prot · GU09127 · 2007-06-15 00:00:00 — Men om vi utgår från att vi ska lagra, vilket jag gjort i min fråga, är det orimligt att det bara finns möjlighet att tillhandahålla medlet för av befolkningen. Även om regering och riksdagsledamöter är en angelägen grupp och kanske kommer att få medlet tänker jag närmast på nyckelpersoner inom industrin, transportväsendet och så vidare. Dessa ska helst inte ligga förlamade av sjukdom. Det finns naturligtvis andra åtgärder man kan vidta. Statsrådet säger också att man ska använda andra åtgärder. Det tycker jag ska ske parallellt. Det ena goda förskjuter inte det andra. Jag tvivlar på att det finns någon som helst risk, eller så är risken mycket liten, för att detta ska missbrukas och folk börjar knapra Tamiflu dag ut och dag in. Det helt centrala är naturligtvis att använda någon form av hand-wash, alltså en alkoholhaltig vätska. säljer något medel, och det finns andra att köpa från sjukvårdsföretagen. Då får man en 99,5-procentig bakteriefrihet på händerna. Kanske skulle vi sätta upp apparater till och med i så att man kunde tvätta händerna med sprit när man hälsat på många. Det tror jag också skulle minska de vanliga förkylningarna. Det finns alltså enkla åtgärder att vidta, och det ena goda ska inte förskjuta det andra i det sammanhanget. WHO förordar lagring. De förordar även lagring av vacciner. Å andra sidan är det oerhört svårt att veta vilket vaccin som ska tas fram och hur snabbt det går att få fram. Då fyller de antivirala medlen kanske en större funktion. Immunologen var ute i pressen och fastslog att han minsann skulle lagra för egen del. Jag kan förstås skriva ut Tamiflu till mig själv att ha hemma, men det blir lite konstigt om man inte kan lagra till nyckelpersoner. Jag återkommer i mitt nästa inlägg, fru talman. 64 Statsrådet (): Det är riktigt att WHO uppmanar alla länder att lagra antiviraler. Dock har de inte uppgett någon speciell mängd som bör lagras, och det finns heller ingen EU-rekommendation på det här området där det anges en siffra. Om man tittar på hur de olika EU-länderna gör ser man att täckningsgraden är mycket varierande. Några når medan andra ligger betydligt lägre. Och har faktiskt en relativt låg täckningsgrad av antivirala läkemedel, inte som anges i frågan. Det skiljer ganska mycket mellan olika delstater. Det är viktigt att skilja på täckningsgraden av vacciner och av antivirala läkemedel. När det gäller vacciner vill jag säga att målsättningen är att hela befolkningen ska skyddas mot influensan genom vaccination. Just nu händer oerhört mycket på detta område, vilket gör det hela svårbedömt. Eftersom vi inte har några tydliga rekommendationer för lagring av antivirala medel måste det vägas mot utvecklingen på vaccinområdet eftersom de naturligtvis hänger intimt samman. Allt tyder på att vi kommer att få en ökad vaccinproduktion i världen . Det finns ett ökat intresse, och flera olika vacciner är under utveckling. Det håller på att ske ett teknikskifte. Det finns också system med adjuvanser som innebär att vaccinet då skulle räcka. Samma mängd vaccin skulle således räcka till många fler, vilket är fullständigt banbrytande och ställer frågan om mängden antiviraler som ska lagras i ett nytt ljus. Ny kunskap tillförs alltså , vilket gör att frågan ständigt måste omvärderas. Vi har därför gett i uppdrag att göra en ny omvärldsanalys baserad på all den mängd ny kunskap som tillförs samt analysera vilka konsekvenser det får för svenskt agerande. Att riksdagsledamöter skulle få antivirala läkemedel först är inte korrekt. Det finns inga sådana listor upprättade, och jag är inte heller säker på att de skulle komma i främsta rummet. Det handlar naturligtvis om att se till att sjukvård och liknande upprätthålls. Det finns alltså inga sådana listor upprättade. Jag skulle vilja tillägga en sak, nämligen att det europeiska epidemiologiska centrumet är beläget i . Vi är mycket glada över att en EU-institution är belägen i . De håller just nu på att gå igenom pandemiberedskapen i de olika europeiska länderna. Det tittar på hur organisationen ser ut, vilka lager som finns, hur lagren är tänkta att fördelas, hur logistiken ser ut med mera. Det blir en genomgång, ungefär som en bilbesiktning, där man pekar på de svaga punkterna och var vi behöver sätta in förbättringsåtgärder. Dessutom får vi möjlighet att se hur andra länder förberett sig och kan på så sätt hämta goda erfarenheter från dem samt förmedla goda erfarenheter från vårt svenska arbete, som ju utvecklats ganska mycket . Det kan vi ge till övriga . Detta är alltså ett område där det händer oerhört mycket. Mycket ny kunskap har tillförts området jag varit ansvarig för det. 65 (): Jag är glad att statsrådet engagerar sig i den här frågan eftersom det är ett mycket viktigt område. Det är också bra att frågan utreds av . Det finns dock ingenting som hindrar att man redan nu lättar upp bestämmelserna så att företag och andra arbetsgivare, även offentliga förstås, får möjlighet att lagra läkemedel till sin nyckelpersonal. Vacciner i all ära. Jag anser att man ska vaccinera alla mot allt som går att vaccinera mot. En av de mest folkhälsofrämjande åtgärder som finns är att vaccinera mot allehanda sjukdomar. Problemet med vacciner är att man inte är riktigt säker på vad man ska vaccinera mot förrän man har pandemin på gång. kan det också ta lite tid att få fram ett effektivt vaccin. Då behövs det någon form av läkemedel. Jag ser heller inget hinder för att man kan sprida kostnaderna från staten och skattebetalarna till företag som är beredda at ta den kostnaden för sina nyckelpersoner. Jag hade gärna sett att man snabbade på avvecklingen av apoteksmonopolet, för det skulle underlätta försörjningen av inte bara antivirala medel utan även mycket annat. Det har vi inte berört så mycket i debatten; jag berörde det marginellt i min fråga. Jag ska ge ett exempel på hur det är . skulle jag skriva ut ett enkelt preparat som jag har använt i praktiken . På sade man att det är slut hos leverantören. När jag väl fick preparatet stod Apoteksbolaget som leverantör. Så kan vi inte ha det. Med en konkurrens på det området skulle servicen kunna bli helt annorlunda. På samma sätt kan en mångfald i lagringen av vissa läkemedel underlätta för befolkningen att fort få tillgång till dem. Men då måste vi bestämma hur mycket vi ska lagra och om vi alls ska lagra, som jag var inne på tidigare. från WHO i tycker definitivt att man ska lägga upp rätt stora lager, men det finns som sagt olika uppfattningar. När det gäller skyddet av befolkningen vill jag återkomma till att jag tycker att man ska kombinera antivirala medel med andra förebyggande åtgärder, där handhygien är någonting alldeles avgörande. Folkhälsoministern har en stor uppgift att föra ut det till allmänheten. Man kan få en helt annan minskning av smittspridningen på dagis, inom äldrevården och så vidare om man klarar av just handhygienen. Vanlig sprit biter alldeles utmärkt på virus. Då talar jag om sprit för utvärtes bruk, inte den man stoppar ned i magen. 66 Statsrådet (): När det handlar om lagring är det precis som säger: Det finns olika uppfattningar. Det vi har att förlita oss på är bedömning att en icke riktad användning inte kan förutses minska smittspridningen. I mitt svar angav jag en rad skäl till att de gör den bedömningen. Att inte gå efter bedömning känns inte angeläget. Men det kommer ny kunskap. ECDC har en kunskapsbank och kommunicerar naturligtvis med . Det kan mycket väl hända att vi får ny kunskap på området som gör att vi också här behöver göra en omvärdering. Men ser vi inte det behovet utifrån den samlade kunskap som finns. När det gäller Apoteksbolaget kan jag inte ge mer svar än jag gör . Utredningen måste först komma med sitt slutbetänkande. Sedan kan vi ta ställning till hur fortsättningen ska se ut. Det är jättetrist att beredningen tar så , men det är nödvändigt att avregleringen av Apoteksbolaget görs på ett sätt som skapar fortsatt förtroende hos svenska folket för att tillgången till läkemedel står under stark kontroll och att man har en säker hantering. Det är de vägar som man nu ska göra det här på, men med en ökad tillgänglighet det är den positiva effekt som vi kan förutse av en avreglering. Jag kan bara understryka och instämma i vikten av att man aldrig får betrakta antiviralerna som den enda förebyggande åtgärden. Det är dessutom så att de bara äger sin förebyggande verkan så länge de konsumeras. De varar inte , utan måste ätas , vilket gör att det finns en problematik. Man vet inte vem man möter som är smittad. Därför skulle jag verkligen vilja understryka att handhygienen och spriten för utvärtes bruk naturligtvis är en oerhört viktig och central del, som inte bara är tillämplig i händelser eller tider där det föreligger ett hot om pandemi utan i all hälso- och sjukvård , inte minst i äldreomsorgen. Här skulle mycket kunna förhindras om det fanns en bättre handhygien. Jag kan glädja med att jag har medverkat i en skrift som förespråkar detta. Det är en liten hands-on-bok, som jag hoppas ska få stor spridning. 67 (): Först tar jag det här med Apoteksmonopolet. Det är vi hade ett annat system, där vi hade licensierade apotekare och apotek. Det systemet fungerade alldeles utmärkt, ända tills en beskäftig socialdemokrati var inne på att förstatliga allt. Det var nära att man tog bankerna också. Så modellen finns. är nästan ensamt. I den här delen av världen är det bara vi som har statliga apotek. Annars är det även , och några till. Jag har väldigt svårt att tro att man inte enkelt skulle ha kunnat klara ut säkerheten och bestämma att man låter apotekare ta över verksamheten. Man får absolut inte sälja till ett privat monopol, utan det är viktigt att det blir mångfald och konkurrens. är tillgängligheten inte riktigt bra. För mig i finns det närmaste nattöppna i om jag ska skriva ut något. I andra länder finns en helt annan servicegrad. Detta behöver man ta tag i väldigt fort. Jag förstår inte riktigt varför man ska vänta på en utredning. När det gäller lagringen ser jag heller inget hinder. I mitt sista inlägg vill jag fråga statsrådet varför det inte skulle vara möjligt att låta företagen få den här friheten under företagshälsovårdens kontroll. Att man på egen bekostnad får lägga upp lager påverkar ju inte vidare beredning av ärendet. Det skulle tvärtom spara pengar åt skattebetalarna. 68 Statsrådet (): Avvecklingen av apoteksmonopolet måste göras på ett sätt som inte leder till en förnyad monopolsituation eller en oligopolsituation. Vi har en del avregleringar som har gjorts i vår nära omgivning och tyvärr har resulterat i det. Det är ingen lycklig lösning. Vi vill ha både ökad tillgänglighet och mångfald på området. Vi vet att det finns ett väldigt stort intresse från professionen av att få göra det här. De står i startgroparna och har ett väldigt stort intresse. Vi tror att det här ska kunna göras på ett mycket bra sätt. Men det gäller att göra rätt saker vid själva avregleringstillfället, så att man inte får den oligopolsituation som vi har sett i ett nära grannland. Att man inte ger tillstånd till lagring har att göra med avvägningarna om resistens ska utvecklas. har anfört ett antal argument för att resistens förmodligen inte kommer att utvecklas. Dem ska jag naturligtvis fundera vidare på, men de uppgifter och den kunskap som finns visar inte att en bred lagring av antiviraler skulle minska smittspridningen när det sker med icke riktade insatser. Det är det kunskapsunderlag som ligger till grund för bedömningen . Men som sagt är det här inget som är slutligt beslutat en gång för alla, utan det tillfogas ny kunskap. Det är naturligtvis så att vi som beslutsfattare måste vara öppna för att ta in den nya kunskapen och göra de allra vettigaste avvägningarna för att vi ska ha så god pandemiberedskap som möjligt i landet. Det handlar om antiviralerna och lagringen av dem och det har vi och om vaccin, om att se till att befolkningen kan försörjas med vaccin så fort som möjligt i händelse av en pandemi. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellationerna 2006/07:548 och 580 om införselkvoterna för alkohol 69 Statsrådet (): har frågat mig om jag är beredd att medverka till att varje nation har rätt att bestämma över sina egna införselkvoter och till att varje nation får rätt att införa absoluta införselkvoter. har frågat vilka initiativ jag kommer att ta i EU för att ska kunna sänka införselkvoterna för alkohol samt vilka initiativ jag kommer att ta för att i större utsträckning ska kunna ingripa mot misstänkt smuggling. Jag delar oron över den höga alkoholkonsumtionen och dess negativa konsekvenser i form av en ökad ohälsa, skadebörda och social problematik för såväl enskilda individer som samhället. Jag delar också uppfattningen att den stora alkoholinförseln har bidragit till den ökade alkoholkonsumtionen, och håller det för troligt att den starkt bidrar till smuggling och illegal vidareförsäljning där ungdomar utgör den främsta målgruppen. Den stora alkoholinförseln och en ökad smuggling kan utgöra ett hot mot den restriktiva alkoholpolitiken och måste därför med kraft bekämpas. försökte i förhandlingar om det så kallade cirkulationsdirektivet verka för att förändra de indikativa nivåer som reglerar hur mycket alkohol en enskild person kan föra med sig över gränsen. Knappast något land stödde det svenska förslaget om en halvering, och förhandlingarna blockerades helt. har dock tillsammans med en del andra länder lyckats avvärja ett aviserat förslag från kommissionen om att helt ta bort de indikativa nivåerna. verkar det svårt att få stöd för ett förslag om att ge varje land rätt att införa egna och absoluta införselkvoter eftersom det skulle anses utgöra ett direkt hinder för den fria rörligheten av varor på den inre marknaden. Några införselkvoter i egentlig mening existerar inte inom EU. Det viktigaste vi kan göra är att se till att den lagstiftning vi har fungerar. Detta har inte minst aktualiserats av dom i det så kallade Rosengrenmålet som kom , och som gör det möjligt att importera alkohol genom Internethandel. Först och främst måste vi få ut budskapet att man måste betala svensk skatt för de varor som importeras genom Internethandel. Detta har slagit fast i en tidigare dom i det så kallade Joustramålet. Vi måste därtill aktivt arbeta för att skapa allianser med andra länder där omfattande införsel och smuggling utgör stora problem. Vi kan lära av hur andra länder nationellt hanterar denna problematik. Vi har också en viktig uppgift att informera om och förklara för övriga EU-länder hur de nuvarande reglerna drabbar oss och ökar våra alkoholskador. Jag hoppas vidare att Kommissionens forum för alkoholfrågor som invigts nu i dagarna ska bli en viktig plattform för dialog också om dessa och andra gränsöverskridande frågor. Jag ämnar verka för en sådan utveckling. För att minska införseln och bekämpa den illegala vidareförsäljningen är det också viktigt att intensifiera insatserna nationellt. Polisen och tullen har i uppdrag att samarbeta för att bekämpa smugglingen och den illegala alkoholhanteringen. Myndigheterna har gjort en kartläggning och tagit fram en handlingsplan för arbetet. Det finns framgångsrika lokala projekt som bör ges vidare spridning. Även om tullens organisation och arbetsmetoder i första hand är en fråga för finansministern så är det min avsikt att noga följa hur arbetet med handlingsplanen utvecklas för att kunna föreslå ytterligare åtgärder om så krävs. 70 (): Tack för svaret, . Interpellationen har sitt ursprung i att nykterhetsgrupp har haft en träff med ett par ungdomsorganisationer och Motormännens MHF-Ungdom där vi ville höra deras syn på vad som var viktiga alkoholpolitiska frågor och som var viktiga att driva här i . Interpellationen skrevs också i samband med folknykterhetens dag och i ljuset av en kampanj som drev i samband med folknykterhetens vecka och folknykterhetens dag om minskade införselkvoter av alkohol. Rosengrenmålet med utslaget i om Internethandel har kommit efter det att interpellationen ställts och förmörkat den tidigare något lite positivare och ljusare bilden. Vi var på väg att få en möjlighet att diskutera alkoholinförseln som en folkhälsofråga. Vi har en stark nationell rätt att hävda att alkohol som vara inte är vilken vara som helst utan att det är en folkhälsofråga. Det borde finnas möjligheter för nationerna. lagstiftning och alkoholpolitik borde bli stärkt. Vi har haft en utveckling i EU där alkohol som vara gått från att vara en jordbruksvara till att ännu mer bli en folkhälsopolitisk fråga. Vi har sett en positiv utveckling som har brutits av det så kallade Rosengrenmålet där Internethandel blev tillåtet. Begränsningar skulle strida mot reglerna om den inre marknaden. Vi är då tillbaka i diskussionen igen att alkohol är som vilken vara som helst inom den marknaden. Det är i och för sig positivt att folkhälsoministern och regeringen fortsätter att hävda att den restriktiva alkoholpolitiken ligger fast och att regeringen med kraft ska driva den restriktiva alkoholpolitiken och folkhälsofrågorna. Men har än en gång förlorat ett av verktygen för att stå upp för den restriktiva alkoholpolitiken. Ministern konstaterar i sitt svar att de stora införselkvoterna utgör ett hot mot den restriktiva alkoholpolitiken och måste därför med kraft bekämpas. Frågan är hur ministern tänker ta tag i detta. Ministern medverkade också ihop med EU-ministern i . Man uttalade att regeringen vill förmå EU att driva en mer restriktiv alkoholpolitik och minska privatinförseln och alkoholkonsumtionen på hemmaplan. Det var också innan utslaget i det så kallade Rosengrenmålet när jag tror att också hade en fortsatt förhoppning om att frågan var på väg att bli mer en folkhälsofråga än en handelsfråga som den tyvärr är på väg att återigen bli. Införselkvoterna visar med tydlighet vilken absurditet det är att EU styr den svenska alkoholpolitiken. Redan från EU-inträdet slogs det fast att ska kunna bibehålla den restriktiva alkoholpolitiken. Historien visar nu att vi styrs av EU i stället för en nationell stark alkoholpolitik. 71 (): Tack så mycket för svaret, statsrådet. Jag skrev denna interpellation inte för att jag är med i nykterhetsgrupp, för det är jag inte, men däremot för att det var ännu en stor helg, himmelsfärdshelgen. Vi såg återigen samma rapporter som vi får se i stort sett vid varje stor högtid. Väldigt många ungdomar har tillgång till svartsprit. Den kommer någonstans ifrån. Den kommer inte från Systembolaget. I mitt fall som boende i kommer den från . Det är inte vem som helst som tar in detta. Det har visat sig att det allt oftare är professionella smugglare. Jag kallar dem smugglare därför att de för in väldigt stora mängder, åker gång på gång och sedan säljer det vidare till ungdomar. Det är en utförsbacke som vi på något sätt måste stoppa. Jag tror inte att det är bra att det finns så pass mycket alkohol i samhället. kan man ta in öl för privat bruk. Det kan inte anses vara normal konsumtion av öl. Då måste man göra någonting. Jag skrev i min interpellation att EU kanske hade tagit ett steg framåt om man inte såg alkohol som vilken vara som helst. Jag måste nog säga att jag hade fel, fru talman. Jag borde stryka den meningen från interpellationen. är vi tillbaka på samma ruta igen. Alkohol är som vilken vara som helst. Det är ett felaktigt synsätt som EU har som jag ser det. Det lovades mycket inför folkomröstningen innan vi gick med i EU, och det sades att vi skulle kunna bevara detta. vet vi att det inte är så. Frågan är: Vad gör vi nu? Jag blir lite besviken på svaret från statsrådet. Svaret är att vi inte ska göra så mycket. Det sägs: Det viktigaste vi kan göra är att se till att den lagstiftning vi har fungerar. Men den lagstiftning vi har är ju inte bra! Det är den vi måste förändra. Vi måste förändra den i EU för att kunna ha införselkvoter. De är i stort sett borttagna , och därför måste vi agera på något sätt. har som kristdemokratisk ledamot själv agerat för att enskilda länder borde kunna ha införselkvoter för att sätta något stopp. sitter i regeringen, och då förutsätter jag att hon tar initiativ på EU-nivå. Utifrån detta svar verkar det tyvärr inte som om det kommer att ske några större saker. Dessutom skriver statsrådet att den ökade smugglingen kan utgöra ett hot mot den restriktiva alkoholpolitiken. Det är ett helt felaktigt svar. Det är redan ett hot. Det är en reell verklighet i att spriten flödar. Spriten flödar till ungdomar. Det är inte ett hot ; det är ett hot . Därför måste vi agera. Jag skulle vilja höra något lite mer konkret. När kommer statsrådet att lyfta upp den här frågan på EU-nivå? Kommer regeringen att ta några initiativ inför till exempel, när man träffar alla EU-ledarna? Jag tror inte riktigt att man ska ta upp diskussionen med jordbruksministrar eller med bara folkhälsoministrar. Jag tror att man måste lyfta upp frågan på en högre nivå och säga att det måste bli en förändring på EU-nivå. Jag tror att det kan finnas ett större stöd för den linjen än vi har sett . Precis som sade har vi nu Rosengrenmålet. Vilka effekter kommer vi att få se i alkoholpolitiken på grund av det? Det är någonting som vi verkligen måste ta tag i. 72 (): När jag pratar om alkoholpolitik brukar jag dela in det hela i tre perioder. Först kan man se då var ett jordbruksland och alkoholen kanske inte var ett så stort problem eftersom den mesta jordbruksproduktionen gick till det som man var tvungen att äta för att överleva. Det här blev i princip ett stort problem vid industrialiseringen, då man hade ett jordbruksöverskott och metoder att framställa alkohol som gjorde det mer tillgängligt. För att begränsa svenskarnas alkoholkonsumtion gjorde man då två saker som är grundpelarna i den restriktiva alkoholpolitiken: Man begränsade pris och man begränsade tillgänglighet. Vi kan se , när vi kanske går in i den tredje eran av svensk alkoholpolitik, att de här två verktygen har eroderats ganska kraftigt. Vi visste väl egentligen redan när vi förhandlade om EU-medlemskapet att de undantag vi hade när det gäller införselkvoterna skulle tas bort . Därför vill jag också tacka ministern för svaret. Jag tycker att det är ett bra svar. Ministern ser de förändringar som faktiskt sker. Om den restriktiva alkoholpolitiken är hotad måste man också hitta andra sätt att tackla det problemet. Det tycker jag är bra. Låt mig bara göra en liten utvikning. Jag pratade inför ett gäng ungdomar tidigare . Jag frågade dem: Hur många av er har köpt illegal sprit? har ungdomar pratat om det här att när man blir får man gå på Systembolaget. resonerar inte ungdomar så. Spriten är så tillgänglig så det här med att vara eller inte spelar ingen roll, sade en av ungdomarna på mötet. Så ser det ut . Förutom problemet med att vi bygger upp en stor svart eller kriminell ekonomi får vi ungdomar som får en dålig start i livet på grund av att vi har en alkoholpolitik som i många delar inte fungerar. Från officiellt håll har man sagt att den svenska konsumtionen minskar. Det finns väl anledning att skaffa sig mer kunskap och göra nya undersökningar för att se om den bilden verkligen stämmer. Min bild är att man kan ifrågasätta vissa delar av resultatet, men inte av studien. Om man talar med tullen, med bryggarna eller med andra märker man att bilden är ganska tydlig; det sker ingen begränsning av utrikeshandeln med framför allt öl. Exempelvis har tullen jämfört men inte statistiskt säkerställt de beslag man har gjort under detta år med förra årets och konstaterat att man har höjt volymerna ganska mycket. Man konstaterar att de beslag som man gjorde under 20052006 i snitt var på öl. har man höjt det till öl. Det är alltså en ganska stor ökning. Givetvis var den alkoholturism som utvecklades i och med att vi fick de indikativa nivåerna ett övergående fenomen. Den import som sker nu och som ökar är den illegala handeln. Det är det stora problemet.