prot · GV0916 · 2007-10-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:54 Till Interpellation 2007/08:54 Presstödet av i (s) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Till Interpellation 2007/08:66 Försäljning av klusterbomber till av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar socialminister , näringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet välkomna. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Oljepriset och planeringen av vägar och järnvägar 2 (): Vi har väg- och järnvägsplaner som håller på att revideras. har fått sina anslag nedskurna med så mycket att 71 olika projekt har stoppats upp. Det har inte funnits någon kompensation för ökade kostnader. När planeringen för dessa vägar och järnvägar gjordes byggde det på att oljepriset var fatet och skulle vara så framöver. Vilken förväntan finns på oljepriset framöver? Det har stor betydelse för vilka trafikvolymer man planerar för. fatet var rätt länge sedan. Det är ovanligt att en vara som minskar i omfång inte ökar i pris. Jag skulle vilja veta vad menar att man ska tänka på när man planerar för vägvolymer och järnvägsvolymer . 3 Statsrådet (): Det är en intressant fråga som ställer med tanke på att de investeringar som sker , enligt den plan med ekonomiska ramar som , Socialdemokraterna och angav, inte räcker. Det gör att den investering som skulle ha skett på järnväg och väg inte har den volym som många har trott. Arbetet i regeringen pågår i syfte att blicka framåt mot 2019. I det sammanhanget ska vi ha en omvärldsanalys av vad det är för trafikvolym vi ska ha och vad vi ska ha för smarta lösningar på infrastrukturen så att järnväg, väg och hamnstrukturer har en bra samverkan och därmed en bra logistik och smarta transportflöden i landet. 4 (): Jag noterar att statsrådet inte svarade på huruvida man tror att oljepriset kommer att gå tillbaka till fatet. Det har stor betydelse för volymen och om man tänker sig mer på järnvägar eller vägar. I er proposition står det att ni ska ändra i förhållande till nuvarande plan såtillvida att utrymmet för väginvesteringar ska öka. Jag undrar hur det går ihop med regeringens ambitioner att ha en ansvarsfull klimatpolitik. Jag undrar också om ministern kan säga om värdet på koldioxid kommer att förändras? Enligt nuvarande planer räknar man kostnaden för ett kilo koldioxid till och . Det finns ingen ekonom som någonsin tror att miljöskadorna kommer att kosta så lite. Har ministern för avsikt att ändra på detta värde? 5 Statsrådet (): Först och främst ska jag vara jättetydlig vad gäller regeringens ambitioner. De är att minska de regionala klyftorna i landet. Då handlar det mycket om att skapa bättre vägstandard i alla delar av landet. Det är därför vi lägger resurser på vägunderhåll på enskilda vägar för att skapa bättre vägar i landet. Vi är för vägar. Däremot är vi emot miljöutsläpp, och därför vidtar vi också åtgärder för att skapa bättre trafikflöden mellan gods och arbetspendling. Därmed satsar vi också framgent på att hitta smarta lösningar för övergångar mellan väg, järnväg och sjöfart, vilket är en inriktning för att möta de stora klimatutmaningarna. 6 (): Min fråga är till socialminister som har ansvar för de allmänna frågorna. har vi haft reallöneutveckling i . Det har varit en mycket positiv utveckling. har pensionärerna fått se att deras pensioner inte har ökat i samma takt. Klyftan mellan löntagare och pensionärer har ökat. Alliansregeringen har under det år som man har regerat vidtagit en rad åtgärder som har ökat klyftorna mellan löntagare och pensionärer. Man har infört en särskild skatt eller ett särskilt skatteavdrag, hur man nu vill formulera det. Men det är högre skatt på samma inkomster för den som är pensionär än för den som arbetar. Det har blivit dyrare att ha bil. Det har sagts att det är för att finansiera sjukförsäkringen som pensionärer inte har. För många har det blivit dyrare att ha hus. 200 000 hushåll får högre fastighetsskatt. Många av dem är pensionärer. Bensinen har blivit dyrare. Det kan man göra avdrag för om man arbetspendlar, vilket pensionärer inte gör. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att ge pensionärerna mer i plånboken? 7 Socialminister (): tar upp en mycket viktig fråga. Hur säkerställer vi att vi har en bra och stigande nivå på pensionerna för våra äldre medborgare? En första grund för att ha en positiv utveckling är att vi har många människor i arbete som gör att vi kan få en hög ekonomisk tillväxt och att vi har en ekonomi som är i växande. Med fler människor i utanförskap försvåras möjligheterna att säkerställa pensionerna för framtiden. Därför har regeringens inriktning av mandatperioden varit att få fler människor i arbete. Vi har vidtagit en lång rad åtgärder i syftet att säkerställa en positiv utveckling av pensionerna framöver. Regeringen kommer under den senare delen av mandatperioden att arbeta ytterligare för att utifrån de förutsättningar vi får förstärka situationen för grupper som riskerar att hamna efter. 8 (): Det är jättebra att allt fler människor arbetar. Det är en glädje som vi delar och en positiv utveckling för . Men det ger inte mer pengar i plånboken för dem som är pensionärer . De flesta av dagens pensionärer har pension enligt det gamla systemet som följer konsumentprisindex. Vi är inte emot att fler arbetar, men det är inte ett svar till dagens pensionärer. Ni i regeringen, , har prioriterat andra grupper. Ni har till exempel avskaffat förmögenhetsskatten, vilket ger mer pengar till miljonärer. får pensionärer bara se ökade avgifter och inga ökade inkomster i något avseende. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigare att ge pengar till pensionärerna än till miljonärerna. Frågan kvarstår: Vad tänker alliansregeringen göra för att dagens pensionärer ska få mer pengar i plånboken att röra sig med? 9 Socialminister (): Jag är ledsen, men jag behöver komma tillbaka till att under en lång följd av år under en tidigare regering har vi haft alltför många människor som har stått vid sidan av arbetsmarknaden. Det leder till att vi långsiktigt får svåra problem att klara utvecklingen för vårt lands pensionärer. Svenska folket valde en ny regering för att få fler människor i arbete, och vi har tagit många viktiga beslut i det sammanhanget. Det handlar till exempel om att avskaffa förmögenhetsskatten för att få fler företag och fler jobb i vårt land. Jobbskatteavdraget syftar till att underlätta för människor att komma i arbete. Allt detta är alldeles nödvändigt för att vi ska kunna säkerställa en god ekonomisk utveckling också för pensionärerna. Skulle vi göra som den tidigare regeringen, nämligen avstå från att vidta de rätta åtgärderna, kommer vi att få en situation där vi inte har något annat att fördela än ständiga nedskärningar. Det är inte den utveckling vi vill ha. Därför bygger vi under för framtiden och planerar att återkomma för pensionärerna. 10 (): Min fråga är till . Den anknyter till vad socialministern sade alldeles . Det är riktigt att vi har ett tungt arv med oss från den förra regeringen i form av över en halv miljon förtidspensionärer. Det är sant att kostnaden för dem fram till ålderspensioneringen ligger ; det är alltså en häftig summa. Det är sant att unga förtidspensionärer inte minskar i antal utan just nu ökar i åldersgruppen . Det är mycket oroande att så sker. Det är också sant att rehabilitering lönar sig. Jag är medveten om att regeringen avser att satsa bland annat på medicinsk rehabilitering. Min fråga gäller vad som händer efter det. När folk är rehabiliterade, vilka jobb ska de gå till? Hur skapar man en alternativ arbetsmarknad? 11 Statsrådet (): Tack för frågan. Rehabilitering har varit en bristvara i det här landet. Många personer som har fått en sjukskrivning har befunnit sig i långa passiva sjukskrivningar. ska ha prövat om de möjligtvis ska ha sjuk- och aktivitetsersättning eller en förtidspension. Den prövningen tänker vi ta bort. har sett efter hur det står till med landets förtidspensionärer. De har skrivit en rapport som heter Förtidspension utan återvändo kommer tillbaka. Vi satsar på en rehabilitering och på företagshälsovård för att göra saker och ting . Vi ger extra för att de ska kunna arbeta bland annat med ohälsan. Vi ger incitament såväl till dem som har befunnit sig länge i sjukskrivning och sjuk- och aktivitetsersättning som till arbetsgivare som får en stimulans för att vilja, kunna och våga anställa personer som har någon form av arbetshandikapp eller har varit borta länge från arbetsmarknaden. 12 (): Jag tackar socialförsäkringsministern för det beskedet. Jag hade väntat mig det, och är glad över det. Jag vill foga en fråga till den tidigare. Det handlar om finansiell samordning. Jag vet att det finns en farlig benägenhet att olika myndigheter spelar svartepetter, en nånannanism. Det är alltid någon annan som ska betala. Så länge någon annan gör det är allt frid och fröjd, men inte vi. Jag är rädd att en samlokalisering under samma tak av och arbetsförmedlingen inte räcker. Att det är samma tak är bra, men om det var samma institutionella tak skulle det troligen leda längre. I har vi idéer om en mer utvecklad finansiell samordning och kanske någon form av institutionell samordning. Vad anser socialförsäkringsministern om det? 13 Statsrådet (): Att vi behöver samverka är självklart helt riktigt. Jag vet inte om vi ska gå den väg som har gjort där man har slagit ihop arbetsförmedling och försäkringskassa i en så kallad . Jag vet inte om vi ska börja med de stora gigantiska klossarna. Låt oss fundera på det. Men låt oss också börja på lokal, regional nivå. Det handlar om att och arbetsförmedlingen måste samarbeta på olika sätt. Därför måste vi ha samma uttryck för samma sak. Arbetsförmågan är en sådan sak. Ord ska betyda samma sak på båda ställena, annars blir det just så som frågeställaren säger: Man bollas från den ena myndigheten till den andra. Finsam med fyra aktörer, försäkringskassa, arbetsförmedling, hälso- och sjukvård och kommunen, är en sådan aktör som ska hjälpa tillbaka personer som har stått länge i sjukskrivning eller förtidspension. ger regeringen möjlighet att bidra med olika mycket pengar till de försöken. 14 (): Jag har en fråga till EU-minister med anledning av . Vår EU-minister har en statsvetenskaplig bakgrund. Det är en fördel nu när fördraget först ska undertecknas av regeringscheferna och sedan ratificeras . Statsvetare utgår ofta från demokrati- och maktaspekten när samhällsförändringar ska analyseras. För det första undrar jag hur ökade maktbefogenheter för olika EU-institutioner, till exempel när det gäller inrikesfrågor, kan kombineras med påståendet att fördraget innebär ökad makt i de nationella parlamenten. För det andra undrar jag hur svenska väljare ska kunna ställa ansvariga beslutsfattare till ansvar inom dessa inrikespolitiska frågor när beslutandemakten flyttas från riksdag till Europeiska unionen. 15 Statsrådet (): Tack för frågan. Det finns ett växande antal frågor i vår värld som vi inte kan lösa på egen hand, vare sig i riksdag med all respekt för ledamöterna här eller på lägre nivå. Problemen är gränsöverskridande och måste därför lösas gränsöverskridande. De stora förändringarna i maktbefogenheter i det nya fördraget som vi kom överens om handlar om det polisiära området och samarbete när det gäller brottsbekämpning. Vi ser ett växande problem. Stora ligor härjar över gränser. De begår sina brott i ett land, planerar det i ett annat, utför det i ett tredje och har pengarna i ett fjärde. Då måste vi ha möjlighet att samarbeta med de polisiära myndigheterna. Med det nya fördraget får vi ett bättre verktyg att göra det. Dessutom förstärks möjlighet att påverka frågorna genom att man lägger in ett slags spärr eller subsidiaritetskontroll, som jag vet att har jobbat med , för att kunna tala om för kommissionen när man lägger fram för klåfingriga förslag. Det är en förstärkning i det nya fördraget jämfört med det som gäller . 16 (): Vi anser att reformfördraget ändrar det svenska EU-medlemskapet i grunden så att det innebär en förändring av den svenska grundlagen. Vi driver av den anledningen att svenska folket ska få sig den här frågan underställd i en folkomröstning. Regeringen vill ju inte lyssna på det, utan vill ta fram frågan i . Därför vill jag veta hur regeringen tänker se till att denna förändring av det svenska statsskicket kommer svenska folket till del. Med andra ord: Hur ska ratificeringen med remissrunda äga rum för att åstadkomma största möjliga folkliga förankring? 17 Statsrådet (): Att och hans parti inte gillar det nya fördraget är inte förvånande. Ni har väl inte gillat något fördrag som kommer från Europeiska unionen. Det är ingen förändring i sak. Lagrådet tittade på det förra konstitutionella fördraget och konstaterade att det inte var en sådan maktöverföring att det påverkade det svenska konstitutionella skicket. Detta fördrag, som är en mindre förändring men i huvudsak det konstitutionella fördraget, kommer också att gå till Lagrådet för remiss och uttalande. Det kommer att bli en departementspromemoria som pågår . Det kommer att bli en lagrådsremiss. Sedan blir det en proposition till riksdag där riksdagsledamöterna kan ta del av detta. Vi försöker från regeringens sida inte minst jag själv att vara ute och prata om det här fördraget och diskutera och resonera i skolklasser och olika offentliga sammanhang. Jag var i går i och pratade på ett offentligt möte i . Det kom mycket folk. Jag har varit i flera städer i landet och kommer att fortsätta med det och samtala och resonera med svenska folket om konsekvenserna av det nya fördraget. 18 (): Jag vill ställa en fråga till näringsminister . Energifrågan är ju en viktig hörnsten i vår klimatpolitik. Jag noterar att statsrådet är på väg till för att marknadsföra svensk energiteknik. Det är uppenbart för oss alla, oavsett om vi verkar inom politiken eller näringslivet, att det saknas en långsiktig strategi och en långsiktig energipolitik. Den energiöverenskommelse som finns mellan alliansens partier har ju lett till att lamslå energipolitiken i stället för att stimulera energipolitiken. Det saknas långsiktiga spelregler. Min fråga är: Vad har näringsministern för avsikt att göra? När kommer en plan? När kommer besked om en långsiktig energipolitik som också inkluderar hanteringen av kärnkraften? 19 Näringsminister (): Tack för frågan! Att energifrågan är viktig håller jag med om. Jag tror att det är den fråga som jag diskuterar mest när jag reser i landet och runt om i världen. Det händer mycket intressant i som man i andra delar av världen är intresserad av. Att alliansöverenskommelsen om energipolitiken skulle lamslå svensk energipolitik håller jag inte med om. Är det någonting som händer nu så är det att det sker mycket stora investeringar i , och det kommer att leda till att vi kommer att ha ett överskott av energi framemot 2010, vilket har lugnat stora delar av basindustrin. Många inom basindustrin är beroende av att få en säker energitillförsel. Anledningen till det är att vi har en mindre konfliktyta när det gäller energipolitiken därför att klimatfrågan är det överordnade i detta sammanhang. Vi väntar nu på den energiöverenskommelse som man har kommit överens om inom EU för att se vad den får för ytterligare konsekvenser för svenskt vidkommande. Jag hoppas att denna fråga ska tolkas som en invit från Socialdemokraterna om att vara med i den långsiktiga diskussionen. 20 (): Den energipolitik som regeringen nu bedriver handlar om nedskärning i fråga om rådgivning och alldeles för lite pengar till forskning och därmed det som blir långsiktigt. Dessutom gömmer ni er bakom EU i stället för att visa att även fortsättningsvis kan gå före, precis som vi gjorde under den socialdemokratiska regeringens tid. Det är därför som vi möjligtvis kan få ett överskott av energi framåt 2010. Vi satsar 3,4 miljarder mer än regeringen på energipolitiken, bland annat på ett brett forsknings- och investeringsprogram. Min fråga blir därför: Är beredd att gå med på de socialdemokratiska förslagen? I så fall är det naturligtvis väldigt bra. 21 Näringsminister (): formulering är lite underlig när hon säger att vi gömmer oss bakom EU. Det är tvärtom. och den har varit pådrivande i fråga om EU:s målsättningar. Det är vi som har drivit fram de höga ambitionerna om att vi ska förnybar energi, att vi ska minska energiförbrukningen och att vi ska ha biobränsle. Det har drivit på likaväl som de stora klimatmålen. Det som har skett och sker efter maktskiftet är att de investerare som vi har säger: vet vi att vi kan sikta , nu vet vi hur de långsiktiga spelreglerna ser ut, och därför vågar vi investera. Det som vi också försöker göra är att hjälpa alla som vill investera i vindkraftsanläggningar, i kraftvärmeanläggningar och annat genom att snabba på tillståndsprocessen som har varit otroligt krånglig förut och som Socialdemokraterna själva har bidragit till att göra krånglig. Denna tillståndsprocess måste snabbas på så att vi får fram dessa investeringar. Utöver det har vi program både i små och i stora företag för energirådgivning på en högre nivå än den tidigare regeringen hade för att minska energiförbrukningen. 22 (): Min fråga är av allmänpolitisk natur, och jag vänder mig därför till . Vi har talat mycket om sjukskrivningar, förtidspensioneringar och så vidare . Ett av de viktigaste förslagen är väl trots allt att försöka förebygga att folk blir sjuka och slits ut på arbetsplatserna. Vi fick en rapport från Sif och HTF om att hälften av företagen i bryter mot arbetsmiljölagen. De har inget förebyggande arbetsmiljöarbete för att förebygga förslitningsskador. Det gäller tjänstemän men också inom sjukvården där många kvinnor slits ut på grund av tunga lyft och så vidare. drar regeringen i sin budget och ned väldigt mycket på anslag närmare 100 miljoner. Man har tagit bort 100 arbetsmiljöinspektörer. Hur menar regeringen att ett bra arbetsmiljöarbete ska ske i för att man ska förebygga sjukdomar och förslitningsskador i arbetslivet? 23 Socialminister (): Den fråga som tar upp är av väldigt stor betydelse ekonomiskt, vilket möjligen kan sägas vara mindre viktigt än den rent mänskliga aspekten på det som handlar om att skapa en arbetsmiljö som är sådan att vi inte slits ut eller skadas utan att vi får goda arbetsförhållanden. Vi har tyvärr en sådan situation inom offentlig sektor, och det är våra kolleger inom våra respektive partier som i någon mening är de högsta ansvariga arbetsgivarna där och har ett särskilt ansvar som inte tas riktigt fullt ut. Vi i de politiska partierna och i de politiska instanserna har ett ansvar för att se till att vi skapar sådana arbetsförhållanden i till exempel vårdsektorn så att alla kan klara sitt arbete långsiktigt och inte riskera att drabbas av sjukdom eller skador till följd av det. Regeringen är naturligtvis väldigt angelägen om att vi upprätthåller de arbetsmiljöregler som finns, att vi har ett bra skydd för de anställda och att vi kan slå ned på de missförhållanden som förekommer. 24 (): Vi har tydligen samma uppfattning om problemet. Men frågan gäller lösningarna. Jag vill skapa en arbetsmarknad där alla kan vara med och som kanske går i olika takt, och där vi har en arbetsmiljöinspektion och arbetsmiljölagar som gör att vi förhindrar att folk slits ut på arbetsmarknaden. Jag får det inte att gå ihop när man säger att man vill skära ned på anslagen till Arbetsmiljöinspektionen och så vidare som man säger att man jobbar jättemycket med detta. Jag får inte ihop den ekvationen. när fler och fler människor är ute i arbetslivet, vilket är bra, skär ni ned på anslagen. Vem ska göra inspektionerna? Vem ska ta ansvar för det systematiska förebyggande arbetsmiljöarbetet? 25 Socialminister (): Jag tror att det är viktigt att slå fast att de som har ansvaret är arbetsgivarna. Det är vi som arbetsgivare som har ansvaret när det är fråga om offentlig sektor, och det är privata arbetsgivare som har ansvaret när det är fråga om privat sektor, och myndigheter ska följa upp, ha tillsyn och slå ned på det som inte fungerar. Dessa myndigheter ska naturligtvis ha tillräckliga resurser för att kunna utföra sitt arbete. Vi har haft en situation då jättemånga människor har gått från arbete till sjukskrivning och ibland till förtidspensionering. Den utvecklingen är regeringen mycket angelägen om att vända. I det sammanhanget det har förts resonemang om det tidigare här under frågestunden satsar regeringen stort på rehabilitering och uppföljning. Väldigt mycket handlar om att man får ett väl fungerande samspel också med den företagshälsovård som står i nära samarbete med arbetsgivaren och som känner den lokala arbetsplatsen utan och innan. 26 FINN (): Min fråga går till socialministern inom ramen för hans ansvarsområde hälso- och sjukvård. Health Consumer Powerhouse är ett av ledande analys- och informationsföretag när det gäller hälso- och sjukvårdsinformation för vårdkonsumenter. Med filosofin att en aktiv vårdkonsument är bättre än en passiv patient genomför man omfattande årliga jämförelser i av bland annat väntetider, service, inflytande, vårdkvalitet och informationstillgång som man sedan sammanfattar i ett vårdkonsumentindex. Resultatet är nu klart och visar tyvärr att är extremt eftersatt vad gäller tillgänglighet till vården. I 16 av 29 europeiska länder träffar man en läkare , men i är man i strykklass tillsammans med bara fyra andra länder. Allra sämst betyg får vi också för exempelvis parametrarna att få träffa en specialist, att få tillgång till en icke-akut operation och att få en beställd skiktröntgen utförd inom . Det är uppenbart att vårdgarantin fullständigt har fallerat i vårt land. Min fråga till statsrådet är hur han och regeringen avser att åtgärda detta tragiska facit av en långvarig socialdemokratisk sjukvårdspolitik. 27 Socialminister (): Den fråga som Finn tar upp är det kanske allra tydligaste problemet inom svensk hälso- och sjukvård. Den undersökning som Finn redovisar är en i raden som visar att människor i i regel är hyggligt nöjda med den vård som de får men att vägen fram till den vården ofta är alldeles för lång och mödosam. Man måste alltså vänta väldigt länge innan man får tillfälle att träffa läkare eller annan relevant sjukvårdspersonal. Detta är en av de viktigaste uppgifterna för regeringen på det sociala området, nämligen att ta itu med den bristande tillgängligheten. För den sakens skull vill vi bland annat stärka vårdgarantin, alltså stärka patientens ställning i vården gentemot de system som finns uppbyggda. Det handlar om att arbeta mer med öppna jämförelser för att få ett bättre underlags- och jämförelsematerial för att kunna förbättra för dem som av någon anledning inte kan leverera lika goda resultat som andra. Det handlar allmänt om att förstärka patientens ställning på olika sätt. 28 FINN (): Tack för svaret, socialministern! En av de första åtgärderna som socialdemokratin vidtog när man tog makten var att avskaffa den fria etablereringsrätten för legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Enligt alla undersökningar som visar på en ökad effektivitet i patientvårdgivar-mötet är en större mångfald av konkurrerande yrkesutövare ett viktigt inslag. Avser socialministern och regeringen att göra någonting åt till exempel den brist som vi har när det gäller ersättnings- och etableringsmöjligheter i ? Det är en brist när det gäller att få legitimerad sjukvårdspersonal att lättare efter eget huvud bedriva sitt eget arbete med en friare etableringsrätt, särskilt inom de specialiteter där vi har en allvarlig brist och där tillgängligheten är den allra sämsta. 29 Socialminister (): Jag tror att Finn sätter fingret på några viktiga områden som bör bli föremål för åtgärder.