prot · GU0984 · 2007-03-29 00:00:00 — Regeringens politik och fördelningspolitik är en väldigt hård klasspolitik där man totalt sett förflyttar resurser i samhället från dem som inte har till dem som har från de fattiga till de rika. Man förflyttar resurser i väldigt stor omfattning. Man gör det på punkt efter punkt, oerhört konsekvent och logiskt. När man straffar de arbetslösa, när man straffar pensionärerna och när man straffar de sjukskrivna är det en mycket, mycket tydlig fördelning från dem som inte har till dem som har. När man säljer ut statens bolag är det inte de arbetslösa som köper dem och lever på de intäkter som kommer framöver och som vi gemensamt har glädje av. Alla de olika förslag som kommer, oavsett om det är skatteförslag, arbetsrättsliga förslag eller a-kasseförslag, drabbar låginkomsttagarna stenhårt och skapar en situation i samhället där vi sakta men säkert flyttar över resurser från de fattiga till de rika. Det är den samlade bilden av den borgerliga politiken, och det kommer vi socialdemokrater när vi vinner nästa val att ändra på eftersom det inte finns något stöd från den svenska befolkningen för en sådan politik. 116 () replik: säger att vi bedriver klasspolitik. Om det är klasspolitik att ge de lågavlönade i de största inkomstökningarna som de har fått på oerhört är jag stolt över den politiken. Men svarar inte på frågan: Lovar han att ta tillbaka jobbskatteavdraget? berörde även a-kassan. Lovar att återställa a-kassan till exakt de regler som gällde innan den här regeringen tillträdde? finns det en chans att svara ja eller nej. Inte vi får se eller vi vet inte vad som kommer att hända. Återställa a-kassan, avskaffa jobbskatteavdraget ja eller nej? 117 () replik: Jag lovar klart och tydligt att vi ska återställa en politik för rättvisa i det här landet! Det är ett fullständigt tydligt svar. Den politiken kommer att innebära en rättvis skattepolitik, en rättvis a-kassa och en rättvis situation där låginkomsttagarna kan känna att de får stöd i olika situationer. När man blir arbetslös ska man till exempel få möjlighet till arbetsmarknadsutbildningar dessa utbildningar som den borgerliga regeringen fullständigt raserar. Vi vill alltså föra en politik som ger en möjlighet och en struktur för att bygga rättvisa och minska inkomstklyftorna. Den politik som den borgerliga regeringen för och som konsekvent ökar inkomstklyftorna i samhället är egentligen ingenting som jag ska behöva stå och berätta om för . Det ligger ju i linje med den ideologi som företräder. Man säger ju att det är nyttigt att öka klyftorna i samhället! Det är den gamla klassiska hästskitsteorin: Om man bara matar hästen tillräckligt får sparvarna mat i den andra änden. Min frustration, som beskrev det tidigare, beror ju inte på att ni har den här politiken. Det har jag respekt för, och jag har vid många tillfällen sagt att det är viktigt med skillnader i det här landet så att väljarna vet vad de har att välja på. Det som gör mig frustrerad är att ni vägrar att stå för er högerpolitik. Orsaken till det är ju att ni har kommit fram till att väljarna inte tror på den. Jag är däremot övertygad om att ni själva tror på den så mycket att ni under täckmantel kommer att låtsas föra en annan politik och ändå sakta men säkert öka inkomstklyftorna. Mitt tydliga löfte är att vi när vi vinner nästa val kommer att föra en politik för att återställa rättvisa i det här samhället både i skattepolitiken, arbetsmarknadspolitiken och när det gäller a-kassan. Det är ett mycket tydligt svar! (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU15 Sekretess i försäkringsbolag om medicinsk genetik Kammaren biföll utskottets förslag. MJU8 Bilskrotningsfonden, m.m. Punkt 2 (Pantsystem för bilar m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 242 för utskottet 18 för res. 1 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 s, 80 m, 19 c, 20 fp, 17 kd, 14 mp För res. 1: 1 s, 17 v Frånvarande: 37 s, 17 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 12 (Avfallsförbränning m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (mp) Votering: 230 för utskottet 14 för res. 8 17 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 s, 80 m, 20 c, 20 fp, 17 kd För res. 8: 14 mp Avstod: 17 v Frånvarande: 37 s, 17 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 17 (Nedskräpning av miljöer m.m.) 1. utskottet 2. res. 13 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 124 för res. 13 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 20 c, 20 fp, 17 kd För res. 13: 93 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 37 s, 17 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 10 §) Arbetsrätt (forts. AU9) 118 () replik: Det var bra att det var en kort votering så att vi snart var tillbaka. Men det kanske var bra att det var en votering så att hann hämta andan och ladda på nytt. Glidningar, kommer det. Vi och glidningar och vad menar jag med det? Det är den bilden du väldigt gärna vill ha av hela det här paketet. Du älskar bilden av att vi vill montera ned hela den svenska modellen. Det är då ni äntligen får lite motstånd. Yes, det är då vi äntligen kan uppmana massorna att gå mot vart man nu ska gå för att slänga ut någon makthavare, något företag, demonstrera eller se till att man får bra löner. Det finns många olika agendor i det här. Det är därför det är viktigt att tydligt poängtera att det inte finns någon i den här kammaren som säger att vi inte ska ha den svenska modellen med kollektivavtal som arbetsmarknadens parter gör upp om. Men vi har också en förändrad värld, där det handlar om både ett annat företagsklimat och andra typer av företag. Vi har många fler kvinnor som startar och driver företag. Självklart ska det fortfarande i den här världen finnas en trygg och bra arbetsrätt och även rimliga löner och bra avtal. Men när vi ser att det finns vissa saker som kan ge bekymmer får vi knappt ens andas om att vi tycker att det kanske skulle behöva göras någon justering och lyfta fram det till diskussion förrän man försöker smacka ned och tala om: Det får ni inte göra, för här är det vi som bestämmer! Det är så i delar som vi har diskuterat och därför vill jag att du svarar mig: Anser du att en sådan skrivning som vi har på s. 18 i utskottets betänkande skulle vara ett hot mot kollektivavtalen? 119 () replik: Nej, , jag uttrycker mig kanske otydligt. Jag vill ju att ni ska tala klarspråk. Jag vill att ni ska företräda er politik. Jag blir frustrerad när ni inte gör det. Det är det som så att säga är bekymret. Jag vill att ni ska ta upp allt det som ni vill ändra på. Jag vill att ni ska lägga er agenda på bordet. Det är ju det jag vill. Det är inte alls så att jag vill smacka ned er eller någonting annat. Jag vill ha en tydlig högervänster-debatt där man klargör de politiska skiljelinjerna så att väljarna får en rimlig valmöjlighet när de ska gå till val. Det är det som är min frustration. Att jag inte delar högerns uppfattning eller värderingar är en annan sak. Det ligger lite inom demokratin. Det är här det hela börjar. Du säger först att du står för en svensk modell, och sedan kommer det: Men Du pratar om en förändrad värld. Det kan jag ju hålla med om, världen förändras. Sedan pratar du om kvinnor som startar företag. Underförstått är det väl så att kvinnor som startar företag, åtminstone om de är unga och blonda, inte ska behöva ha kollektivavtal, åtminstone inte om det är en salladsbar de driver. Då ska man på något sätt frivilligt kunna avstå från det. ska jag kanske inte säga att du inte förstår, för det var ju härskarteknik, sade en tidigare talare. Men någonstans måste väl även inse att om det var fritt fram för företagen att välja om de ville ha kollektivavtal eller inte, att det var en frivillighet, som i stort sett samtliga av de borgerliga företrädarna har sagt i debatten, går det inte att upprätthålla den svenska modell vi har, där facken har fått en lagenlig rätt att hävda kollektivavtalen genom konfliktåtgärder. 120 () replik: I den här delen ligger faktiskt också en frivillighet att teckna kollektivavtal eller inte. I den delen att följa kollektivavtalen finns ingen frivillighet men däremot att teckna kollektivavtal. Men när det gäller att ta till stridsåtgärder, även om man följer den norm som finns i kollektivavtalen, tycker vi att det får orimliga konsekvenser. Men vi säger också att vi inte tycker att det ska vara en lagstiftningsfråga. Det är också viktigt att ha med sig. Vi lyfter upp detta därför att vi ser att det är ett bekymmer. Det måste finnas diskussioner även inom fackförbunden och inom socialdemokratin. Det är ju några få fackförbund som använder sig av detta inte hela rörelsen eller den fackliga organisationen. Jag måste fråga om den andra delen. Jag har mitt engagemang i centerrörelsen, och som handelsanställd har jag hade gärna velat vara med i ett fackförbund där jag inte hade behövt begära att få bli placerad i en separat pärm och begära att mina pengar inte ska gå till det socialdemokratiska partiet. Förs det några diskussioner om att se till att det finns en skilsmässa mellan Socialdemokraterna och de fackliga organisationerna? Jag tror att det skulle stärka de fackliga organisationerna inte Socialdemokraterna. Jag inser att det är fel att ställa den frågan till dig. Men det är ändå en poäng att hitta rimligheter i detta. Jag ska passa på att ställa en fråga till dig eftersom det här är spännande och intressant. Du har ju så täta kontakter. Min man var på arbetsmöte . Han fick då information om och uppmaningen att lämna a-kassan. Är det en kampanj som pågår via fackförbunden? 121 () replik: Jag har fått ett antal frågor som jag egentligen inte är rätt person att besvara, men de hänger ändå i luften. var inne på samma tema i går när vi pratade om grönboken. Hon hävdade att facken skulle avpolitiseras. Jag vet inte om det är ett exakt citat, men det var någonting åt det hållet. kommer in på detta. Det blir lite lustigt med tanke på EU-debatten. Vi hade uppfattningen att EU inte riktigt hade kompetensen att styra över svensk arbetsrätt. Då undrar jag om svensk riksdag har kompetens att styra över enskilda fackförbunds kongressbeslut och demokratiska process. Jag tror inte, och hoppas inte, att det är eller uppfattning att vi här i ska besluta om vad enskilda fackförbund gör eller inte gör. Jag kan konstatera att det finns fackförbund som gör si och att det finns fackförbund som gör så. Jag har en privat uppfattning om vad som är klokt, och jag har en privat uppfattning om vilka fackförbund som fattar felaktiga beslut om huruvida det ska vara en partipolitisk anknytning eller inte. Det finns exempel på båda delarna, och jag har en mycket bestämd uppfattning om hur man ska agera som facklig företrädare. Men det skulle vara mig mycket främmande att från talarstol ta över och lägga mig i den debatten. Det faller på sin egen orimlighet, och det tror jag att förstår. Återigen har vi situationen att välja om man vill ha eller inte ha avtal. Ska man också kunna välja om man vill följa arbetsmiljölagen, om det på något sätt skulle hindra ett litet företags verksamhet? Var går gränsen till frivilligheten för företagande? 122 (): Det som har klargjorts i debatten är att flera i den borgerliga gruppen inte, enligt min mening, har förstått vad den svenska modellen är eller vad kollektivavtal står för. Om man är för starka fackförbund, som både och säger att de är, då ska man inte, kan man inte, fatta beslut som direkt försvagar fackföreningarna. Vad är kollektivavtal? Vi lovar och försäkrar att aldrig någonsin under några omständigheter arbeta på sämre villkor eller till lägre lön än det vi nu lovat varandra. Vi lovar varandra detta i den djupa insikten att om vi håller detta löfte måste arbetsgivaren uppfylla våra krav. Vad tror ni det löftet står för? Vad får era beslut för konsekvenser om en person som tjänade 14 000 i kollektivavtalsenlig lön nu har fått sin a-kassa, eftersom personen har blivit arbetslös, på före skatt? Vad får det för konsekvenser för detta löfte, ? Vad får det för konsekvenser för löftet om man säger att en som jobbar på en salladsbar inte är riktigt lika mycket värd som en som jobbar på och serverar sallad? Vad får det för konsekvenser för detta löfte? Jag tycker att ni är otydliga i debatten. Eller också är ni så tydliga att ni inte själva förstår vad ni säger. Men ni står inte för den svenska modellen, och ni står inte för svenska kollektivavtal. Då borde ni vara uppriktiga och säga det här och . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2006/07:AU10 Jämställdhet. 123 (): Kammaren kommer strax att debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 10 angående jämställdhet. Vad är då jämställdhet? Ja, enligt är det att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Jämställdhet förutsätter en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt slutligen frihet från könsrelaterat våld. Jag tror inte att det finns någon här som har någon invändning mot den definition som har gjort. Det innebär inte heller att det inte finns något skäl att debattera frågan. Det faktum att vi är överens om målen innebär inte att vi alltid är överens om vägen dit. Vi har olika meningar om hur jämställdhetsarbetet ska organiseras, vilka myndigheter vi ska ha, hur lagarna ska utformas och vilka normer vi ska arbeta utifrån. Är en lösning på våldet mot kvinnor att ge skolflickor utbildning i självförsvar? Eller är det något som bara leder till att våldsspiralen ökar? Allt detta och mer därtill kommer säkert att diskuteras. I betänkandet behandlas tre motioner väckta med anledning av regeringens återkallelse av den förra regeringens skrivelse Handlingsplan för jämställda löner och 32 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om jämställdhet. Enligt gällande praxis i avstyrks samtliga motioner. I anslutning till ärendet har det lämnats åtta reservationer från företrädare för Socialdemokraterna, . En av dessa reservationer är gemensam, och i den hävdas att åtgärderna i skrivelsen Handlingsplan för jämställda löner bör genomföras. Det har också lämnats tre särskilda yttranden. Detta var en kort inledning, och jag ser nu fram emot en intressant och upplysande debatt med engagerade deltagare. 124 (): Ett nästan jämställt är inte tillräckligt. Därför måste vi driva en hård kamp mot löneskillnader mellan kvinnor och män. En viktig förutsättning för jämställdhet är att en kvinna eller en man ska kunna försörja sig själv på sin lön. Tyvärr är det alltför många kvinnor som inte kan försörja sig genom eget arbete . Det krävs krafttag för att göra arbetsmarknaden jämställd. Som ett led i detta arbete vill vi socialdemokrater bland annat genomföra åtgärder som gör att principen om lika lön för lika arbete ska gälla, för att heltid ska bli en rättighet och deltid en möjlighet. Att analysera orsakerna till och utarbeta strategier för att bekämpa lönediskriminering måste vara ett angeläget mål för varje politisk kraft som vill verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen återkallar nu skrivelsen utan att presentera någon alternativ politik till de åtgärder som föreslås i handlingsplanen. Detta är högst anmärkningsvärt och tyder på en brist på politiska ambitioner när det gäller att bekämpa könsdiskriminering i arbetslivet. Skrivelsen är inte en heltäckande strategi för att bekämpa lönediskriminering av kvinnor, men den innehåller en övergripande analys och ett flertal konkreta åtgärder för att bekämpa ett av våra största samhällsproblem, att kvinnor blir systematiskt diskriminerade och underbetalda på den svenska arbetsmarknaden. Inte bara lönebildningen påverkar löneskillnaderna. Anställningsvillkor och anställningsform, tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning, deltid eller heltid, yrkesval, befordringsmöjlighet och möjlighet till kompetensutveckling är andra faktorer som påverkar kvinnors och mäns arbetsinkomster. Vi vet att det är kvinnor som har de otryggaste anställningarna och att det är det som ökar för kvinnor, och som därtill lönediskrimineras. Undersökningar visar att stora grupper av tidsbegränsade anställda får mindre kompetensutveckling, har mindre kontroll över hur arbetet utförs, ofta har sämre hälsotillstånd och upplever större oro för sin ekonomiska situation. Handlingsplanen syftar därför till att ta ett helhetsgrepp i fråga om åtgärder inom de områden som påverkar individens ekonomiska ställning. Jag vill för oss socialdemokrater yrka bifall till reservation 3. Att det behövs mer arbete med jämställda löner, värderingar och synsätt tycker vi socialdemokrater har blivit extra tydligt . Vi har kunnat följa Handels kamp för att få upp sina låga kvinnolöner och där både fack och arbetsgivare är överens och vill skriva på ett treårsavtal. Och vad händer då? Jo, med i spetsen förbjuder dem att skriva på. Det blir så tydligt hur kvinnor diskrimineras i denna kamp av giriga herrar i makteliten med enorma löner och förmåner som är långt ifrån den verklighet som en handelsanställd kvinna tvingas kunna leva och försörja sig på. Det är väl bara att inse att dessa högavlönade herrar, som har råd att ha hushållsnära tjänster och får vardagen att gå ihop, får ytterligare skattesänkningar med den borgerliga jämställdhetspolitiken genom bland annat hushållsnära tjänster. Och som om inte det skulle vara nog minskas förmögenhetsskatten så att dessa rika män ska få ytterligare skattesänkningar. I går kunde vi se på nyheterna att de ska få närmare bestämt mer än butiksbiträdets årslön före skatt. Så ser dagens borgerliga jämställdhetspolitik ut. Det här är inte vad vi socialdemokrater kallar en jämställdhetspolitik, utan en politik som ökar klassklyftorna och minskar jämställdheten. Jag är helt övertygad om att de här förändringarna av skattesystemen inte kommer att ge en större ekonomisk frihet för dessa lågavlönade kvinnor. Dessa kvinnor kommer inte att ha råd med hushållsnära tjänster och kommer inte heller att få ta del av dessa skattesänkningar. I det här betänkandet behandlas en motion om jämställdhet och ändrade ägandeformer som vi socialdemokrater tillstyrker, och jag yrkar bifall till vår reservation nr 2. Lönediskriminering av kvinnor finns inom såväl privat som offentlig sektor och inom båda kategorierna arbetare och tjänstemän. Stat, kommuner och landsting har, i egenskap av demokratiskt styrda organisationer, ett särskilt ansvar att säkra en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Men när offentliga verksamheter läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras riskerar jämställdhetsperspektivet att tappas bort. Ofta innebär ändrade ägandeformer att beslut och verksamhet flyttas från relativt jämställda politiska församlingar till manligt dominerat ägar- och ledarskap som är betydligt mindre jämställt. Denna förflyttning till männens slutna rum sker utan någon analys av jämställdhetsaspekten eller krav på entreprenören eller den nye ägaren. Vi socialdemokrater menar att innan offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras är det viktigt att man gör en analys av jämställdhetsaspekten och ställer krav på dem som övertar verksamheten. Om man gör bedömningen att kraven inte kommer att tillgodoses bör en förändring av drifts- eller ägarformer inte ske. När man läser den borgerliga majoritetstexten i betänkandet kan man se att lösningen från borgerligt håll för bättre jämställdhet är förändringar av skatte- och bidragssystemen och hushållsnära tjänster. I betänkandet är det skrivet så här: På så sätt förbättras möjligheterna för framför allt kvinnor att frigöra obetalt hemarbete mot betald arbetstid eller utbildning. Därigenom kan kvinnors yrkesposition stärkas liksom kvinnors ekonomiska självständighet. Eller för att citera om hushållsnära tjänster: Det är en jämställdhets- och hälsoreform, genom att kvinnor kan få hjälp hemma och slippa gå ner i deltid för att ta hand om hushållssysslorna. Vi socialdemokrater tycker inte att det är enbart kvinnorna som ska ha ansvar för det obetalda arbetet i hemmet. Det här cementerar gamla strukturer, som att kvinnor ska ombesörja det oavlönade arbetet på bekostnad av männens karriärmöjligheter. Om det är önskvärt att kvinnor och män delar lika på ansvar för hem och familj löser man inte detta problem genom att med skatterabatter subventionera kvinnors arbeten i högavlönade hem. Det är möjligt att enskilda personer i näringslivet skulle bli hjälpta, men inte butiksbiträdet eller vårdbiträdet. kommer den traditionella uppfattningen om vad som anses vara kvinnligt och manligt arbete att cementeras. Jämställdheten blir då en klassfråga, som handlar om att vissa kvinnor kommer att kunna köpa sig fria för att göra karriär medan orättvisan mellan kvinnor och män inte förändras i sin helhet. Vi socialdemokrater tycker att det är bättre att ni säger som det är: en skattesänkning för de redan rika som de lågavlönade kvinnorna bland annat får betala. Målet för oss socialdemokrater för en jämställd arbetsmarknad är att kvinnor och män ska kunna delta och arbeta på samma villkor. För att nå det målet krävs bland annat en omfördelning mellan könen av det betalda och det obetalda arbetet. Det innebär att män måste ta ett avsevärt större ansvar för att öka sin andel av det obetalda arbetet. I en familj där kvinnan tjänar mindre än mannen på en heltid kan det tyckas ekonomiskt rationellt att kvinnan arbetar deltid och tar huvudansvaret för det obetalda arbetet. Men den här uppdelningen förstärker bara den outtalade att mannen är familjeförsörjare och kvinnan tar ansvar för hemmet. Så länge kvinnors arbete värderas lägre än männens upprätthålls en traditionell ansvarsfördelning inom hushållet. Det i sin tur både förstärker och fortplantar den ekonomiska ojämlikheten mellan könen. förlorar kvinnan både sitt ekonomiska oberoende och den frihet och självständighet det ger. Vi som politiker måste våga ta frågor av detta slag på största allvar. Varför är det mest kvinnor som har otrygga anställningar? Varför tvingas kvinnor jobba deltid? Varför har kvinnor lägre lön än män för samma jobb? Varför är kvinnors arbete så lågt värderat? 3 procents löneskillnad under ett arbetsliv blir mer än ¼ miljon efter skatt i utebliven lön och pension. Menar vi politiker något med att kvinnor ska ha samma makt som män att forma samhället och sitt eget liv måste vi gå från ord till handling. I detta anförande instämde , , och i (alla s). 125 (): Det händer inte så ofta, men ska vi få vara med om ett litet mirakel. Tro mig, i vet jag att det inte händer så ofta, men ska vi ändå få uppleva det. ska nämligen samtliga andra partier förklara logiken i hur jämställdhetspolitiken kan vara möjlig att genomföra utan att utmana mäns privilegier och intressen. Från samtliga andra partier skriver man nämligen som svar på en av motioner att det inte är utskottets uppfattning att verkligt jämställdhetsarbete nödvändigtvis innebär att män som grupp i något led förlorar. Detta är en kärnfråga för feminismen och i jämställdhetsdebatten. Det ska bli spännande att se hur man från samtliga andra partier förklarar hur vi ska fördela talartiden jämt på möten utan att männen får tala mindre. Ska vi förlänga mötena med 50, ? Är det lösningen?