prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Jag vill påstå att under den nuvarande regeringen har krupit in på banan och förskjutit tyngdpunkten åt det håll där man får begränsningar i fisket och en bra väg mot ett långsiktigt hållbart fiske. Jag har några sekunders talartid att säga något om havdagar. För övrigt tycker jag att havdagar i blandfiske på är absolut nödvändigt för att få slut på utkasten. 39 (): Låt mig som efterrätt i denna jordbruks- och livsmedelspolitiska debatt få servera några synpunkter och erfarenheter från en uppföljnings- och utvärderingsgrupp som utskottet har som jag har glädjen att vara ordförande för. Det finns dels den lilla skriften som heter av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser, dels den uppföljning och analys av resultatredovisningen för fiskeområdet och livsmedelsområdet som gruppen har gjort i samband med budgetpropositionen. Där har vi en rad synpunkter och lägger fram förslag som riktar sig till tidigare, nuvarande och kommande regeringar av vilken färg de än är. Det handlar om kvalitetssäkring av arbete. Vi ska inte fortsätta att stapla förslag, insatser och åtgärder på varandra utan att stanna upp, utvärdera och se: Fick det verkligen de konsekvenser och resultat som vi ville med insatserna? Det är att stärka ställning och ta ansvar gentemot medborgarna för de skattepengar vi har att förvalta. I analysen pekar vi på att en del mål är otydliga och svårmätbara och att uppföljningen och resultatredovisningen i en del avseenden är otillräcklig. Det är svårt att se effekterna av olika insatser. Det gäller exempelvis frågan om fiskestopp och begränsningar av fisket och inte minst olika kvotsystem. Får det de konsekvenser som vi önskar när , som fler har sagt här, den fisk som kastas över bord kanske motsvarar av den totala dödligheten? Det gäller också begränsningar på lax- och ålfisket för olika näringsidkare och åtgärder och bidrag för att bygga laxtrappor och vandringsvägar så att en del kan ta sig upp förbi kraftverken när de blir till fiskfärs på vägen ned. Hur slår åtgärderna? Vi har hört om vattenbrukets potential som i varje budget så långt vi minns har betonats. Här saknas en genomgripande analys. Varför lossnar det inte för vattenbruket? Det handlar också om strukturmålens måluppfyllelse och skrotningsbidragen för fiskeflottan. Vilka båtar skrotas? Hur ser det totala tonnaget ut över tiden? Sådana analyser måste vi få för att vi ska kunna fatta rätt beslut i fortsättningen. Vi behöver också tydliga uppföljningar i regeringens resultatredovisning i budgetarna. När det gäller resultatanalyserna och resultatredovisningen för fiske- och livsmedelsområdena är det även där svårt att göra bedömningar av insatserna för till exempel ekologiskt hållbart fiske. Det behövs fler och bättre indikatorer så att man kan jämföra utfallet över tiden. Samma sak gäller det socialt hållbara fisket. Det finns ingen redovisning av resultatet av insatser för att förbättra förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. Här efterlyser utskottet och gruppen en resultatskrivelse med fördjupad analys. Det är svårt att bedöma om insatserna bidrar till att uppnå målen om ekologiska och sociala dimensioner när det gäller jordbruk och säker mat. Det påpekar regeringen själv i propositionen. Här efterfrågar vi förbättringar . Det finns inte några indikatorer för hur vi ska följa upp de ekologiska målen. Det har blivit bättre, men mer kan göras. Det gäller att tydligt göra skillnad mellan insatser, resultat och vad som kommer ut av att omvärlden förändras i största allmänhet, omvärldsanalysen. blandas ofta de sakerna samman. Man blandar ofta samman insatsen med resultatet. Man vidtar nya åtgärder och för nya insatser och uttrycker det som att det blir resultatet. I uppföljningsgruppen ingår en person från varje parti. Vi lovar tillsammans en del känner sig mer hemma på den planhalvan att även i fortsättningen hålla ögonen på regeringens resultatredovisningar och uppföljningar. Ändringar måste ske . Annars får vi snöra på oss de så kallade hårdhandskarna i form av tillkännagivanden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag även i denna del. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 6 § Allmän miljö- och naturvård, m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, m.m. (prop. 2007/08:1 delvis och framst. 2006/07:RRS23). 40 (): Jag skulle vilja börja mitt anförande med att citera miljöminister när vi från just denna talarstol debatterade : Jag är själv övertygad om att den stora utmaningen för vår generation av politiker är att i bred samverkan åstadkomma lösningarna. Frågan ställs också till var och en som sitter här i kammaren, som svenska folkets representanter: vi gräla oss ur klimatproblemen eller behöver vi samarbeta? Jag svarade då att vi socialdemokrater är beredda att samarbeta, beredda till ett handslag för klimatet, beredda att stödja andra skarpa åtgärder än bara våra egna. Det är ett löfte som har varit mycket lätt att hålla. Men ett samarbete kräver ett givande och ett tagande. Ett samarbete kan inte bara ske på den ena partens villkor. Vi har sedan pratade om samarbete här i kammaren presenterat över 100 konkreta förslag för att minska våra farliga utsläpp och komma till rätta med klimatproblematiken. Vi har presenterat dem i vår klimat- och energimotion och i vår budgetmotion. Men när vi nu ska debattera och votera om budgeten kan vi konstatera att regeringen har lagt fram en handfull klimatförslag. Det viktigaste är att den har lämnat sitt motstånd mot att använda skatter som styrinstrument. Det är bra, och det förtjänar beröm! Och vi socialdemokrater håller vad vi lovar. Vi röstar för vartenda skarpt klimatförslag som regeringen har presenterat. Men till vår stora förvåning är inte regeringsmajoriteten beredd att ställa sig bakom ett enda av de över 100 förslag som vi har presenterat. Inte ett enda. Jag måste ställa frågan till och majoriteten: Vad är bakgrunden till att ni väljer bort samarbetet? Vi stöder alla era förslag. Ni stöder inte ett enda av våra skarpa förslag. Förklara detta här i kammaren! Regeringens ovilja att ta till sig andra förslag än sina egna gör också att den vill lägga ned och avskaffa de viktigaste inslagen i framgångsrika klimatpolitik. och missar inte ett tillfälle att skryta över att vi i har minskat våra koldioxidutsläpp som tillväxten har ökat med . Utsläppen har minskat med miljontals ton. Tyvärr nämner de inte lika ofta att detta bara är resultatet från den tid styrdes av en socialdemokratisk regering med stöd av v och mp. Inte ett gram av den minskning som och åker världen runt och skryter över har åstadkommits genom borgerliga förslag! Tyvärr nämner de heller inte speciellt ofta att allianspartier röstade emot varje enskilt förslag som lett fram till denna minskning. Tyvärr nämner de inte lika ofta att de nu vill lägga ned den enskilda åtgärd som stått för en fjärdedel av minskningen det lokala klimatinvesteringsprogrammet. Runt om i har hundratals projekt fått statligt stöd. Programmen omfattar ca 720 åtgärder och en investeringsvolym på . En tredjedel av dessa åtgärder görs i näringslivet. I den senaste ansökningsomgången har kommuner och företag ansökt om mer än 2,3 miljarder i bidrag till investeringar som ska bromsa klimatförändringen. Investeringarna omfattar sammanlagt omkring 9 miljarder. Sammanlagt har programmen sparat motsvarande 1 koldioxid. Det är så mycket som de samlade utsläppen från inrikesflyget. så mycket som hela inrikesflyget! Varför vill regeringen avskaffa dessa framgångsrika program? Statsrådet kom hem från . Trots lågt ställda förväntningar måste jag säga att jag är besviken över resultatet. Inga konkreta utfästelser. Inga konkreta målsättningar. Ingen verklig roadmap. fick hålla i taktpinnen trots att Bushadministrationen avgår . Tyvärr följer det ett oroväckande mönster. Regeringen pratar om att ha en hög internationell svansföring men viker ned sig när det gäller. Det började med statsrådet som strax efter att han blivit miljöminister enligt samstämmiga tidningsuppgifter krävde att skulle få släppa ut mer koldioxid i stället för mindre. Sedan kom och sade att det viktiga inte är att minskar sina utsläpp utan att vi ställer krav på , och länder som släpper ut betydligt mindre per person än . Det fortsatte med näringsminister som efter ett tal där fortsatte sin vägran att skriva på var så imponerad att hon sade: Det är för mycket att påstå att jag har skrivit hans tal, men jag har definitivt inspirerat honom. Sedan åker till och blir enligt TT euforisk över att säger att de ska släppa ut dubbelt så mycket koldioxid per person som gör . Om ska genomsnittsamerikanen släppa ut dubbelt så mycket koldioxid som svenskarna gör . Det är knappast något att bli euforisk över. Det fortsätter med som lägger ned stor möda på att inte ska behöva använda så mycket förnybar energi som kräver av oss. Kronan på verket blir sannolikt torsdagens ministerrådsmöte, där kommer att berömma en utsläppshandel på flyget som enligt kommer att leda till fortsatta ökningar av utsläppen, detta trots att flyget redan ökat . Men det är väl som sade på : Det där med siffror är inte så viktigt. Det är dags för regeringen att presentera en politik som kan fortsätta minska utsläpp. Det är dags för regeringen att sluta peka finger åt andra. Det är dags för regeringen att ta eget ansvar. Det har gått så långt att till och med regeringen och starkaste supportrar misströstar. När ordföranden i nyaste avdelning, Stureplanscentern, får chansen att över ett helsidesuppslag i ösa beröm över regeringen säger han: Är det något område där regeringen har misslyckats så är det faktiskt miljöpolitiken. Han säger vidare att handling saknas och att talk is cheap. Tydligare än så kan inte regeringens miljöpolitik sammanfattas: Det saknas handling. Talk is cheap. Det här betänkandet handlar inte bara om klimatet. Majoriteten säger sig vilja rädda skogen och den biologiska mångfalden. De når tyvärr inte det uppsatta målet. Vad gör regeringen då? Aviserar de mer pengar? Aviserar de nya medel? Nej, de gör tvärtom. De aviserar inga nya medel men skär ned anslagen med . Nog behövs en förnyelse av politiken för biologisk mångfald. Nog behövs nya verktyg för att bevara skyddsvärd skog. Men regeringen börjar i fel ände. De skär först ned anslagen trots att målen inte nås. Efter den obehagliga nedskärningen ska man sedan analysera läget. Det vore klädsamt om majoriteten här i kammaren försökte reda ut hur mer skog ska kunna skyddas med mindre pengar. Den rikaste tiondelen av den svenska befolkningen släpper ut så mycket koldioxid som den fattigaste tiondelen. När regeringen nu slår sig för bröstet för att de fortsätter den gröna skatteväxlingen är den fördelningspolitiska blindheten slående. De som släpper ut mest koldioxid får två tredjedelar av alla skattesänkningar. Höjda skatter på energi och drivmedel används för att avskaffa förmögenhetsskatten. Den tiondel som släpper ut minst koldioxid straffas genom att de får sänkt a-kassa, höjd a-kasseavgift och genom att de slängs ut från arbetslöshetsförsäkringen. När regeringen vill stödja miljövänligare transporter riktar man in åtgärder endast mot dem som redan har råd att köpa en splitter ny bil för . För de av svenskarna som inte kommer att köpa en bil avsätts inte en krona. Där är åtgärden i stället höjt pris i kollektivtrafiken och höjt bensinpris. Regeringens blindhet för fördelningspolitiken hotar den folkliga uppslutningen kring klimatpolitiken. Vi står inför en samhällsomställning av stora mått. Då måste vi ha ett rättviseperspektiv med oss. När regeringen slår på de svaga och belönar de rika hotar de alltså i själva verket grunden för en framgångsrik klimatpolitik den folkliga förankringen. Skillnaderna i miljöpolitiken är tydliga. Vi vill satsa på de framgångsrika klimatinvesteringsprogrammen. Regeringen vill i stället lägga ned dem. Vi vill satsa 1 miljard på forskning kring ny energi och nya drivmedel. Vi vill satsa 1 miljard på investeringsprogram för att i verkligheten introducera nya energikällor och nya drivmedel i stor skala. Regeringen försöker skramla ihop en miljömiljard genom budgettricksande, nedskärningar och namnändringar. Tyvärr blir nettot negativt. Miljömiljarden visade sig bli en miljönedskärning. Vi vill stödja miljöbilar och efterkonvertera dagens bilpark till klimatsäkra drivmedel. Regeringen är inte beredd att satsa en krona på dem som inte har råd att lägga på en ny bil. När vi satsar miljarder på att forska fram och introducera nya drivmedel höjer regeringen skatten på den miljövänligaste dieseln, den så kallade miljöklass 1-dieseln. Den betydligt miljöfarligare dieseln, den i miljöklass 3, slipper skattehöjning. Den miljövänligaste dieseln skattas bort till förmån för den miljöfarligaste. När vi vill satsa på klimatmärkning för att underlätta för alla de svenskar som vill göra bra klimatval stryker regeringen klimatmålet i konsumentpolitiken. En god miljö ska inte längre vara ett mål för konsumentpolitiken. De konsumenter som gör aktiva val lämnas i sticket. Varje gång jag har stått här i kammaren och debatterat med regeringsföreträdare och miljöministern har jag manifesterat att socialdemokratin är beredd att samarbeta om skarpa åtgärder mot klimathotet. Varje gång har jag mötts av vackra ord, men ingen eller bristfällig handling. I praktisk handling gör majoriteten tvärtom och avslår alla förslag som vi har lagt fram. Inte på en enda punkt har majoriteten varit beredd att kompromissa. Om vi jämför regeringens politik med den som vi socialdemokrater föreslår kan vi konstatera att vi har högre ambitioner, mer pengar och skarpare åtgärder. Jag hoppas att regeringen kommer i kapp, men jag tror inte att det kommer att hända. Klimatet behöver en ny regering, miljön behöver en ny regering och, herr talman, behöver en ny regering. 41 (): Jordbruksminister stod här och sade att han aldrig har varit så nöjd som just . På radio hörde jag att även miljöministern är väldigt nöjd och tillfreds, inte minst efter Baliöverenskommelsen. Jag är något dystrare. När det gäller anslag till klimat och klimatåtgärder finns det all anledning att vara dyster. Satsningar på klimat och biologisk mångfald ställs mot varandra och ses inte av regeringen som den helhet som de är. Regeringen fortsätter att ta pengar från ett miljöområde till satsningar på ett annat. Man tar pengar från satsningar på biologisk mångfald till satsningar på havet, till fortsatt satsning på miljöbilspremie från satsning på biologisk mångfald och från det framgångsrika lokala klimatinvesteringsprogrammet Klimp till det diffusa hållbara städer. Klimatmiljarden som alliansen under valrörelsen lovade att satsa på miljön tycks vara återanvända pengar. Gamla satsningar som återinförs blir som nya, men det är i bästa fall gamla tiders satsningar som kvarstår eller återinförs. Ett exempel är det slopade anslaget i den nuvarande regeringens första budget. Det gällde energirådgivarna; de skulle bort. Tack och lov har regeringen nu insett sitt misstag och lägger tillbaka anslagen till detta. Därmed säger sig regeringen ha gjort en satsning. Trots illusionsnumret med klimatmiljarden kvarstår det faktum att regeringen satsar drygt ½ miljard mindre än vad regeringen själv anslog i sin första budget . pågående utvärdering om miljömålen visar att det inte är möjligt att uppnå nuvarande delmål under Levande skogar. Enligt regeringens logik ska pengarna, för att skydda den biologiska mångfalden, minskas med ½ miljard . Regeringen skriver själv i propositionen att en neddragning av anslagsnivån i kombination med kvarhållen ambition vad gäller miljömålen ställer stora krav. Det är väl ändå ett understatement. Regeringen kanske har ett nytt illusionsnummer att komma med. I så fall vill vi gärna ta del av det så att det blir synligt. Det är inte med trolleritrick vi värnar om miljön och klimatet, det är med konkreta stora satsningar. Större satsningar, inte mindre, för biologisk mångfald är bara ena sidan av samma mynt som andra klimatåtgärder. Klimatförändringarna ökar ju, inte minskar, behovet av skyddade områden ännu mer än vad vi har känt till tidigare, när målen fastställdes. Kraftigt stigande priser på skogsfastigheter gör det dessutom dyrare att skydda produktiva skogsarealer. Därför vill vi i öka anslaget med 361 miljoner i förhållande till regeringen. Vi tror, som sagt, inte på illusionstricket att få ut mer biologisk mångfald för mindre pengar. För skogen och för de hotade djur- och växtarterna ser det minst sagt dystert ut. I stället för att minska anslagen till klimatåtgärder vill öka dem. Vårt mål är att vi ska satsa motsvarande av vår bnp på klimatåtgärder, inte minst till fattiga länder som kommer att drabbas värst. De har redan drabbats svårt av klimatförändringarna. Därför vill vi satsa på ett särskilt klimatbistånd och på att 2010 nå det nya enprocentsmålet. Marknadskrafterna har misslyckats också inom miljöområdet. , mannen bakom Sternrapporten och tidigare chef för , säger samma sak när det gäller miljön: Marknadskrafterna har misslyckats. Därför är det nu dags för en rättvis klimatpolitik, en vänsterpolitik med kraftiga satsningar med nya pengar på klimatbistånd till fattiga länder. Riktigt dystert är det att regeringen skrotar det lokala klimatinvesteringsprogrammet Klimp . var initiativtagare till att Klimp infördes för att minska utsläppen av växthusgaser. Enligt utvärdering leder Klimp till utsläppsminskningar på ca koldioxid , och energianvändningen minskas med drygt . Varje satsad krona i det lokala klimatinvesteringsprogrammet har också blivit effektivare . då ansökningstiden för den sista klimatinvesteringen gick ut hade 71 ansökningar om bidrag till klimatinvesteringar kommit in till . Det betyder att intresset för det här lokala programmet är stort. Att man lägger ned ett framgångsrikt koncept utan att ha något nytt att komma med är verkligen dystert för klimatet. Om det är hållbara städer som ska ersätta Klimp:en kan jag inte utläsa det av det diffusa som står om hållbara städer. I vilket fall som helst är det väldigt mycket mindre pengar. Också när det gäller GMO:er, genmodifierade organismer, finns det anledning att vara dyster inför regeringens hållning. som har granskat den statliga hanteringen av GMO skriver i sin rapport att gentekniken väcker både oro och förväntan från allmänhetens sida. På det område där granskningen gjordes, GMO i djurfoder, livsmedel och industrivaror, överväger farhågorna. Vi i menar att ska avvakta med nya tillstånd för avsiktlig utsättning av nya GMO:er tills den etiska bedömningen har utvecklats bättre och är i linje med mening i rapporten. Enligt EG-rätten får inte ett enskilt medlemsland bestämma sig för att ha striktare regler än vad gemenskapen som helhet har. ser gärna att och går före och gör det möjligt att ha en striktare tillämpning av hanteringen av GMO. Där har regeringen tyvärr varit aktiv och inte stöttat som ville ha ett förbud. kanske man önskade att regeringen satte sig i det berömda hörnet, eller om det var avbytarbåset. Vi i har en rad goda miljöförslag i vår budgetmotion. Vi delar, som vi har sagt, gärna med oss av dem. Det gäller klimatanpassning. Det gäller Klimp. Vi har ett särskilt havsinvesteringsprogram som jag tycker att regeringen bör titta lite noggrannare på. Det är satsning på gröna jobb, åtgärder för biologisk mångfald, stöd till klimatinvesteringar och mycket mer. Sammanlagt vill vi satsa nästan klimatmiljarden, 955 miljoner, mer än vad regeringen gör. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer i betänkande MJU1, men för att vinna tid yrkar jag bifall till reservationerna 3, 5 och 8. Jag ser fram emot att miljöministern kommer att räta ut frågetecknen kring klimatinvesteringsprogram och frågan om hur den biologiska mångfalden ska bli bättre med mindre pengar. I detta anförande instämde (). 42 (): Jag skulle vilja börja med att säga att jag ställer mig bakom reservationer, och jag yrkar bifall till reservation 6. Jag skulle också vilja säga god jul, eftersom jag antar att jag kommer att glömma av det sedan. Jag tycker att de människor som borde få en stor och rejäl kram i jultid är de som inte har resurser att köpa julklappar i parti och minut, de som inte har råd att åka på semester till värmen, de som konsumerar och förbrukar minst. Det är de här människorna som tär minst på vårt gemensamma utrymme av ren luft och av resurser. är det många som känner sig stressade och som inte är nöjda med sin livssituation. De vill ha råd att köpa allt som alla andra har, vilket är helt i enlighet med hur detta samhälle också belönar människor. tog klimatdebatten fart ordentligt. visade sitt intresse. Kvällstidningarna skrev om klimatförändringarna och deras konsekvenser, vecka ut och vecka in. Debatten har inte klingat av. Den är livlig. är den på allas läppar, och det fortsätter att vara helsidor i tidningarna dag ut och dag in. Ett stort skifte har skett i människors syn på miljön och klimatfrågorna. Stadsjeepar har blivit ett skällsord, och höjda koldioxidskatter ses som en självklarhet. har länge drivit klimatfrågan. Vi har också fått utstå en del för att vi har drivit tuffa förslag. Skatteväxlingen, som lotsade fram, innebar höjda energi- och klimatskatter på . sänktes skatten för låg- och medelinkomsttagare. Skatteväxlingen har inneburit en kraftig övergång från olja till biobränslen. Regeringen är yrvaken efter att ha väckts av det nyväckta engagemanget i klimatfrågan det här året. vill man vara offensiv, men det är svårt att vara trovärdig om man skjuter på problemen, om man anser att det är någon annan som ska göra jobbet, om man inte vill se att det också krävs att man gräver där man står. Det krävs handling här och , och det är mer än att diskutera vad man ska göra i den stora världen och på den globala arenan. Att miljöminister deltar på är säkerligen helt och hållet som det ska vara. Eftersom jag inte själv har varit där ska jag inte på något vis ta på mig något tolkningsföreträde. Man jag hör det jag hör, och jag ser det jag ser. Människor är bekymrade. Rekordmånga människor kommer att ta tåget i jul i stället för att åka bil och flyg. Människor är kloka. De som går i bilbytartankar förstår inte riktigt hur de ska göra och vilken bil man egentligen ska köpa eller så undrar de helt enkelt om man kan fortsätta att köra bil. Frågar de mig tycker jag självklart att de i första hand ska åka kollektivt så mycket som möjligt. Om det inte går får man fundera över vilken bil som man kan köpa. Då handlar det i första hand om en snål bil, oavsett om det är fossila eller förnybara bränslen den går på. Den medvetna vet att det inte räcker med lite häftiga miljöbilar eller att tanka etanol. Vi måste vara rädda om det som finns, spara och skydda, inte öka och utgå från att allting kommer att vara som . Det här har en hel del människor förstått. För oss politiker är det också hög tid att visa att vi menar allvar. Men det är svårt för människor att verkligen tro på stora ord om man sedan inte vill vidta kraftiga åtgärder där man är, där man står och där man faktiskt har makten att avgöra om framtiden. Det är inte trovärdigt att inte göra allt man kan för att minska klimatförändringarna om man har handlingsutrymme, vilket vi har i men också i EU, i den så kallade i-världen. I förslag tar vi klimat- och miljöfrågorna på så stort allvar som vi alltid har gjort. Vi har arbetat fram ett budgetförslag som inom utgiftsområde 20 skiljer sig från regeringens förslag. Vi vill satsa ytterligare att fördela på detta område. Eftersom vi tycker att ska ha det övergripande ansvaret för havsmiljön, till exempel, har vi avfärdat det havsmiljökonto som regeringen föreslår. Vi förstärker i stället resurserna till , som har ansvaret och som behöver extra förstärkning, med 100 miljoner jämfört med regeringens förslag. Regeringen har sagt att man vill satsa på havsmiljön. De vill säkert alla.