspension eller längre. Det här försöket kommer att utvecklas över hela landet. Det är ett bra sätt. 62 (): Jag misstänkte att du skulle skylla på den förra regeringen och också hänvisa till de åtgärder som vi hann sätta in, nämligen de projekt som finns. Det är bra att ni inte avvecklar dem i alla fall. Men det finns ett jättestort problem, nämligen att ni nu avskedar 1 400 handläggare på . När de här människorna behöver mycket mer stöd ser ni till att skära ned på organisationen. När de här människorna faktiskt behöver mer stöd hänvisas de till en webbsida. Jag gillar det här med hemsidor och tror att det kan vara en bra utveckling, men de personer som sitter i den här situationen behöver personligt stöd. Det drar ni ned på . Jag skulle vilja ha en ännu bättre lösning på det här problemet. Jag är inte nöjd med svaret. 63 Statsrådet (): Jag skulle kunna använda för att förklara för alla de insatser som görs för att hjälpa människor tillbaka. Det handlar om att man förut alldeles för lättvindigt har kunnat komma in i en förtidspension. Det har varit alldeles för svårt att komma ur. Det har varit alldeles för lite åtgärder att erbjuda dem som kommer ut. har beskrivit att av dem som fick förtidspension under Socialdemokraternas tid kommer tillbaka. Det tycker jag är bedrövligt. När det gäller har vi i denna kammare beslutat om att omorganisera och föra ihop de lokala försäkringskassorna till en myndighet. Den myndigheten styrs av en styrelse som har fullt eget ansvar. Det är vi helt överens om, och jag. Den myndigheten går i väg med steg 2 i sin omorganisation för att bli just en modern myndighet. Jag litar på , och jag har fullt förtroende för den styrelse som har eget ansvar och som dessutom har fått mer pengar än vad den fick från parti. Skolors finansiering av studieresor 64 (): Min fråga går till utbildningsministern och är ställd på uppdrag av elever från . Vi har mycket besök av elever här i , och det är jätteroligt. Tyvärr är det risk att det inte kommer att få fortsätta. De elever som jag träffade från hemma i berättade att regelverk och tolkning av skollagen är sådana att man över huvud taget inte får ta ut en avgift av elever för studieresor. Det innebär att skolorna inte ensamma kan bära finansieringen, och då blir det inga resor. Min och elevernas fråga är: Vad tänker regeringen göra för att förändra regelverket så att elever kan fortsätta att åka på studieresor? 65 Utbildningsminister (): Jag svarar dels som minister, dels som skolbarnsförälder. Min bild är att det var en skärpning av skollagen på gång under den förra regeringstiden som skulle ha haft till effekt att inga avgifter över huvud taget kunde tas ut av föräldrar vid den här typen av skolresor. Men av helt andra skäl havererade det arbetet med en ny skollag. I den skola där mitt barn går drog man en suck av lättnad. Det tas verkligen inte ut några orimliga avgifter där, men man tyckte att det lilla andningshål som finns om man vill göra någonting trevligt tillsammans ska få finnas kvar. Det är också regeringens uppfattning. Frågan gällde möjligen tolkning av lagen. Den lagstiftning som finns, menar jag, ger ett litet utrymme för att ta ut avgifter i sådana här speciella fall. Att det lilla andningshålet finns tycker jag är rätt. 66 (): Tack för svaret. Jag tycker att det är viktigt för jämlikheten dels att alla elever ska kunna komma till huvudstaden och träffa sina parlamentariker, dels att alla elever, föräldrar och lärare ska kunna veta vilka regler som gäller. Om jag har förstått saken rätt finns det ingenting i förarbetena som ger ledning. Jag hoppas verkligen att och departementschefen ser över det här och ser om det går att förtydliga det och i så fall också skickar ut signalen till landets skolor, så att man kan göra studieresor utan att vara rädd att få anmärkning från . 67 Utbildningsminister (): Jag ska föra det vidare till min kollega i departementet, , som har ansvaret för detta. Vi ska inte missförstå varandra. Vi talar inte om några stora avgifter; då skulle risken för ojämlikhet vara mycket stor. Om man tänker sig att åka från till för att besöka , talar vi inte om kostnader för biljetter, övernattningar och dylikt, utan det kan vara fråga om grädde på moset, så att säga, något extrainslag under besöket eller något sådant. Om man skulle säga att alla elever måste bidra med för att få följa med på en skolresa skulle det självklart vara väldigt segregerande. Det finns många barnfamiljer som inte kan ställa upp med de pengarna. Det handlar inte alls om några avgifter i den storleksordningen. Men så länge man håller sig till närmast symboliska belopp för att möjliggöra en gemensam trevlighet, tycker jag att det andningshålet ska få finnas. Ökningen av antalet ensamkommande barn 68 (): Min fråga ställs till statsrådet . hade vi här i kammaren en debatt om migrationspolitiken. Statsrådet redogjorde för en prognos från över asylinströmningen till . Han angav också siffran på ensamkommande barn till , en siffra som vi båda oroades av i debatten. Statsrådet utlovade då att nogsamt följa frågan och vidta de åtgärder som erfordrades. Utifrån de uppgifter jag får från kommunerna, inte minst från mottagningskommunerna för ensamkommande barn, kan jag nu konstatera att situationen kräver åtgärder från regeringens sida. I går fanns det 270 ensamkommande barn i landets mottagningskommuner. Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta med anledning av de utställda löftena? 69 Statsrådet (): Antalet asylsökande ensamkommande barn är väsentligt större än vad som beräknades inför överförandet av ansvaret för boende och omvårdnad från till kommunerna . kom det allt som allt 820 barn, vilket innebar en dubblering jämfört med de tidigare två åren. Hälften av alla dessa asylsökande ensamkommande barn kommer från . Den kraftiga ökningen har medfört omställningssvårigheter för kommunerna, eftersom förberedelsetiden var ganska kort. Som jag också sade i mitt tidigare frågesvar här i kammaren till är det viktigt att flera kommuner tecknar överenskommelser med angående dessa barn. Det behövs också en dialog mellan kommunerna och . Regeringen har därutöver gett och i uppdrag att samverka i syfte att få till stånd ett mer enhetligt system för boende och ersättningar till förmån för såväl barnen som kommunerna. 70 (): Det var ungefär så svarade också , att det finns överenskommelser mellan verken och att det har gått ut signaler från regeringen. Men vi står likväl i en situation med otroligt stora behov. Vid ett besök i en av dessa kommuner fick jag uppgiften att det fanns 39 ensamkommande barn och att alla resurser för att klara situationen var uttömda. ser jag av nya siffror att samma kommun har 52 barn inskrivna. Man sitter i en situation som man framgent inte vet hur man ska hantera. Ett tjugotal kommuner har tecknat avtal vi vet hur många kommuner vi har i landet. Skulle alla kommuner i land fördela mottagningen solidariskt skulle det kanske handla om två tre barn . Detta vore ingen omöjlighet om det kom klara signaler också från statsrådets sida om hur vi i och regeringen ser på situationen. 71 Statsrådet (): Som jag sade är det nödvändigt i den här situationen att flera kommuner och tecknar avtal. Det har inte verket kunnat göra i tillräckligt stor utsträckning. En av förklaringarna är att den stora ökningen av antalet barn har skett som den här reformen trädde i kraft. Jag vill dock understryka att enligt mitt förmenande är det flera kommuner som är på väg att teckna avtal. Det vore mycket glädjande om så skulle vara fallet. Då skulle det här problemet lösa sig successivt. En annan del handlar naturligtvis om den viktiga uppgiften för regeringen att följa upp och fortlöpande utvärdera den statliga ersättningen till kommunerna för mottagandet av de ensamkommande asylsökande barnen. Det sker också under vägs gång. Jag är därför övertygad om att problemet successivt kommer att kunna lösas. 72 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet , som har ansvar för frågor om det nordiska samarbetet. Sedan byggdes har det skett en kraftig ökning av utbytet mellan och , och . vet vi att det skulle kunna hända mycket mer. Visserligen är det 14 000 som pendlar , men statsrådet vet lika väl som jag att det finns många både synliga och osynliga gränshinder kvar. Det är svårt för en enskild människa att överblicka alla regler. Systemet att man skattar där man jobbar och inte där man bor krånglar till det. Bland annat är det svårt att få avdrag om man har lån på ett hus i det land där man inte jobbar. För en arbetslös är det svårt att få praktik med a-kassa på andra sidan Sundet. De som jobbar växelvis riskerar att hamna utanför vid sjukdom. Jag kan räkna upp massor av exempel. Jag skulle vilja fråga vilka hinder som statsrådet tycker att man först ska börja jobba med att få bort och i vilken takt statsrådet tror att man kan åstadkomma förändringar i de här frågorna. 73 Statsrådet (): Tack för frågan. Det är en fråga som vinner alltmer gehör, inte bara i utan också i den expansiva regionen och och även mot . Sedan jag tillträdde har den här frågan varit mycket aktuell. För att möta frågeställarens frågor om vad vi kan göra för att få ihop en lista med åtgärder har jag tagit initiativ till tre olika hearingar. Vi hade den första i och . kommer vi att ha en i . Där kommer vi att träffa myndigheter och verk men också pendlare för att lyssna på deras erfarenheter, för det är en fråga inte bara för den enskilde utan för hela områdena att kunna expandera, att få en tillväxt som också ger effekt ute i landet. Jag kommer också att besöka kommun och . 74 (): Jag uppskattar verkligen att statsrådet är engagerad i den här frågan och hoppas att hon går vidare med konkreta förslag. Jag undrar om det inte vore dags att åtminstone sätta upp två tydliga huvudmål och en tidsplan. Det första huvudmålet skulle då vara att skapa en regelförändring, att steg för steg bestämma var man ska förenkla. Det andra huvudmålet skulle kunna vara att tydliggöra individens rätt till information, så att man inte blir hänvisad någon annanstans när man ringer och frågar hur det blir med pensionen och hur det blir med skatten om man jobbar deltid i . Jag vill alltså ha två huvudmål, för regelförenkling och för informationsrätt. 75 Statsrådet (): Jag kan komplettera med att säga att vi nu har givit ett uppdrag att se över det skatteavtal som vi har tecknat med bland annat . Det står i avtalet att vi ska utvärdera det, och det gör vi . En utvärdering kommer . Vi har också gett i uppdrag till att ta fram statistik för att kunna få belägg för just pendlingen. Det kommer också . Som jag nämnde finns det stora frågor skattefrågor, socialförsäkringsfrågor med mera som det kan ta lite att utarbeta regler för, men vi ser också på dem. Det finns också ett antal frågeställningar som är enklare, som jag ser det, och de ska vi försöka lösa . Det handlar till exempel om värdetransporter mellan och , om brandförsvaret och om många andra saker. Men, som också frågeställaren var inne på, det vi kan göra allra snabbast är att värna informationen. Allting fungerar om man är frisk och har ett arbete. Problemet är socialförsäkringsfrågorna, och det är vi klart medvetna om. inblandning i europeiska angelägenheter 76 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Den handlar om inblandning i europeiska affärer. Vi läste i tidningen om en man av libanesisk härkomst i som hade blivit förflyttad någon annanstans av CIA:s agenter. Vi har haft ett fall i med två egyptier och ett fall med en imam i . blandar sig också i vilka olika stiftelser eller banker man kan använda sig av för att skicka pengar fram och tillbaka. Det finns personer här i som har fått sina tillgångar frysta. För tillfället finns det också en terrormisstänkt man här i som ska avvisas. Han har bland annat skickat pengar via en sådan här stiftelse. Den fråga som jag ställer mig är: Kan vi verkligen garantera att inte också blandar sig i våra svenska angelägenheter på invandringsområdet? 77 Statsrådet (): Den svenska utrikespolitiken är inte mitt ansvarsområde, utan den hör till utrikesminister ansvarsområde. Men när det gäller de frågor som tar upp ska jag säga några saker som har bäring på migrationspolitiken utan att beröra de enskilda fallen, för dem kan jag som statsråd givetvis inte kommentera. När det gäller frågan om egyptierna som tog upp är det välkänt att det har riktats kritik både från och från mot hanteringen av frågan. Det har naturligtvis föranlett säkerhetspolisen att, efter utredning, förse sig själv med andra rutiner för att se till att det som skedde ute på inte kommer att upprepas. Det tror jag är en väldigt viktig del i säkerställandet av att migrationspolitiken förenas med rättssäkerhet och garantier för att den enskildes intressen också skyddas även vid en avvisning. 78 (): Det låter betryggande. Naturligtvis blir man misstänksam och undrar vad det är som händer. Ska vi låta andra länders myndigheter eller säkerhetstjänster påverka vår egen politik här i , och speciellt när det handlar om flyktingar som har kommit till ? Jag hoppas verkligen att det är så som migrationsministern säger, att inte har någonting att göra med vår migrationspolitik här i . 79 Statsrådet (): Vi utformar migrationspolitiken och politiken på andra områden själva. Det ska dock sägas att vi strävar efter en harmonisering på många områden, inte minst inom den europeiska unionen. Men när det gäller frågor av säkerhetskaraktär står faktiskt på egna ben. Jag vill dock understryka en sak, . Det som inträffade ute på var inte det som vi kallar för rendition. Det var inte det som har förekommit i många andra länder där man alltså aktivt har gått in och samarbetat med en annan makt, i det här fallet . Det som inträffade på var någonting helt annat, nämligen att säkerhetspolisen brast i sina rutiner och tillät en främmande makts underrättelsetjänst att lägga sig i ett svenskt ärende. Jag tror att det är viktigt att skilja detta åt, så att vi inte på något vis uppfattar det som om ägnar sig åt renditions. Det har vi inte gjort och kommer faktiskt inte att göra heller. 80 (): Den förra socialdemokratiska regeringen tyckte att arbetslinjen och ett jämställt samhälle var viktigt och att det hängde ihop. Vi har en borgerlig regering som säger sig stå för samma sak och förespråkar en arbetslinje och ett jämställt samhälle. Samma regering vill dock införa ett vårdnadsbidrag.