prot · GV0935 · 2007-12-03 00:00:00 — En säker värld kan bara långsiktigt byggas på detta sätt. Därför är det viktigt att dessa faktorer tas i beaktande när man gör internationella fredsinsatser. En hållbar och stabil fred skapas inte bara genom militära medel. Ingen kan längre med hedern i behåll förneka klimatförändringarnas betydelse i säkerhetspolitiken. Hur avser försvarsministern att verka för att klimatfrågan även i Försvarsdepartementet behandlas på ett departementsöverskridande sätt? Vilka konkreta initiativ kommer försvarsministern att ta inom ramen för sitt departement? Jag kan ge ett litet tips, om ministern inte känner sig riktigt hemma i miljön. Det finns konkreta exempel från vårt grannland . Där har klimatfrågorna fått en egen process inom försvarsförvaltningen. På det finska försvarsdepartementet har försvarsministern tillsatt en arbetsgrupp som skall utreda hur försvarsförvaltningen anknyter sig till klimatförändringen. Deras motivering lyder: De ska beakta klimatförändringarna ur ett nationellt och internationellt perspektiv som en av de största samhälleliga utmaningarna. Även försvarsförvaltningen berörs i det arbetet. Arbetsgruppens uppgift är att utreda samband mellan klimatförändringen och försvarsförvaltningen samt att ge förslag om hur försvarsförvaltningen inom sin verksamhet kan motverka just klimatförändringen. Arbetsgruppen bör även ge rekommendationer om hur försvarsgrenen kan anpassas till förändringarna. Då är min fråga: Kan ministern tänka sig motsvarande initiativ här i ? Som världen ser ut finns det tyvärr behov av internationella militära insatser under ett FN-mandat. Behoven omfattar allt från minröjning till så kallade fredsfrämjande insatser för att skilja kombattanter och skydda civilbefolkningen. De militära konflikter som förekommer i världen handlar till allra största delen om inbördes stridigheter i olika länder. har, som enskild nation och i samverkan med andra länder, ett ansvar för att stävja militära konflikter och skapa förutsättningar för fred. Det internationella fredsfrämjande arbetet, under FN-mandat, ska alltså vara huvuduppgiften för Försvarsmakten. Det är då viktigt att Försvarsmakten organiseras så att dessa uppgifter kan skötas på ett effektivt sätt. presenterar Försvarsberedningen sin omvärldsanalys, och vi väntar alla på den. Men försvarsministern har redan gått ut via Försvarsdepartementet och i Ekot och presenterat vad den kommande försvarsberedningen ska ha för uppdrag. Försvarsministern informerade om att ge den nya försvarsberedningen i uppgift att titta på vilken inriktning Försvarsmakten ska ha med bland annat utgångspunkt från Försvarsberedningens rapport. Vi tolkar det kommande uppdraget som väldigt brett och ser med spänning fram mot nästa halvår. Detta välkomnas mycket av . Men försvarsministern sade också i Ekot något som redan har beslutat, nämligen att försvarets uppdrag har förändrats och att inriktningen är mot internationella uppgifter. Med anledning av det som försvarsministern nu offentligt har redovisat är det faktiskt med stor förvåning som jag läser regeringens försvarsbudget som till sin grundstruktur bygger på den gamla hotbilden. säkerhetspolitiska analys stämmer till stora delar överens just med den bild som regeringen och försvarsministern har delgivit oss . Det finns ingen hotbild mot . Svenskt försvar ska inriktas just mot internationella åtaganden. Den allmänna värnplikten är på väg att avskaffas i fredstid på grund av det säkerhetspolitiska läget. Den stora hotbilden är bland annat klimathot, terrorism, dataintrång etcetera. försöker att dra politiska slutsatser av den säkerhetspolitiska analys som vi har redovisat, vilket jag inte anser att regeringen har gjort. För att försvaret effektivt ska kunna uppfylla sina nya åtaganden är det viktigt att Försvarsmakten får ett tydligt och renodlat uppdrag att också uppfylla dessa på ett kostandseffektivt sätt. Det innebär att andra typer av hänsyn måste definieras mer tydligt och i vissa fall förändras kraftigt jämfört med . Några sådana hänsyn, som ofta är motstridiga, är regionalpolitik, hänsyn till försvarsindustrin, värnplikten och personalförsörjningen. Försvarets organisation och lokalisering måste framför allt bestämmas utifrån vad som är effektivt från militär synpunkt. I många fall bör det leda till en koncentration av verksamheten med färre lokaliseringar än . Det kommer att leda till nedläggningar av förband på vissa orter. Detsamma gäller hänsynen till försvarsindustrin. Det är inte rimligt att upprätthåller en överdimensionerad militär verksamhet bara för att kunna förse en del av vår försvarsindustri med order. Försvarets materielbeställningar ska främst dimensioneras utifrån vad som behövs för att klara de operativa, främst internationella uppgifterna och för att upprätthålla en grundläggande kompetens inom vissa, snävt definierade områden av särskild betydelse om det strategiska läget allvarligt skulle försämras . Sett mot denna bakgrund är den svenska försvarsindustrin , som jag sade, överdimensionerad. De delar av industrin som vill överleva måste göra det på sina egna meriter. Jag vill avslutningsvis, fru talman, ta upp några saker som vi nämner i vår motion. ifrågasätter starkt att behöver 100 JAS-plan. Om vi är överens om att det inte finns någon hotbild mot och vår huvuduppgift är att verka i internationella operationer, kan då försvarsministern och de övriga företrädarna för de borgerliga partierna förklara varför vi ska ha dessa 100 JAS-plan? Och vad ska de användas till? Ska vi använda dem i eller i , eller handlar JAS-planen om att vi ska skydda svenskt territorium trots att ni säger att det inte finns något hot? Eller är det sysselsättningsskäl som gör att vi behåller en så stor flygplansflotta? Detta är ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv helt oacceptabelt. Jag tror att svenska folket vill ha svar på just den här frågan. Marinens medverkan i internationella uppdrag är mycket begränsad. Svenska minröjningsfartyg har efterfrågats, och här ser en fortsatt möjlighet för att kunna delta. Utöver detta finns behov av territorialvattenintegritet och kontroll av svenska farvatten. Ett antal små förband med stridsbåt 90 och ett fåtal kustkorvetter räcker just för denna uppgift. Jag kan konstatera att sju partier till stora delar är överens om att vi i inte ser någon hotbild framför oss på mycket . Vi är också överens om att svenskt försvars huvuduppgift är ett verka i internationella operationer, och vi är överens om att vår tids stora hot inte längre innebär att vi ska rusta för ett militärt angrepp mot utan ska rusta samhället mot olika hot som till exempel miljöhot, flyktingströmmar, terrorhot etcetera. Med kunskap om detta blir regeringens slutsats svårbegriplig när man till stora delar behåller en försvarsbudget som är anpassad efter gårdagens hotbild. För att vinna tid yrkar jag bifall till reservation 2. För övrigt ställer jag mig bakom hela vår motion. 4 (): Eftersom försvarsministern kommer upp om här i talarstolen tänkte jag bland annat ägna mitt anförande åt att se på hur oppositionen agerat och agerar i detta ärende, liksom hur de agerat tidigare i försvarsfrågan. Vad har då hänt , och hur har nuvarande oppositionen agerat, bland annat då man satt vid makten och styrde landets försvar tillsammans med och Vänstern, och hur agerar man nu? Då man lyssnar till främst Socialdemokraterna kan man få uppfattningen att besparingar i försvarsbudgeten är något sällsynt, något som aldrig inträffat tidigare och något helt nytt. Så är det självklart inte. Jag minns då dåvarande statsministern stod här i talarstolen och som en blixt från klar himmel inte ens hans partikamrater i försvarsutskottet kände till det slog till och tog bort 2 miljarder från försvarsbudgeten. Det var då en första kris i Socialdemokraternas sjukvårdspolitik runt om i landet. Köerna till sjukvården ringlade långa, och det måste göras något. Köande människor med besvär och värk höjde sina röster, och eftersom stora vallöften om vård, skola och omsorg höll på att totalhaverera måste något göras akut. Försvaret blev Socialdemokraternas restpost. Då gick det alltså att genom ett penndrag ta bort 2 miljarder förutom de besparingar som redan fanns i budgeten. Då var tydligen inte orden analys, underlag, beredning och perspektivplaneringar uppfunna. Är det så? Att sedan allt, efter sådana oplanerade besparingar, slutade med ett stort ekonomiskt svart hål i försvarsbudgeten kanske man också bör komma ihåg. Och Socialdemokraterna bör fundera på sina formuleringar i sina reservationer , då man säger att våra förslag kommer utan analyser och är greppade i luften. Hur var det den gången, då stod där i talarstolen, med era analyser och förankringar? Det är kanske något att fundera på. Greppat i luften var det! Vi minns hur Socialdemokraterna ansvarade för den svenska försvarspolitiken och raderade ut en rad militära enheter och regementen på Sverigekartan: , , , , , och , bara för att ta några exempel. Men sådant tycks vara glömt . Jag får känslan av att Socialdemokraterna tycker att det är enklare att radera ut förband och friställa folk än att spara på materiel. Låt oss se bakåt, bara för någon sekund! 1996 blev prutningen i försvarsbudgeten 4 miljarder. 2000 var det dags att skära igen, också då med 4 miljarder. 2004 var besparingarna 3 miljarder. Lägg därtill sjabblet det var just vad det var med den så kallade anslagsförordningen. Det sjabblet kostade Försvarsmakten ca 8 miljarder i reellt förlorad köpkraft. Det var mycket siffror det här, men har försvarsanslagen reducerats med minst 11 miljarder och i statsbudgeten med 19 miljarder i reell köpkraft. , försvarspolitisk talesperson, stod här i talarstolen enligt protokoll och sade i fjolårets debatt ärligt i denna kammare: har vi socialdemokrater fört över resurser från försvarsbudgeten till polisen, till kriminalvården och till övriga rättsväsendet. Lägg därtill stora ingrepp med pengar till sjukvården från försvarsbudgeten. Jag tycker att Socialdemokraternas olika piruetter i årets budget är förvånande. Jag har bara suttit i försvarsutskottet , så referenstiden är relativt kort, men jag har aldrig då menar jag aldrig sett sådana ekonomiska piruetter som man gör i årets budget och . Jag förstår att till och med finansutskottets majoritet reagerar och skriver om Socialdemokraternas budgetalternativ: Utskottet är därför förvånade över att motionärerna själva alltså Socialdemokraterna utan andra analyser än att kostnaderna för JAS beräknas minska efter 2008, föreslår neddragningar av försvarsanslaget som vida överstiger regeringens. Ett sådant förslag kan inte betecknas som annat än oansvarigt. Hur ser då verkligheten ut? Finns det outnyttjade pengar i budgeten som Socialdemokraterna har hittat och vi inte förstått att hitta? Finns det pengar som ingen annan hittat i materielbudgeten? Nej, sanningen är förstås en annan. Det finns mycket riktigt inte några kostnader för leveranser av flygplan i den så kallade JAS-ramen efter 2008. Slutleveransen för delserie 3 av JAS är då gjord. Därför finns det inte heller nu måste Socialdemokraterna lyssna och fundera några kostnader medräknade i budgeten för varken 2009 eller 2010. Alltså: Socialdemokraterna har intecknat ett besparingsutrymme som inte finns. Det går alltså inte för att ta det att spara genom att inte köpa något som man inte har avsatt pengar för. Och jag frågar mig, med riktning till : Vilka projekt vill Socialdemokraterna då spara på, eftersom det nu ska sparas 7,5 miljarder ? Är det stridsfordon, artilleripjäser, halvtidsmodifieringar av fartyg, leveranser av helikoptrar eller så kallade Visbykorvetter? Eller är det ännu fler förband som ska läggas ned? Jag hoppas att i sin nya roll som Socialdemokraternas gruppordförande i försvar kan ge besked om detta . Ni har ju varit till bland annat och och lovat och lovat, men var finns pengarna, ? Svaret får inte vara de pengar som inte finns i budgeten. Jag vill också fråga hur Socialdemokraterna kommit fram till att man kan spara 3 miljarder och ytterligare 4,5 miljarder , allt enligt finansutskottets plan och uträkning av hur Socialdemokraternas budget ser ut. Ni efterlyser regeringens analyser, både säkerhetspolitiska och andra, för att besparingar ska kunna göras. Men, seriöst talat: Behövs inga sådana analyser om ni socialdemokrater ska spara 7 ½ miljard? Behövs inga analyser då? Behöver man inte då vänta och se till exempel Försvarsberedningens resultat? Om ni skulle ha haft sådana underlag som kan ge så stora besparingar, så kan ni väl berätta det . Det finns många som är intresserade. Ni skriver i en av era reservationer: utan att invänta en säkerhetspolitisk analys och regeringen har greppat ur luften. Jag kan använda samma ord som Socialdemokraterna i deras smått underligt skrivna reservation: Var har ni greppat era siffror, de siffror som är skyhöga jämfört med våra? Var har ni greppat dem? Jag har självklart också en fundering om hur alternativet i svensk försvarspolitik ser ut. Är det Socialdemokraterna, ? Hur ser då budgetarna ut för Socialdemokraternas eventuella koalitionspartier? Vänstern är förstås värst, och man har förslag om besparingar på 10 miljarder. Jag ställer därför en naturlig fråga till : Vad vill ni ta bort? Vilka förband vill ni ta bort, och ska vi helt sluta med de internationella insatserna? Finns det pengar till dessa insatser om ni ska pruta så mycket? Att ta bort personal och annat tar . Eftersom ni sparar så snabbt måste ni ge besked här . Hur ska ni spara? Jag vet att ni vill stoppa och de insatser för en bättre värld som NBG kan och vill göra. Då vill Vänstern inte vara med. har gått från en nivå där man först ville att allt skulle bli miljöregementen och ett miljöförsvar och sedan i princip ta bort hela försvaret. vill med sitt mått mätt göra små besparingar på 6 miljarder. Man gör alltså en hårdare satsning på försvaret än vad Socialdemokraterna gör. Detta måste jag erkänna. Tiderna förändras alltså. Men politik har något av en EKG-kurva över sig. Det är med detta parti som Socialdemokraterna kanske ska ha en gemensam försvarspolitik. Jag, och många med mig, ser även här en rödgrön försvarsröra framför sig. Med en sådan rödgrön röra vid makten skulle verkligen de försvarsindustrianställda i , , , och andra orter med försvarsindustri behöva känna stor oro. Den strimma av hopp som Socialdemokraterna falskt ger med sina 2008 är alltså en bild, om vi ser framåt, som blir nattsvart. Om man ser ett samarbete med Vänstern och vet jag inte vad en svartare nyans än nattsvart är. Regeringen kommer att vidareutveckla försvarets operativa förmåga. Alla delar måste vara användbara såväl hemma som utomlands. Jag är säker på att försvarsministern kommer att utveckla detta i sitt anförande. Regeringen förbättrar med sin budget personalförsörjningen. kommer att ta upp detta i sitt anförande. Regeringen reducerar anslaget för materielanskaffning som det tillförs mer medel till de internationella insatserna. Då det gäller materielen har vi en skyldighet mot skattebetalarna att köpa den materiel som är bäst lämpad för försvaret. Om denna materiel är framtagen här i eller utomlands, från egentillverkning eller på annat sätt, återstår att se. Jag är glad att den så kallade Genomförandegruppen hanterar hela materielfrågan och att gruppen självklart leds av Försvarsdepartementet. En fråga som jag tycker är spännande och viktig är frågan om nordisk försvarspolitisk samverkan. Det är ingen skillnad vare sig i eller i . Det är ökade kostnader för såväl verksamhet som materiel. Kraven på framtida operativ förmåga och nödvändig tillförsel av ny materiell ska inrymmas i kommande ekonomiska ramar. ÖB har mycket bra i sin programskrift Både och understrukit nödvändigheten av samarbete. Kontakterna med har kommit längst. I en rapport som finns och som FOI har sammanställt noteras områden som är aktuella. Det är samverkan rörande materielanskaffning, underhåll och logistik. Det är samverkan inom utbildningsområdet officersutbildning och förbandsproduktion. Det är samverkan inom försvarsforskningsområdet. Det är samverkan rörande operativa förmågor. Om vi ser på materielområdet har vi Nordac, ett samarbete då det gäller materielanskaffning mellan de nordiska länderna. Jag tror att detta samarbete kan utvecklas. Då det gäller materieldelen och försvarsindustrin ska jag citera vad vd:n i sade i ett pressmeddelande ganska : Svensk försvarsindustri ska inte behandlas som en subventionerad sektor. Däremot efterfrågar industrin en strategisk dialog med en statlig motpart som är beredd att ta sin del av ansvaret för spelreglerna på en marknad som i huvudsak styrs och regleras av nationella stater och politiska beslut. Det nu inledda arbetet med att ta fram en försvarsindustristrategi utgör en bra bas för en sådan dialog. Jag ska säga några ord om hemvärnet. Jag kommer själv från ett hemvärnstätt län där det dessutom i finns en tremånadersutbildning som en bra grund för rekrytering till just hemvärnet. Jag hoppas att utvärderingen av tremånadersutbildningen visar att den utbildningen har kommit för att stanna. Jag hoppas att utvärderingen kommer att visa detta. Vi måste våga ge ett politiskt erkännande till hemvärnet. Jag vet att ÖB är mycket nöjd med utvecklingen av hemvärnet. Hemvärnet har hög beredskap, hög motivation, stor förmåga, är efterfrågat, är kostnadseffektivt och verkar i fred, kris och krig. Vi har talat mycket om hemvärnet. Men jag tycker att det är dags att ge ett rejält erkännande till hemvärnet. Vi vet att kostnaden för hemvärnet är blygsam i försvarsekonomitermer räknat. Det går inte att hålla ett anförande om det svenska försvaret utan att ta upp frågan om våra utlandsstyrkor, våra kvinnor och män som gör stora insatser ute i världen. försvar har utvecklats från ett invasionsförsvar med stora resurser numerärt och bundet i materiel och förråd till ett insatsförsvar där många deltar i internationella insatser. har haft ett gott rykte och namn då det gäller internationella insatser. Vi har Bosnien och Kosovo. På det förstnämnda stället har vi knappast någon verksamhet kvar. Vi har , och vi har beslutat om styrkor till och till . Om man såg tv-filmen om just blev man både chockad, besviken och arg. Den gav prov på en grymhet som man inte trodde fanns i vår värld. Det var en fasansfull bild och en bild som har etsat sig fast i hjärnan. Det var tyvärr en bild från verkligheten, den grymma verkligheten . Vår insats i är kombinerad med stora svårigheter och problem. Både i och finns mycket att göra för svensk och internationell trupp. Men uppdragen är långt ifrån ofarliga, och säkerheten måste sättas i absolut första rummet. regerings agerande försvårar och kanske omöjliggör en insats där nere. Vi får se, och är avgörande. Också oroande mörka moln kommer från . kommer att avgöra också där hur det blir med våra insatser. Vi har också styrkan som står beredd att ge sig av ut i världen. Efter en lång förberedelsetid finns vår trupp klar att åka. Det återstår att se var i vår oroliga värld som NBG behövs bäst och mest. Men svåra uppgifter väntar våra kvinnor och män också där. har, som sagt, ett bra namn i internationella sammanhang alltsedan de första internationella uppdragen. Vi har fortfarande svenska män och kvinnor kvar såväl på som vid gränsen mellan , och vi har ett fåtal personer på en rad andra platser i vår oroliga värld. Efterfrågan på hjälp och internationella insatser kommer troligtvis att öka, och min förhoppning är att vi ska ha en bred samsyn i dessa ärenden också . Det finns andra politiska frågor som man kan göra utspel och kommentarer kring. Slutligen vill jag rätta till en sak som sade. Jag tycker att han inte spelar riktigt ärligt då han säger att utskottet och han tog initiativet till ett brev till statsministern när det gällde krishanteringen. Så var inte fallet. gick ett mejl till regeringen. Vi bjöd inte in statsministern. Det ser om han läser det brev som gick från kansliet. Det gick till Försvarsdepartementet, och man bjuder in regeringen att under ett ordinarie utskottssammanträde komma och berätta om krishanteringen. Vi har alltså inte bjudit in statsministern. Jag har sett att har sagt detta även i debattartiklar i landet. Detta är felaktigt. Sedan fick vi en mycket bra information från statssekreterare . Men rätt ska vara rätt, och i detta fall vet jag till att jag har rätt. 5 () replik: gav oss en historisk exposé av försvarets budgetar och hur de har hanterats. Han sade bland annat att det var den gamla majoriteten med s, v och mp som självsvåldigt har styrt och ställt över försvaret. Men så är det ju inte. Den försvarsberedning som pågår och som avslutas har funnits . Det är inte ett samarbetsinstrument som är påfunnet av den nya regeringen, utan det är någonting som har funnits tidigare. Detta är bara en fortsättning på ett tidigare inarbetat sätt att jobba. De gånger som någon har hoppat av från Försvarsberedningen och tågat ut därifrån med buller och bång så har det varit . Hur ser budgeten ut , och hur ser genomskinligheten ut ? Ja, inte är det ännu något mycket bättre än vad det har varit tidigare. Jag fick frågan av vad tänker skära ned på i dessa miljarder. Siffran som nämns, 10 miljarder, är inte alls med sanningen överensstämmande. Vi kan bara diskutera den budget som är , och den är absolut inte på de beloppen utan rör sig mer åt 4-miljardershållet. Vad är det vi ska satsa på? Om man lyssnar på den rapport som kom från om vårt dåliga försvar och vår dåliga beredskap mot IT-attacker är det sådana hot vi ska satsa på. Är det inte rimligare att satsa på civil krisberedskap och krishantering i andra länder med hjälp av humanitära insatser än att satsa på att bygga upp vapensystem när det inte finns något vapenhot över och ? 6 () replik: Historiken om Försvarsberedningen är helt riktig. Så har det varit. Jag har väl inte känt att Försvarsberedningen har stått med en pistol i ryggen och sagt hur vi ska besluta i kammaren. Jag har haft en viss distans till Försvarsberedningen. Jag har aldrig suttit där. Vi har haft representanter där, som säger, vissa tider, och vissa tider har vi inte haft det. Det är ingenting som vi har saknat när det gäller informationen. Men Försvarsberedningen har inte styrt verksamheten. I så fall har tagit på sig för stort ansvar och känner sig oerhört stor i Försvarsberedningen jämfört med den makt som beredningen har. vill bara se till 2008. Men vi måste titta på 2009 och 2010. Ni har också i er budget lagt fram förslag om 10 miljarder. Jag får det inte att gå ihop. Det låter humanitärt och bra. Vi kan helt instämma i det. Men låt oss se på och . Vi är säkert eniga om att vi måste göra otroligt stora humanitära insatser där. Men hur ska det gå till? Ska vi skicka ned Röda Korset i nuvarande läge? Måste vi inte ha någon typ av militär styrka som föregår insatsen? Men det vill inte ha. Vi har inte de resurser som pratar om. Om vi tar bort 4,38 miljarder, 5 miljarder och 5,5 miljarder under finns inte pengarna. Jag förstår inte hur det ska gå till. Jag förstår att vill börja med humanitära insatser. Det är vi helt eniga om. Men du hoppar över kapitel 1 i diskussionen. Det förstår jag inte. Hur ska det gå till, ? 7 () replik: Låt oss börja med kapitel 1, . Det var en enig riksdag med alla partier, inklusive , som beslutade om att vi skulle skicka 200 personer till en insatsstyrka i tillsammans med 4 000 från . Det var en enig riksdag. står bakom beslutet. Det dessutom skulle vilja ha är den humanitära insatsen i den delen. Jag hade inte tänkt att diskutera eftersom vi ska göra det . Jag lämnar den frågan därhän. När vi får frågan vad vi vill dra ned på, och regeringen skriver en brasklapp redan i inledningen av budgetpropositionen om att omställningar och förändringar måste göras i budgeten med tanke på uppgifter som kommer , hur ska man som vänsterpartist föreslå vilka vapensystem som kan avvecklas, omfördelas eller skjutas fram i tiden när sidan i budgeten är tom? Det finns inte en siffra.