prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — Det handlar inte bara om hamnarna i och i , utan det handlar också om en annan viktig del, nämligen om hur vi ska få in material till värmeverk. Det är en väldigt viktig fråga. Den här i utnyttjas nu maximalt för att man ska klara en stor del av värmeförsörjning. Det är som driver den hamnen i den delen. Jag tror för min del också att sjötrafiken går mot en renässans, inte minst av klimatskäl. När man ser hur mycket andra fordonsslag släpper ut under stora transporter finns det anledning att prioritera upp byggandet av till exempel slussar. Vi kan också tänka på sådant som den nya Horstensleden genom som det är angeläget av andra miljöskäl att satsa på. Jag tycker kanske inte att man behöver göra så mycket partipolitik av detta som jag anar bakom detta, utan det viktigaste är liksom att vi ser till att vi får en väl fungerande infrastruktur för att minska de miljöpåfrestningar som vi har. Det som har kommit till, tycker jag, väldigt mycket i den här utredningen är hoten mot våra kuster, särskilt i , från vattenstånd. Det har tillkommit som ett argument för att göra någonting mer. Det har kommit ganska sent att kunskapen har ökat på den här punkten. Jag tycker att avtappningsfrågorna har fått ökad aktualitet. Jag delar egentligen uppfattning att detta inte handlar om så otroligt mycket pengar i grund och botten. Jag har sett kostnadsredogörelser i storleksordningen . Det är mycket pengar i och för sig, men om man slår ut det på ett stort antal år och också ser till att få kostnadstäckning när det gäller att utnyttja är det möjligt att se detta på ett företagsekonomiskt sätt. Allra sist vill jag säga till att jag tror att det är väldigt farligt att sätta Norvik mot i . Båda sakerna behövs, och man måste konstatera att ägaren till Norvik, , har beslutat att satsa på detta för containertrafik. Det är inte riktigt samma sak som att vi också måste satsa på en kvalificerad trafik in till , till , och hamn. 75 Statsrådet (): Tack, för den blommande historiska exposé som vi fick ta del av. Jag tänkte kanske också att jag skulle ha fått en motsvarande blommande exposé utifrån historiska perspektiv på krafttag om , men den uteblev. Inte desto mindre tror jag, precis som flera av er har sagt, att sjötrafiken kommer att ha en fortsatt stor roll, också av den anledningen att vi har den klimatsituation vi har. Det kommer att vara en hävstång för sjöfarten, och sjötrafiken kommer att ta ytterligare mark och utrymme när det gäller att hitta effektiva transportkedjor. Det är därför som jag också har tagit till mig med stort intresse den hamnstrategiutredning som lämnades av den utredning som den förra regeringen tillsatte. Jag tror att det är viktigt att vi ser över vilka möjligheter vi kan ha med strategiska hamnar och eftersom vi alltid hamnar i någon form av infrastrukturprioritering vi också ser vikten av att ha en hamninfrastruktur som fungerar med ett antal strategiskt viktiga hamnar. Även om den hamnstrategiutredning som har lämnats inte har pekat ut, som jag sade, Mälarhamnar som strategiska hamnar så ser man, precis som flera av er har sagt, vikten av att det är just avlastningshamnar av den anledningen att det aldrig skulle vara miljömässigt försvarbart att det skulle bli landtransporter. Den utredningen är nu på remiss fram till . Det är den ena delen som berör . Den andra delen är Klimat- och sårbarhetsutredningen som i många sammanhang pekar ut vikten av att åtgärda på grund av de framtida klimatförändringarna. Den utredningen är ute på remiss till . Därefter kan man ta tydligare ställning till de olika utredningarnas belysning av vikten av att åtgärda , både med anledning av Klimat- och sårbarhetsutredningen och kopplat till Mälarhamnarnas framtid. Det vidtas trots allt vissa åtgärder från sida när man har ersatt de gamla portarna nedströms med nya portar och man också projekterar slussportarna uppströms. Här ser man hur det är två sidor av samma problem. Det ena kan sägas vara en investering med anledning av sjöfarten, medan det andra handlar om behovet av en ökad avtappningskapacitet. Då är det mer en klimatpolitisk åtgärd än en transportpolitisk fråga. Här ser man vikten av att vi har båda utredningarna på bordet innan vi går vidare. Det visar lite grann den problematik som vi också möter. beskriver vikten av att kunna överföra gods till större fartyg, att bejaka större fartyg som alternativ till landtransporter. Det får också effekter. Man måste genomföra muddringar, och det får i sin tur miljökonsekvenser. 76 (): hänvisar i sitt svar till två utredningar som har gjorts. Den ena är , och den andra är Klimat- och sårbarhetsutredningen. Både är ute på remiss. När det gäller konstaterar utredaren där att hamnarna i kommer att spela en viktig roll även , inte minst med tanke på den belastning som finns på både väg och järnväg i regionen. Men utredarens bekymmer är precis likadant som för oss andra: i är för liten och farleden för grund för framtidens fartyg. Ett sätt att lösa den problematiken, menar utredaren, är att ge hamn rollen som transshipment-hamn. Det innebär att fartygen lossar i och att godset sedan transporteras med mindre fartyg eller pråmar till en central terminal i . Det är inte ekonomiskt gångbart, enligt företrädare för Mälarhamnar. Det är alldeles för dyrt att omlasta från fartyg till fartyg när det handlar om så stora volymer, menar man. Arbetet med att få till ett fruktbart samarbete mellan hamn och Mälarhamnar, som det föreslås i utredningen, har pågått och kan säkert fördjupas ytterligare för att stärka positionerna. Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande är rykande färskt och mycket intressant. En av huvudfrågorna där är hur man bland annat ska skydda från översvämningar. kunde det ha gått riktigt illa för . Vattnet i nådde över medelvattenståndet. Vatten läckte in under järnvägsspåren nära , och det var bara centimetrar från att forsa in vid biljettsystem och spårsystem. Värden för åtskilliga miljarder kronor var hotade, och situationen avslöjade stora säkerhetsproblem vid skyfall. Men det är inte bara infrastrukturen som kan slås ut vid översvämningar. Bostäder, industrier, jordbruksmark, vattenförsörjning är ytterligare exempel på områden som berörs. är sårbar med andra ord. Det här har fått Klimat- och sårbarhetsutredningen att i sitt slutbetänkande föreslå rejält ökade tappningsmöjligheter från via i ut i . Men då måste kanalen spontas för att förhindra markerodering, och den måste muddras för att motverka landhöjning. Man menar att det kan vara klokt, rationellt och mer ekonomiskt försvarbart att göra kanalförstärkningarna i samband med en ombyggnad av . Vad kostnaderna för översvämningar av det här måttet kan sluta på är naturligtvis svårt att ens beräkna, men 47 miljarder nämns i utredningen. utbyggnad är beräknad till . Då ingår även säkerställandet av tappningen från . Om man gör de här nödvändiga investeringarna är risken för att vattennivåerna i ska stiga över hundraårsnivån nära noll. Det är alltså den ultimata lösningen. Det finns , , ett unikt tillfälle att ur ett samlat samhällsperspektiv fatta beslut och vidta åtgärder som undanröjer de värsta översvämningsriskerna i . Jag hoppas att tar vara på det unika tillfället att låta en utbyggnad av gå hand i hand med de nödvändiga åtgärder som krävs för att förhindra att och stora delar av översvämmas. Grundfrågan återstår: Vad tänker regeringen göra om sjöfarten i inte kan hantera näringslivets transportbehov? Vilka alternativ finns, ? Har du något ess i rockärmen som du ännu inte har visat? 77 (): Jag funderar på om har läst mitt anförande från förra mandatperioden, riktat till den socialdemokratiska kommunikationsministern. Jag delar den argumentation hon för, och jag håller med om att det är orealistiskt att tänka sig att omlasta tonnaget innan det ska in i . säger att det ju bara är att ta tag i detta och genomföra det. Det är ju inte mycket pengar. Men om det inte är mycket pengar, varför tog man då inte initiativet när och Mälarhamnarna var helt överens? Det var lika mycket pengar då. ska regeringen visa handlingskraft, men man kan fundera över om det var handlingskraftigt att inte göra något . Var det handlingskraftigt att inte ens svara på brev från exempelvis när de gjorde framställningar i frågan? säger också att han ska gratulera mig om det här genomförs . En ombyggnation av tar fyra den måste nämligen göras på ett sådant sätt att tonnaget trots allt kan fungera och komma in i Mälarhamnar . Men jag ser fram emot gratulationerna kanske nästa mandatperiod, ! Det är också helt rätt som säger, att vi har och Klimat- och sårbarhetsutredningen. har aviserat en infrastrukturproposition i vår. Jag tycker därför att det är lämpligt att sammanväga detta i just den propositionen. Avslutningsvis: tog upp Norvik. Jag håller med om att man inte ska sätta Norviks hamn och Mälarhamnar mot varandra. vill jag ändå betona att det varken är realistiskt eller ekonomiskt gångbart att överföra tonnaget via Norviks hamn på järnväg till den inre delen av . 78 (): låter det på som om det är viktigare att prata om vad som inte har gjorts i stället för vad som ska göras. Helt plötsligt tar det väldigt att göra någonting åt . Jag minns vår valduell på busstorget i . Om det blev regeringsskifte skulle byggas . Det var vad sade inför publiken där. är det annat ljud i skällan. tar det tid, det måste utredas, och det måste analyseras. Därför kan det nog inte bli någon gratulation under den här mandatperioden. Det återstår att se vem som får gratulationen . Jag har egentligen sagt vad jag tycker i frågan. Det är viktigt att byggs. Man behöver inte göra partipolitik av det. Det är en viktig fråga att hantera både för och för . Det handlar om miljön och om att kunna sköta dessa transporter på ett bra sätt. Det har utretts, det finns förslag och så vidare, och inte minst klimatfrågan gör det väldigt viktigt. Jag har även förståelse för att man vill avvakta utredningarna, men jag skulle gärna vilja se lite klarare inriktning från statsrådets sida hur planen ser ut och inte bara hänvisningar till att vi ska vänta på vad som sker. Ju går desto svårare blir det också att hantera den problematik vi har sett. Det händer väldigt mycket på sjötransportsidan . Det är ett generationsskifte på gång, framför allt med större fartyg, och det gör frågan aktuellare . Ju går desto närmare kommer vi den punkt när vi måste göra någonting. Kom därför ihåg att det faktiskt är ni som regerar nu! hjälper det inte att tala om vad som inte har gjorts tidigare. Behovet finns, och det är regeringens ansvar att se till att göra det som måste göras. Där skulle jag vilja ha ett svar av statsrådet. 79 Statsrådet (): Om jag ser tillbaka på hur utbyggnaden av i har hanterats har ju haft den på sitt bord utgår jag från att det uppenbarligen tar tid att göra rätt avvägningar, annars hade väl den tidigare regeringen fattat ett beslut tidigare. Om man blickar framåt är det, som redogör för, viktigt att se Mälarhamnar som en del i en infrastruktur. Man pekar på vikten av att bygga ut i . måste man också se de problem som kan uppstå om man går in och skapar förutsättningar för större fartyg. Det innebär muddring. Det innebär miljökonsekvensbeskrivningar. Det innebär miljökonsekvenser för slussområdet. Det finns därför inga enkla lösningar som det är lätt att fatta beslut om. Lösningarna kanske inte ens tillåts att hanteras snabbt, även om vi i diskussionens hetta kan tycka att vi snabbt ska fatta beslut eftersom den tidigare regeringen valde att inte göra det. Vi har två viktiga utredningar som till viss del sammanfaller i att det krävs åtgärder kring i . Inriktningarna är kanske olika men utredningarna sammanfaller trots allt i en ganska viktig miljöaspekt som kräver miljökonsekvensanalyser innan åtgärderna genomförs. Jag ser fram emot de remissunderlag som kommer . Jag ser också fram emot att ta del av hur man ser på . Den andra utredningen kommer alltså . Var och en av dessa utredningar är dagsaktuella och kommer att ha stor påverkan på framtida ställningstaganden. När det gäller handlar det om att hitta bra transportsystem. Även Klimat- och sårbarhetsutredningen kräver viktiga ställningstaganden som vart och ett kräver stora finansiella resurser, och det är en del av vad de här båda utredningarna ringar in. Vilka möjligheter finns att gå vidare och hitta finansieringar för de åtaganden som krävs för att både möta hotet om ett förändrat klimat? Hur kan man finna en överenskommelse kring Mälarsjöfarten? Där föreslår att en statlig förhandlingsman tillsätts. Det är förslag som vi har att ta ställning till efter att vi har haft utredningarna ute på remiss. 80 (): i måste byggas ut! i måste byggas ut . i måste byggas ut , annars hotas både sjöfarten och näringslivet vid . Vad vore väl mer lämpligt än att i samband med slussutbyggnaden också vidta de nödvändiga åtgärder som krävs för att klara av vattenmassorna efter ett hundraårsregn? Att göra det är både klokt, rationellt och samhällsekonomiskt försvarbart. Därför är det lite oroväckande, , att det just nu pågår ett renoveringsarbete för vid i . Gamla portar byts ut till nya men med samma gamla breddmått, det vill säga . hävdar en bredd . Innebär detta, , att det inte blir någon utbyggnad av ? Det råder en bred enighet i näringslivet om nödvändigheten av en utbyggnad av , och jag vågar också påstå att vi är rörande överens över partigränserna i vår region om att den här satsningen behövs. Därför, infrastrukturminister , har du ett gyllene tillfälle att visa politisk handlingskraft genom att föreslå en utbyggnad av i . Ta till vara detta tillfälle! Tänk att få hamna i historieböckerna tillsammans med vikingar och gruvmän som den som tog det avgörande steget att anpassa kanalen och i efter dess samtid! Det finns inga enkla lösningar, säger , men frågan kvarstår: Vad tänker ni göra? 81 Statsrådet (): Det vore intressant att hamna i en historisk exposé av . Det kunde ju vara intressant att bli ihågkommen på det sättet. Inte desto mindre tror jag att det, för både miljön och fortsatta ställningstaganden som näringslivet efterfrågar, faktiskt har ett värde att avvakta båda utredningarnas remissomgångar. Jag tror att det också är en del av att vi får till oss ytterligare synpunkter på hur man ska kunna gå vidare med anledning av de här två utredningarnas underlag. Låt oss avvakta med ställningstagande tills vi har ett remissunderlag att hantera och kunna gå vidare med. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:27 om gränsöverskridande taxitrafik 82 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att få till stånd överenskommelser om gränsöverskridande taxitrafik med och . Gränsöverskridande trafik är en viktig del i arbetet med en fortsatt hållbar tillväxt i hela landet. Gränshandeln mellan våra länder har ökat markant , och en rad nya köpcentrum har vuxit upp i gränstrakterna. Jag anser det vara angeläget att den nordiska marknaden blir gemensam och att hinder som bromsar denna utveckling löses . För en fortsatt hållbar tillväxt i hela landet måste transportsystemet fungera effektivt över kommun-, läns- och inte minst nationsgränser. Inom departementet bereder vi nu ett avtal mellan i första hand och . När väl ett sådant avtal är framförhandlat kommer jag att agera för ett snabbt undertecknande. 83 HANS (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det är bra att infrastrukturministern delar min uppfattning att det är viktigt att vi snabbt får en lösning på den problematik som finns i regelverket runt gränsöverskridande taxitrafik. För utvecklingen i våra gränsbygder är det ju, precis som säger, nödvändigt att vi får ett regelverk som är anpassat till verkligheten. Som reglerna ser ut tvingas taxichaufförer bryta mot dem för att samhällsverksamheten över huvud taget ska kunna fungera. Det är naturligtvis helt oacceptabelt och förödande för det allmänna rättsmedvetandet. Det är inte bra att det finns regler som bryter mot allt sunt förnuft. Dessutom har vi den problematik som när som helst kan uppstå när en olycka förr eller senare inträffar med en taxichaufför på fel sida gränsen så att säga. Därför är det väldigt bra att ministern säger att det pågår förhandlingar med , och det är jättebra att hon också lovar att snabbt se till att skriva på ett avtal när det väl är framme. Trots att vi är överens i sakfrågan finns det några formuleringar i interpellationssvaret som gör mig lite betänksam. Jag vill därför ställa ett par frågor till infrastrukturministern för att reda ut vad hon egentligen menar. Först och främst sägs det att det pågår förhandlingar framför allt med . Då dyker frågan direkt upp för mig: Varför inte med ? Det kan väl inte vara så att regeringen inte tycker att det är lika viktigt att få det att fungera med som med . Det skulle jag vilja ha svar på. Det är också bra att ministern säger att hon ska agera snabbt för ett undertecknande när väl avtalet är klart. Men vad görs egentligen för att skynda på förhandlingarna? Det här är ju en sak som folk från gränstrakterna, särskilt taxifolk, trycker på om när man träffar dem och vill ha snabba resultat. Jag vet att det inte är lätt att nå fram i förhandlingar mellan olika länder men hur jobbar regeringen för att få till stånd ett snabbt avtal? 84 Statsrådet (): Ett enkelt och rakt svar är att vi just nu har ett utkast till avtal, och det utkastet gäller ett avtal med . Det är ett arbete som jag utgår från kan vara undertecknat innan årsskiftet. När vi väl har ett sådant färdigt avtal med har vi naturligtvis också förutsättningar att komma till ett färdigt avtal med . 85 HANS (): Det här är egentligen en följdfråga. Jag ställde en skriftlig fråga för ett drygt halvår sedan. Då fick jag till svar att det pågick förhandlingar både med och med . Ministern väntade sig då ett avtal , som hon uttryckte sig i det skriftliga svaret. Det är jättebra att avtalet tycks vara på gång med , men vad hände egentligen i förhandlingarna med ? Varför har de gått i stå? 86 Statsrådet (): Jag skulle inte uttrycka det som att de har gått i stå. Det utkast till avtal som finns har kommit längre med . Det är så långt gånget, enligt den information jag har, att båda parter ska kunna underteckna innan årsskiftet. Det anser jag kan vara ett tydligt underlag och en inriktning för att också komma till en överenskommelse med . Jag tycker inte att det i sig ska uttryckas som att förhandlingarna har gått i stå. 87 HANS (): Då vill jag bara avsluta med att tacka ministern för svaret. Vi behöver ju inte bråka i alla frågor. Här känns det som om vi är överens och att ett positivt resultat är på väg fram. Det känns bra. Jag hoppas också att det går snabbt att nå ett avtal med . Det är oerhört angeläget för alla inblandade att vi får en snabb lösning på den här frågan. 88 Statsrådet (): Jag håller bara med . Jag förstår naturligtvis också att det är olika tryck på frågor i olika situationer. Jag kan förstå att det blir ett ökat tryck just på grund av ett ökat gränsöverskridande resemönster mellan och . Jag har full förståelse för att det därmed också blir ökad efterfrågan på att det avtalet ska komma snabbare fram. Jag utgår från att vi snart också kan leverera ett sådant avtal. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:13 om neddragningarna på det statliga stödet till komvux 89 Utbildningsminister (): har frågat mig hur jag avser att agera för att de 11 740 platserna som beräknas försvinna från komvux ska återskapas samt hur jag avser att agera för att se till att de kommuner som har den lägsta utbildningsnivån får mest stöd för att genom insatser på komvux höja sin utbildningsnivå. ökar den reguljära sysselsättningen med över 200 000 personer. Det minskar trycket på vuxenutbildningen, och behovet av utbildningsplatser blir mindre. Den förra regeringen gjorde en liknande bedömning. Platserna ökade under lågkonjunktur och minskade när tiderna blev bättre. beslutade om en minskning av det riktade statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen med . De resterande 1,2 miljarderna lades in i det generella bidraget till kommunerna. I gengäld föreslog regeringen en ökning av det senare, det generella bidraget, med ca 700 miljoner och med ytterligare ca 3 ½ miljard . Totalt har kommunernas förutsättningar att satsa på vuxenutbildning, om man vill, förbättrats kraftigt. Min utgångspunkt är att platserna inom vuxenutbildningen främst ska upptas av personer som saknar fullständig utbildning från grund- eller gymnasieskolan. är det inte så. Många använder vuxenutbildningen på ett sätt som aldrig var meningen. Fyra av tio inom gymnasial vuxenutbildning har redan klarat en treårig gymnasieutbildning. Många kommer direkt från gymnasiet för att läsa upp redan godkända betyg. Jag bedömer därför att kommunerna själva har stora möjligheter att rikta om resurser till de grupper som har kort utbildning. Avslutningsvis har vuxenutbildningen en viktig roll att spela i samhället och är en del av det livslånga lärandet. Regeringen arbetar nu för att stärka vuxnas rätt till utbildning. Alla har rätt att få en utbildning som motsvarar . Regeringen avser att låta utreda hur en liknande rätt till gymnasial utbildning skulle kunna utformas. Som skriver ropar industrin efter utbildad arbetskraft. Det är till stor del ett resultat av regeringens politik för flera jobb. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför nya resurser till de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Regeringen har aviserat förslag om ytterligare till yrkesutbildning, inklusive studiestöd, för vuxna fram . 90 (): Tack för svaret på interpellationen. Jag är nöjd med att statsrådet och jag verkar ha samma positiva bild av att vuxenutbildningen verkligen behövs. Sedan kan vi naturligtvis diskutera på vilket sätt den behövs, om det är för att regeringen har lyckats med sin arbetsmarknadspolitik. De sakkunniga säger att en liten del av regeringens politik har påverkat detta. I övrigt verkar det vara marknaden och de förutsättningar som den tidigare regeringen skapade. Men i som vår är det desto viktigare att satsa på vuxenutbildningen. Jag noterar att statsrådet i sitt svar hänvisar till en ökning av det generella statsbidraget . När jag har kollat med förhandlingsparten, Kommuner och Landsting, ställer man sig undrande. Man ser att det generella statsbidraget har ökat ungefär i samma takt som den tidigare regeringen och tidigare riksdag beslutade om men anser inte att den nuvarande regeringen har bidragit till detta. Det går naturligtvis att omfördela, men det fanns andra tankar bakom dessa bidrag från början. Jag tror inte att detta ska tas till intäkt för att det inte var en kännbar nedskärning av vuxenutbildningen. Det var ändå 11 000 platser som försvann. ser vi till exempel i en sådan dynamisk region som och att behovet av utbildningsplatser har ökat . Det är många som vill ha en kompletterande utbildning via komvux. Där tycker jag att statsrådet blir mig svaret skyldig om hur kommunerna ska agera om de inte har en massa andra pengar. En sak är , men sedan gäller generellt vilket statsrådet inte har svarat på att fördelningssystemet har förändrats. fördelades det statliga bidraget till komvux så att kommuner med låg utbildningsgrad fick mer pengar och de med högre utbildningsgrad fick mindre. fördelas bidraget jämnt per invånare i hela . Alltså: Kommuner som inte alls behöver tillgång till kompletterande utbildning får precis lika mycket som de kommuner som behöver det starkt. Den frågan har jag inte fått svar på. Det verkar ganska ologiskt att ge kommuner som egentligen inte har behov av detta lika mycket pengar som de som har behov. Det borde vara behovsstyrt. Denna förändring har inte alls uppmärksammats på samma sätt som den generella nedskärningen. Den politik som regeringen nu driver handlar mycket om ökad kunskapsnivå man säger så ökad konkurrenskraft och så vidare i .