prot · GV0923 · 2007-11-13 00:00:00 — Vi går igenom dem, och vi kommer att ta ställning först därefter. Det är utmärkt om jag kan ges möjlighet att besöka bland annat innan ställning tas. Låt mig dock säga att den sammantagna slutsatsen av de inlägg som här har gjorts av Socialdemokraterna är att ingen förändring ska ske. Man kan notera att det var en socialdemokratisk regering som tillsatte den utredning som kritiseras så hårt. Det är viktigt att vi ägnar någon tankediskussion åt vad syftet med krisberedskapen är. Det handlar om att kunna skydda våra medborgare och vårt samhälle på bästa möjliga sätt. Därför är det behovet som måste vara det avgörande för strukturen, för antalet skolor och för var de ska ligga. Det ligger nämligen i uppdraget att analysera hur vi får bästa möjliga utbildning för dem som väljer yrken inom krisberedskapen. Från regeringens sida menar vi att dagens krishantering inte är helt ändamålsenlig. Därför föreslår vi i budgetpropositionen att inrätta en ny myndighet som ska arbeta med säkerhet och beredskap i samhället. En samlad myndighet kan ge ett sammanhållet stöd och skapa en effektivare verksamhet. Det är viktigt att ta till vara de möjliga synergier som kan finnas inom krisberedskapen och undvika dubblering av uppgifter. Dessutom kan man bedöma att en ny myndighet skulle kunna ge kostnadsbesparingar. Det gjorde i alla fall utredningen. Vi återkommer till med en proposition om en ny samlad krisberedskap. På samma sätt finns det sannolikt positiva effekter med att ha ett mer samlat förhållningssätt till utbildningsställen. Utbildningen avseende CBRN sker i olika former, målgruppsanpassat, ämnesspecifikt och tvärsektoriellt. Utbildningen genomförs av olika huvudmän såsom , Försvarsmakten och andra statliga myndigheter, var och en inom sitt expertområde. förfogar över fyra olika skolor allt för att kunna tillgodose kommuners behov av utbildning inom området skydd mot olyckor. Dagens struktur för utbildning har betydande problem. Det finns en överkapacitet, bristande flexibilitet och utvecklings- och investeringsbehov. Forskning och utveckling behöver öka och ges en starkare koppling till utbildningen. Den verksamhet som erbjuder ska fortsättningsvis kunna erbjudas i samma utsträckning och till samma målgrupper. Den särskilda kompetens som byggs upp på Skövdeenheten är mycket värdefull. Målet är att den fortsatt ska kunna användas på bästa tänkbara sätt. Dock noterar jag att man på anser att två utbildningsplattformar är tillräckligt för det nya utbildningsuppdraget. De anser alltså att det inte är nödvändigt att ha kvar alla fyra skolor detta i kontrast till dem som deltar i interpellationsdebatten. Jag är givetvis medveten om att det finns en allmän oro för den framtida utbildningen, hur den ska se ut och var den ska bedrivas. Det är också naturligt att det finns farhågor om kompetensens bibehållande och lokala konsekvenser. Med detta noterat vill jag bara konstatera att vi inte får tappa fokus på vad den huvudsakliga uppgiften är, nämligen att skapa den bästa tänkbara krisberedskapen för våra medborgare och vårt samhälle. Det är för att nå det målet och stärka det framöver som vi kommer att ta fram en proposition. Regeringen kommer att gå igenom det underlag som remissinstanserna har inkommit med. Det kommer att vara med i beredningen innan vi tar ställning till hur den framtida organisationen kommer att se ut. 99 (): Tack för alla inlägg! Om jag var otydlig förut så ska jag rätta till det. Jag menar inte att man ska lägga allt i utredningen åt sidan. Jag måste tillrättalägga det om jag var otydlig. Vi socialdemokrater har sagt att vi bejakar att det ska bli en myndighet. Det tycker vi är bra. I övrigt finns det säkert godbitar i utredningen som man kan plocka upp. Vad jag menade med att lägga åt sidan var detta med att lägga ned skolor. Vi behöver mer utbildning, forskning och fortbildning , inte mindre. Försvarsministern säger att Socialdemokraterna inte vill att det ska ske någon utveckling alls. Det vill vi. Men jag trodde inte att den borgerliga regeringen menade att utveckling betyder nedläggning. Vi menar att vi ska ha en utveckling av dessa skolor och att man ska kunna satsa på sina unika kompetenser. På andra politikområden har regeringen visserligen gjort så. Man har skurit ned på komvux, arbetsmarknadsutbildning och bristyrkesutbildningar. Det är bara att beklaga, men jag trodde inte att vi skulle se det även på försvarsområdet. Det behövs krisberedskap, men det behövs också en jobblinje. Vi behöver människor ute i kommunerna som kan detta och som jobbar med räddningsinsatser, som är brandmän, som kan hantera farliga ämnen och som kan göra andra saker när det gäller krisberedskap. Det är oerhört viktigt att vi fortsätter med den inriktningen att vi utvecklar den kompetensen. Vi kanske till och med ska utveckla de fyra skolorna så att man kan forska där . Det vore en bra utveckling till skillnad från den nedläggning som utredningen har föreslagit. Det är viktigt att alla skolorna finns kvar. Det är också viktigt att försvarsministern vill komma till , vilket jag är glad för. Som Skövdebo hälsar jag försvarsministern välkommen dit. Det skulle vara kul att ihop med ledningen för skolan få visa den unika kompetens som har, när det gäller att hantera farliga ämnen men också när det gäller fortbildning av personal. Det är ju så, som vi hörde tidigare här i ett inlägg, att de tvååriga utbildningarna utbildar eftersom det är arbetskraftbrist när det gäller räddningspersonal. Men det är också viktigt att vi får utveckla de kortare utbildningarna och fortbildningarna så att personal inom kommunerna kan ta till sig ny kunskap som finns. Så välkommen till , försvarsministern! 100 (): Jag tackar försvarsministern så mycket för glädjen över att se att det kanske också krävs en förändring inför de nya krissituationer och katastrofer som vi närmar oss. Det får man väl ändå tro var en av utgångspunkterna för att den tidigare, socialdemokratiska, regeringen tog fram den här utredningen. Man såg att det krävs en hel del förändringar framöver. Jag är villig att bejaka dessa förändringar, se den verklighet vi lever i och tala för de fördelar som jag ser hos den skola som befinner sig i min närhet och som har beskrivit fördelarna på ett väldigt exemplariskt sätt. Med den utgångspunkten är jag också villig att bejaka förändringarna. Därför tror jag inte att allt var bra som det var förut, utan det behövs en hel del förändringar. Nya former kan också vara värda att diskutera. Går det att sälja en del utbildningar tycker jag att vi ska vara lite mer öppna för det. Vi kan göra det inom verksamhet. Vi skulle också kunna göra det i andra former . Det är viktigt att bejaka det. Det kommer sannolikt att vara fler som efterfrågar den här typen av tjänster. Vi vet att näringslivet är väldigt aktivt i vissa delar men att det också utvecklas i allt större kretsar. Det är bra att ta med sig det. Avslutningsvis: Välkommen till och till ! Det är många som ser fram emot det besöket, som du har förstått med tanke på de schangtila inbjudningar som du får härifrån talarstolen och brevledes, mejlledes och telefonledes till departementet. Jag känner ingen större oro beträffande att vi är överens om målet. handlar det om att alla ska få se de olika fördelar som vi är några stycken som har sett i . 101 (): Jag vill börja med att säga att utredningen som tillsattes var okej. Det är bra att vi utreder saker och ting. Det är helt riktigt. Den utredning som är gjord, utredarens utredning, måste vi däremot absolut kunna kritisera och titta på efteråt. Det är här vi är kritiska till vissa av förslagen. Jag tror att det är så att eftersom pengarna inte räcker till fyra skolor måste självklart säga att det måste till färre skolor. Då kommer förslaget om att man är villig att ta bort någon. Men om man tittar på det livslånga lärandet, som man behöver inom räddningstjänsten, behöver man skolorna också på de här kortare utbildningarna som vi har hört talas om. Sedan handlar det också väldigt mycket om förebyggande arbete som man lär sig om i den här SMO-utbildningen, som är tvåårig. Vi behöver bara tänka på våra kommuner, med de bränder som är , och det förebyggande arbete som skulle kunna utföras där. Då finns det väldigt mycket som vi kan ta tag i och där den här utbildningen verkligen ger en del på fötterna. En samlad myndighet är vi absolut för. I stort är vi socialdemokrater för utredningen. Men om detaljerna, till exempel om skolor, tycker vi lite annorlunda. Där finns det en skillnad jämfört med vad ministern anser. Vi ser fram emot propositionen . Det ska bli spännande att se vad vi kommer fram till. Men glöm inte det livslånga lärandet! Det är jättenödvändigt även för den här kåren. Annars försvinner det. 102 Försvarsminister (): Jag kan försäkra att jag känner mig väl uppvaktad om och . Med detta kan väljarna där känna sig trygga om att deras ledamöter gör ett mycket bra jobb. Om jag kan sammanfatta den socialdemokratiska inställningen så förmodar jag att deras uppdrag till utredningen utformades för att man kände ett behov av förändring. Utredningen var alltså okej men resultatet blev tydligen fel. är man i opposition. Vi behöver stärka krisberedskapen. Det var ingången i hela mitt tidigare inlägg. Det handlar om att utveckla, om ökad samordning och om effektivisering. När det gäller förmågan att hantera exempelvis olyckor med farliga kemikalier, djur- eller människosjukdomar, kärnenergiolyckor och så vidare är beredskapen god, men den kan och bör förbättras. När det gäller terroristattacker med farliga ämnen kan beredskapen utvecklas och förstärkas ytterligare. Arbetet med att förbättra förmågan att hantera avsiktliga och icke avsiktliga händelser med farliga ämnen pågår för fullt hos en rad expertmyndigheter, på regional nivå och på lokal nivå. I utredningen, som kritiseras och som jag ännu inte har förhållit mig till, vill jag understryka, föreslås att två av utbildningsplattformarna, i och , ska avvecklas. Det ska i stället finnas en utbildningsplattform i Revinge och en mindre verksamhet i . anser att endast två utbildningsplattformar behövs för det nya utbildningsuppdraget och att valet av platser för utbildning är riktigt utifrån den inriktning och förutsättning som utredaren redovisat. Jag noterade att sade att vi behöver mer, inte mindre. Men det är inte fullt så enkelt om man följer det som vissa remissinstanser säger eller det säger. I betänkandet föreslås att staten även i fortsättningen ska tillhandhålla och finansiera studiemedelsfinansierad utbildning på området. Dessutom föreslår utredaren att staten ska tillhandhålla och finansiera sådan utbildning där det finns reglerade utbildningskrav. Övrig utbildning, inom områden som skydd mot olyckor och krisberedskap, ska i princip tillhandahållas av andra utbildningsleverantörer. Beställningen av utbildning ska göras av den nya myndigheten enligt det som utredningen föreslår. Utredningen menar också att det finns behov av att ta till vara synergier mellan det stora antal aktörer som finns på området dels för att stärka förmågan totalt sett, dels för att undvika onödiga dubbleringar i kapacitet. Det är här effektiviseringsdiskussionen kommer in. Utredningen går vidare och menar att den nya myndigheten ska få ansvar för att samordna och planera förberedelser för oönskade händelser med farliga ämnen. Myndigheten ska även svara för expertstöd och materiella förstärkningsresurser vid olyckor med farliga ämnen. Man föreslår också att det ska inrättas ett råd under den nya myndigheten i stället för, som det nu finns, flera olika, som samlar berörda aktörer när det gäller hantering av farliga ämnen. Man påpekar också att det finns en väl fungerande förmåga att hantera utsläpp av farliga ämnen. Däremot finns behov av samordning och samverkan, till exempel i den operativa verksamheten, och av mer långsiktiga utvecklingsåtgärder som gäller investeringar, forskning, utbildning, som jag nämnde tidigare, och övning. För att få en bra bild av synen på de här åtgärderna går vi nu igenom drygt 200 remissvar, och de är inte riktigt enstämmiga, kan jag säga. Flertalet remissinstanser ser det förändringsbehov som finns inom området utbildning och övning. Andra är bekymrade över tillgänglighet, kvalitet, ökade kostnader och framför allt, som jag tror att någon nämnde tidigare, den kommunala räddningstjänstens utbildningsbehov. Flera anser att frågan behöver analyseras ytterligare med större fokus på effektivitet och tillgänglighet. Jag vill också återigen påpeka att själva anser att utredningen gör en viktig bedömning gällande antalet utbildningsställen. Det är precis detta som vi nu kommer att ägna oss åt att väga samman för att komma vidare i frågan. 103 (): Det är jättebra att regeringen nu ska väga samman de olika remissinstanserna och att man ska ta del av dem. Jag hoppas också att man får ha synpunkter på en utredning även om man är i opposition. Jag tyckte att jag hörde ett uns av att nej, man får inte tycka annorlunda än en utredning bara för att man har tillsatt den. Det får man faktiskt. Vi får ha de synpunkter som vi tycker är viktiga att lyfta fram för vår del. Jag beklagar ju också att det finns egoistiska inslag i debatten om att vi gärna kan lägga ned skolor men inte just hos mig. Det är lite trist att det finns den typen av debattinlägg, tycker jag. Jag vill gärna lyfta fram att alla fyra skolor kommer att behövas , och jag vill gärna att försvarsministern tar även de synpunkterna i beaktande nu när man ska fundera på hur propositionen ska utformas eftersom de fyra skolorna kommer att behövas och eftersom de fyra skolorna är unika var och en för sig. Jag pläderar för , och jag vet att jag har kamrater från resten av landet som pläderar för sina skolor. Jag tycker att det är rätt. Jag tycker inte att man ska se det för egoistiskt och bara tänka på just sin egen skola och sedan kan alla andra lägga ned. Det är ganska kortsiktigt. Vi ska satsa på forskning och utveckling i det här landet. Vi ska ha mer utbildning, inte mindre. Vi ska se till så att vi både har långa utbildningar, korta utbildningar, fortbildningar och tillgänglighet i hela landet. Vi ska se till så att den unika kompetensen bland annat när det gäller kemikalier och farliga ämnen som har byggt upp och som finns i finns kvar framöver. Därför vill jag naturligtvis att finns kvar . 104 Försvarsminister (): Jag tycker att det är självklart. Det är inte bara en rättighet för ledamöter att ha synpunkter för sin lokala verksamhet, det kanske till och med är en skyldighet som folkvald företrädare. är det upp till oss att väga samman alla dessa synpunkter plus ca 200 andra som har inkommit från formella remissinstanser. Vår uppfattning är att det behövs en ny samlad myndighet mot olyckor och kriser och att den bör tillkomma från . Det finns stora problem med dagens struktur för utbildning inom det här verksamhetsområdet som handlar om skydd mot olyckor. Vi tror att flexibiliteten behöver öka och att det finns både ett utvecklings- och ett investeringsbehov. Den bedömning vi gör och har fått är att det i dagens struktur även finns en viss överkapacitet. Vi ser också ett behov av att öka forskning och utveckling och att koppla det bättre än till utbildningen. Som sagt har detta betänkande som diskuterats remitterats. 200 olika instanser har kommit med synpunkter, och pågår beredning av dem. När den har avslutats kommer vi i regeringen på grundval av utredningens överväganden och också remissinstansernas synpunkter att ta ställning. Den fråga vi då kommer att besvara är: Hur kommer vi på bästa sätt att kunna skydda våra medborgare och vårt samhälle i framtida kriser? Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:77 om engagemang för europeisk flygskola i 105 Försvarsminister (): har frågat mig på vilket sätt jag driver frågan om europeisk flygskola för och räkning och hur jag avser att driva frågan om kompensation så att flygfältet inte stängs . För är det viktigt att Försvarsmaktens framtida utbildningsbehov av piloter säkerställs även efter 2015, eftersom nuvarande skolflygplan SK 60 då inte längre kommer att kunna användas. Ett arbete har pågått i för att finna en multilateral utbildningslösning. En gemensam lösning skulle kunna ge samordningsvinster och kostnadseffektivitet för flera mindre nationer. För mig som försvarsminister är de försvarspolitiska skälen och Försvarsmaktens operativa behov av stridspiloter styrande. Det är viktigt att vi säkerställer en effektiv och rationell utbildning vad gäller både kvalitet och kostnader. Av dessa skäl är vi positiva till en gemensam europeisk lösning vad gäller den framtida militära flygutbildningen. Jag vill också påpeka att regeringen har bemyndigat Försvarsmakten att företräda i detta europeiska samarbete. Arbetet på den europeiska nivån har tyvärr dock försenats av flera skäl. Det gäller också frågan om lokalisering. Förseningarna beror bland annat på att staterna har olika intressen. En annan orsak är frågan om vilka språk avtal ska översättas till. Till detta kommer att några stater har avbrutit sitt deltagande i arbetet. Andra stater, däribland , har försökt driva arbetet framåt. Från svensk sida anser vi att arbetet på den europeiska nivån går för långsamt. Det borde kunna gå snabbare. Om förseningarna fortsätter och inga konkreta lösningar nås kommer vi i att behöva nå andra lösningar, till exempel bilateralt samarbete. På informell basis diskuterar Försvarsmakten därför lösningar, vid sidan om den gemensamt europeiska, med andra staters försvarsmakter, exempelvis med det finska flygvapnet. Jag vill understryka att det är Försvarsmakten som måste redovisa när det finns ett behov av att nå andra lösningar än den gemensamt europeiska. Myndighetens bedömningar i detta avseende ska grunda sig på det framtida operativa behovet. Som anger i sin interpellation bereds i en begäran från om ett klargörande vad gäller eventuell ytterligare ersättning för nedlagt arbete. Som underlag för behandlingen av det ärendet har efterfrågat från kommunen vilka specifika kostnader det är fråga om. Eftersom kommunen ännu inte har redovisat detta underlag är det svårt för mig att uttala mig i frågan om ersättning till kommunen. 106 (): Det är jättetrevligt att få prata om den här frågan som ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Jag skulle vilja passa på att ge en liten bakgrund till nu när vi äntligen har kommit på speaking terms om det. När jag började min politiska bana hade 34 000 invånare. Hur det än ser ut så är det inte så länge sedan. har vi 26 000. Vi har alltså tappat 8 000 invånare . stod det om sysselsättningen i . är en av elva kommuner i landet där kommer att vara arbetslösa 2010. Det var som hade tagit fram de uppgifterna. Det är en vacker kommun. Den ligger havsnära, och jag trivs jättebra där. Men när jag for hit träffade jag en ung kvinna på stationen. Hon hade små barn som inte hade börjat skolan . Hon berättade att hon måste sälja sitt hus nu i decemberjanuari. Familjen måste flytta till , för det fanns inget jobb. Hon ville bo kvar i , född och uppväxt där. Men det går inte, för det är jobbet det gäller. I har vi just nu en högre arbetslöshet än . Vi har 174 personer fler arbetslösa just . Vad gäller ungdomsarbetslösheten ligger vi högst i landet, tyvärr. Regeringen har lovat att delta och att verka aktivt i den här frågan. Det gjorde man 2005 när man beslutade att flygskolan skulle ligga i . Att man valde just detta alternativ berodde på att det inte var ett militärt flygfält, utan det fanns goda flygmöjligheter. Undertecknandet av det här borde ske nu 2007, och beslutet skulle sedan tas 2008. Därefter skulle det vara ett litet prov . Första elevomgången skulle komma 2010. Så ser det ut. I dagligt tal kallar vi det här Pilot , AEJPT det har jag tränat på att säga. Det är vad vi använder i . Vi hoppas på den här flygskolan. När jag kommer ut och träffar folk på arbetsplatser eller var det än är säger man: Hur går det? Kommer vi snart? Ska vi börja? Jag vet att det kommer att dröja till 2015. Det är jag fullt medveten om. Men folk frågar. Jag vill bara ge en bakgrundsbild till. Jag jobbade som rektor innan jag hamnade här. Då var jag bland annat rektor för skolan som låg närmast flygfältet. Vi hade lektioner, och rätt vad det var kom det ett flygplan. Då tystnade ungarna och läraren också. Det blev alldeles tyst under de minuter som det tog när planet landade eller startade. Och så fortsatte man lektionen. Det finns en så positiv stämning i runt flyg. Vi har alltid haft flyg. Därför tror jag också att det är fullt nödvändigt att det är här det ligger och att det händer något . Det handlar om att driva frågorna. Vi måste ta itu med dem. Då får man inte sitta och vänta. Det är nog det värsta jag vet i alla frågor överlag. Det gäller pang på rödbetan och att köra hårt för att man ska kunna få något av det här. För jag vet att de andra länderna gör det. Jag träffar de andra cheferna för de här sakerna, och jag hör hur de driver det i andra länder. Så vi måste faktiskt skynda oss lite. är det två länder som inte har skrivit på. Jag tror att det är och . De borde ha gjort det. När jag frågade försvarsministern sist det var och en annan försvarsminister fick jag svaret att det var fler. Men är det bara två kvar. Alldeles snart är det ett , ett , och då skulle vår ÖB kunna ställa frågan: Ska vi skriva på nu alla? kan vi köra. 107 Försvarsminister (): Jag tänkte använda det här till att försöka ge en något utförligare bakgrund än vanligt kanske i den här sakfrågan. har ett av världens mest avancerade stridsflyg. Både de nationella behoven och de internationella utmaningar som vi står inför gör att vi behöver säkerställa den framtida militära pilotutbildningen. Dagens utbildning med SK 60 har 2015 som utgångsdatum. Det är Försvarsmaktens operativa behov, det vill säga myndighetens behov av att utbilda stridspiloter, som är det styrande. Regeringen är positivt inställd, som jag sade redan tidigare, till en gemensam europeisk lösning för detta. Militär flygutbildning kräver mycket dyr materiel och hög kompetens vilket i sin tur ger höga kostnader. Det handlar om att kunna dela kostnader och få förbättrad kvalitet i utbildningen. Detta kräver i sin tur gemensamma mål och krav för utbildningen som vi får ett gemensamt nyttjande av materiel och utbildningsverktyg. Inte minst det senare kostar faktiskt väldigt mycket pengar. anser, och har så gjort både under den tidigare regeringen och under alliansregeringen, att ett europeiskt samarbete kan ge fördelar, både vad gäller utbildningskvalitet och kostnader. Regeringen är alltså engagerad i frågan, men det europeiska samarbetet har inte nått hela vägen fram eller ens kommit så långt som hade velat i arbetet med att säkerställa en framtida europeisk flygskola. På Försvarsmaktens rekommendation beslutade regeringen att skulle skriva under ett förberedande europeiskt avtal. Jag tror att det är det interpellanten talade om. Det är inte finansiellt bindande, men det ger ramen för de fortsatta förhandlingarna och pekar på sakfrågor som kommer att behöva hanteras. Avtalet kan komma att sträcka sig . Under dessa år behöver en rad knäckfrågor lösas innan ett skarpt ekonomiskt och juridiskt förpliktande samarbetsavtal kan slutas. Åtta länder har skrivit på avtalet. kom en framställan från Försvarsmakten att ingå det förberedande samarbetsavtalet även med . Detta kommer att innebära att nio länder är med. har tidigare hållit sig vid sidan av på grund av synen på vilket språk det nya samarbetsavtalet skulle översättas till, och detta har försenat arbetet. Länderna som är med har så klart olika intressen. Några länder har hoppat av. Andra, däribland , försöker driva på arbetet. Budskapet från Försvarsdepartementet till kommunen har varit att vi skulle återkomma till så snart underskriftsprocesserna för det nya samarbetsavtalet var klara och arbetet de facto i gång. Det har alltså dessvärre inte skett .