prot · GU0990 · 2007-04-13 00:00:00 — Den innehåller inga nya rättsliga åtaganden utan är ett sätt för den tyska förbundskanslern att på ett värdigt sätt markera vad unionen uppnått, vilka principer vårt samarbete bygger på och understryka att vi står eniga inför framtida utmaningar. Vad gäller det konstitutionella fördraget arbetar ordförandeskapet vidare i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från toppmötet . Då angavs att ordförandeskapet skulle presentera en lägesrapport efter att ha konsulterat medlemsländerna. Rapporten ska diskuteras vid toppmötet varefter nödvändiga beslut om hur reformprocessen ska fortgå förväntas tas. Självklart kommer regeringen att verka för maximal öppenhet kring den processen. Vi har redan i flera sammanhang, däribland i kontakter med det tyska ordförandeskapet, tydligt understrukit behovet av parlamentarisk behandling. Regeringen kommer att fortsätta att samråda med . Ordförandeskapet hoppas på en diskussion vid och att den ska utmynna i en färdplan för den fortsatta processen och, om möjligt, ett sammankallande av en ny regeringskonferens i fördragsfrågan. Ytterligare information om detta lämnades senast i det sammansatta utskottet i i frågan . Det svenska ordförandeskapet och det avslutade finska ordförandeskapet präglades båda av stor öppenhet. Det har naturligtvis att göra med den tradition av öppenhet och transparens som råder i våra nordiska länder. Det är vår ambition att ordförandeskap ska föra den traditionen vidare. Jag känner ett stort stöd från i den frågan. 62 (): Tack så mycket, EU-minister ! Jag vill först beklaga detta inför talmannen. Jag tycker att det är väldigt fegt av statsministern att han inte besvarar denna interpellation själv. var ju tyvärr inte med på toppmötet. Och de frågor som jag har ställt om hur statsministern har agerat kan rimligtvis bara statsministern själv besvara. Jag tycker att det är väldigt märkligt att man kan lämna över frågan till ett statsråd som inte varit närvarande, även om är väl förtrogen med EU-frågorna i sig det betvivlar jag inte alls. Frågeställningarna handlade faktiskt om hur statsministern agerade, och där får vi alltså inget svar. Jag vet inte om talmannen kan ta upp detta med statsministern vid tillfälle, att han faktiskt bör svara på de frågor som ställs till honom om hans agerande. När det sedan gäller svaret från statsrådet har jag egentligen inte fått något svar på de frågor som jag ställde. Jag ställde två konkreta frågor. Jag undrade om statsministern hade framfört till att han inte ansåg att och han var politiskt bundna av Berlindeklarationen. I svaret från statsrådet sägs det att man inte är rättsligt bunden. Det var inte det jag frågade om. Jag vet att Berlindeklarationen inte är rättsligt bindande. Därför fanns det inte heller något formellt samråd med i frågan. Det var en politisk överenskommelse. Och där säger statsministern inför svenska medier: Vi är inte politiskt bundna. Har då statsministern informerat och de andra stats- och regeringscheferna som var med på mötet om att han inte är bunden av detta? Det är det som frågeställningen handlar om. Om statsministern ger ett besked på och sedan ett annat inför svenska medier, för att tillgodose den svenska EU-kritiska opinionen, är det väldigt allvarligt. Jag vet att vid många tidigare tillfällen har kritiserat andra länders ministrar för att de har gjort en uppgörelse på ministerrådsmöten och sedan sagt någonting helt annat inför deras respektive hemländers medier. Det har kritiserat ganska entydigt, från alla politiska partier, men verkar statsministern göra precis samma sak själv. Det är mycket anmärkningsvärt. Man besvarar inte heller frågan om öppenheten. Det är klart att vill ha öppenhet i processen. Jag betvivlar inte den ambitionen. Men statsrådet säger nu i svaret att det naturligtvis har att göra med den tradition av öppenhet och transparens som råder i våra nordiska länder. Jaha, det är alltså helt okej att inte har förstått öppenhetsfrågan. Och ska vi acceptera det därför att det är deras tradition. Det är häpnadsväckande om vi ska ha en regeringskonferens eller en diskussion om den framtida , som jag hoppas inte blir verklighet, när människor inte får veta hur diskussionerna går. Det är ju det som är öppenhet. Traditionen , i fråga om den nya , är att man är väldigt snabb när det gäller att hemligstämpla material. Vi känner mycket väl till den tidigare interpellation vi hade kring det brev som det tyska ordförandeskapet skickade till . Där kom hemligstämpeln fram väldigt snabbt. När man sedan väl hade läst brevet det tog var det tydligen inget konstigt med det. Men det är det här som jag inte vill ska bli en tradition med den nya regeringen, att hemligstämpeln åker fram först. Därmed slipper man en offentlig diskussion och slipper redovisa vilka ståndpunkter regeringen för fram i de här diskussionerna. Är det så framtid ska byggas är det ett ännu större avståndstagande från när det gäller den process som inleds. Innan jag lämnar ordet vidare vill jag bara för protokollet anmäla att talmannen inte kan gå in i aktuell debatt om hur man fördelar arbetet inom regeringen. Det är en sak inom regeringen, och eventuella synpunkter får framföras utanför kammaren. 64 Statsrådet (): Precis som säger är Berlindeklarationen inte juridiskt bindande. Den är alltför löst och allmänt hållen. Det här var ju, och är, en deklaration i samband med firandet av att det var undertecknades, som vi från svensk sida och en majoritet av i alla fall tyckte var värt att högtidlighålla. Om man läser Berlindeklarationen, vilket jag vet att har gjort mycket noggrant, ser man att det är ganska svepande och allmänna formuleringar om våra gemensamma målsättningar. Det tillförs egentligen ingenting nytt, ingenting annat än vad vi redan arbetar för i den europeiska unionen. Det är inte heller några konkreta målsättningar som på något sätt är nya. Det här innehåller några prioriteringar, som jag tror är ganska väl förekommande i de allra flesta länder, om de stora utmaningar som vi står inför i EU-samarbetet. På det sättet är det inget nytt åtagande som man tar på sig. Jag tror att det var det som statsministern menade. Naturligtvis är vi politiskt bundna till EU-samarbetet. Vi är en aktiv del. Vi vill tillhöra kärnan i . och jag har haft nöjet att diskutera just den formuleringen vid många tillfällen i denna kammare. Men det står inga nya åtaganden här, som vi inte redan har varit överens om och som inte är prioriteringar för denna regering och för EU-samarbetet i sin helhet. Vi har också försökt att samråda. Även om det inte, precis som säger, formellt krävdes samråd har vi försökt att vara så öppna i samtalen med som möjligt i den här frågan, vilket då för mig in på fråga 2. Och har man träffat statsministerns så kallade sherpa . Jag har träffat det sammansatta utskottet. Och vi såg till, som den enda regeringen i hela EU, tror jag, att ledamöter fick handlingar inför Berlindeklarationen så att de skulle ha möjlighet att ha synpunkter. Jag vet också att hade synpunkter som vi faktiskt framförde. Jag tror att var ganska glad över resultatet, eftersom hans synpunkt togs till vara. Jag tycker ändå att vi har försökt att hantera detta på det sätt som är möjligt. Svaret på den andra frågan är: Ja, vi har framfört till det tyska ordförandeskapet , formellt och informellt, att vi är måna om att det i den fortsatta processen ges möjlighet för en så bred parlamentarisk förankring som möjligt. Vi har ju den traditionen i och den finns i många andra länder att vi vill ha, och också ska ha, det här nära samarbetet med , i det här fallet och det sammansatta utskottet. Det kommer vi att verka för. Men det är ingen hemlighet att det finns olika traditioner i de olika länderna, och det vet ju också . Vi har en så kallad nordisk tradition som också finns i en del andra länder. Den tyska traditionen är inte lika offentlig. Sedan vårt medlemskaps början har vi försökt öppna det hela. var pådrivande i antagandet av den lag som finns om öppenhet i och tillgång till offentliga handlingar som antogs 2001 under det svenska ordförandeskapet i mycket bred enighet. Vi fortsätter att driva på på det här området. Men vi kan inte gå in i varje lands lagstiftning. Vi kan bara driva på och visa på fördelarna med öppenheten. Från vår sida kommer vi tillsammans med alla andra länder som också har en öppenhetstradition att verka för att detta sker så öppet som möjligt. Vi ska visa på de goda exemplen och resultaten. Regeringskonferenser är till sin natur slutna. Konventet var en helt annan process. Den var öppen och inkluderande, men regeringskonferenser är alltså mer slutna. Vi kommer att göra vårt allra yttersta, och vi har också försökt göra det , för att ha ett så nära samarbete och en så bred öppenhet som möjligt med denna kammare och med de organ som själv har beslutat om. 65 (): Det kanske är lite svårt för talmannen att gå in och säga till regeringen hur den ska fördela arbetsuppgifterna. Det bör dock ändå framföras en protest. Denna interpellation är skriven på ett sådant sätt att den verkligen berör hur en minister statsministern i det här fallet har agerat på ett möte. Den lämnas sedan över till en minister som inte var närvarande på mötet. Hon var inte ens i i det sammanhanget. Detta ter sig väldigt konstigt, och man bör protestera mot det förfaringssättet. Jag går över till sakfrågorna. Jag har aldrig fått delta på ett möte med EU-ministrarna, men jag kan tänka mig att man diskuterade Berlindeklarationen. Jag antar att presenterade den i alla fall. Då måste väl också ministrar statsministern i det här fallet säga ifrån om de inte anser sig bundna av deklarationen. Man borde ha sagt: Ni får gärna lägga fram den, men vi kommer inte att försvara den utåt. Det är precis det som statsministern har gjort . Han har inför svenska medier sagt att han inte känner sig bunden av något som står i deklarationen. Jag kommer inte ihåg exakt om det var SVT:s eller nyheter, men jag är säker på att vi kan plocka fram det ordentligt. Det är märkligt att ministern säger på det sättet och undergräver framför allt sin egen trovärdighet. Om det nu är så att statsministern inte känner sig bunden av någonting borde han i så fall ha framfört detta vid de diskussioner som fördes tidigare. Jag är mycket väl medveten om att regeringen gav tillfälle för att reagera på ett tidigt stadium på detta. Men det var ett väldigt allmänt hållet första utkast. När vi fick det sista utkastet före var det med beskedet: Vi kan inte ändra någonting. Efter det ändrades inte heller någonting. Det är kanske inte är riktigt så ett ordentligt samråd ska gå till. Jag saknar fortfarande svar på frågan om statsministern säger en sak på EU-toppmöten och en sak inför svenska medier eller inför . Statsministern har inte heller gett någon återrapport till kammaren i detta ärende, vilket annars är tradition. Men det finns säkert olika anledningar till det också. När det gäller fråga 2 sade i sitt tal att man naturligtvis inte kan diskutera allting offentligt. Det var med syfte på det nya arbetssätt som det tyska ordförandeskapet har jobbat med EU-frågorna på. Man har bilaterala konstellationer en och en med ministrar från olika länder för att försöka nå en uppgörelse. Det är ett nytt arbetssätt, och det är framför allt ett nytt arbetssätt som gör att offentligheten blir drabbad. Öppenheten, offentligheten och samrådet mellan respektive lands och parlament kan gå förlorade där. Det är därför måste protestera mot det nya arbetssätt som det tyska ordförandeskapet har börjat lansera . Det anses ju att detta också ska ligga till grund för hela diskussionen om hur man ska gå vidare med EU-konstitutionen, som enligt min mening egentligen är politiskt och juridiskt död. Två folkomröstningar har ju sagt nej till den, och därmed bör den också ha fallit. Men har man försökt återuppliva konstitutionen, och jag tycker att det då måste råda öppenhet i de diskussionerna. Det var det man beslutade i Laeken man skulle föra EU närmare människorna. Det gör man inte i hemlighetsmakeri, utan i öppen och fri diskussion. Det är den som drabbas . 66 Statsrådet (): Jag tror att statsministern har uppfattat att frågorna är av principiell karaktär och att vi därigenom kan diskutera dem här tillsammans via mig. Jag tror också att han inte ville beröva mig nöjet att få delta i ännu en interpellationsdebatt med . Jag tror att i sin illvilja till texten och på grund av att han inte vill delta i detta övertolkar vad som har sagts. Detta är ingen ny juridiskt bindande text. Om var och en av oss hade skrivit detta kanske vi hade formulerat det något annorlunda. Men det finns ingen formulering i detta som pekar på någonting helt nytt utöver de prioriteringar som regeringen i denna kammare och i andra sammanhang saluför som sin Europapolitik. Det hela landar på slutet av ett antal prioriteringar, ett antal gemensamma målsättningar och ett antal värderingar som vi står bakom. Naturligtvis står vi bakom detta från den sida, men det är inga nya juridiska åtaganden. Sådan var inte karaktären på deklarationen. Jag tror att ser spöken där de faktiskt inte finns. Precis som har sagt har vi efter allra bästa förmåga försökt samråda med trots att det inte krävdes samråd. som vi fick utkasten till Berlindeklarationen skickade vi över dem för möjlighet att bereda. Regeringen har inte heller haft några andra underlag som vi har dolt för kammare. Vi har skickat över det som vi har haft. Vi har både genom och mig själv och genom utrikesministerns och statsministerns besök i och så vidare försökt vara så öppna, tillgängliga och lyhörda som det någonsin är möjligt. gillar inte alltid det som står i detta, och det kan vi kanske prata mer om vid ett annat tillfälle. De prioriteringar som lyfts fram är de prioriteringar som vi mycket tidigt pratade om i och som vi menar bör prägla det framtida EU-samarbetet. Den process som sker nu är en följd av att man försöker se vad man kan göra av den produkt som kom ut ifrån konventsprocessen. Den processen var, precis som vi har sagt, en mycket öppen och inkluderande process som ledde till att och sedan röstade nej. Men 18 länder har ratificerat detta, och flera andra länder har sagt att man ändå tycker att det är en bra utgångspunkt. Processen är sådan att de länder som inte anser sig kunna stå bakom texten och och även en del andra länder där det finns svårigheter formulerar vilka svårigheter de har för att vi ska kunna anta en text. Detta har vi diskuterat . Vi behöver ett nytt fördrag, bland annat för att kunna fatta beslut med större effektivitet och öppenhet och för att kunna möjliggöra framtida utvidgningar. Det är en process där varje land på något sätt visar sina kort . Det kan inte göras i den stora, offentliga debatten. Sedan kommer en regeringskonferens. I samband med det ska vi från svensk sida verka för att ha den så öppen och så inkluderande som det någonsin är möjligt med såväl riksdag som med allmänheten. Det är väl jättebra om vill bidra till den diskussionen. 67 (): Precis som säger är det egentligen inte innehållet i Berlindeklarationen som är föremål för interpellationen. Innehållet har vi både diskuterat och ställt skriftliga frågor om. Här handlar det mer om processen och om hur statsministern har agerat på mötet. Det är det som är det intressanta. Jag anser att det är oroväckande för framtiden. Hur ska den nya regeringen hantera EU-frågorna framöver? Det kanske också finns en viss oro över hur har agerat när det gäller sitt nya arbetssätt med EU-frågorna. I vissa fall har varit skicklig, till exempel inför när det gäller klimatfrågorna. Det måste man ändå tillstå. Där lyckades hon faktiskt övertyga och prata med länder som var emot att man skulle anta några riktlinjer om klimatfrågorna. Jag säger inte att allt som det tyska ordförandeskapet har gjort är fel. Just diskussionen om det konstitutionella fördraget och toppmötet i sammanband med 50-årsfirandet gör mig lite orolig för att det arbetssättet ska anammas när det gäller den här processen och att det blir en hemligstämpel över hela processen. Jag hoppas givetvis att den kommer att agera för en öppenhet gentemot men också i EU-sammanhang argumentera för att det måste finnas en öppenhet i en så viktig process som ska gälla , grundlag eller vad man nu vill kalla den framöver. Jag tror att det absolut viktigaste är att vi får detta klart för oss. Jag kan hålla med om att Berlindeklarationen inte direkt är någon kioskvältare. Det står inte så mycket nytt i den och det är dessutom ett dokument som är mycket dåligt översatt till svenska. Det absolut viktigaste är att statsministern inför svenska medier sade att han inte känner sig politiskt bunden av någonting som står i Berlindeklarationen. Det är den allvarliga och egentliga frågan. Hur kan han säga det? 68 Statsrådet (): Det finns även för hängivna öppenhetsivrare i förhandlingar när man inte kan tillämpa full öppenhet och insyn. Så är det överallt. När det gäller väldigt känsliga saker och när man kanske behöver sätta press på vissa medlemsländer kan man inte i direktsändning försöka definiera exakt var svårigheterna ligger. Det gäller i fördragsfrågor till exempel. Det gällde inför vissa klimatfrågor för att man ska få en öppnare diskussion och enighet. Så är det . Det är inte något nytt att man arbetar på det sättet inom EU. Det förekommer ofta. Det är ofta den möjlighet man har när det gäller väldigt känsliga frågor. Vi och många andra medlemsländer försöker att ha en så bred offentlig process som möjligt. Det har ju verkligen gått åt det hållet . Det finska ordförandeskapet har ju till och med webbsänt och tv-sänt en hel del av rådsmötena. Det kanske inte heller är en kioskvältare, men trots allt ett viktigt steg i rätt riktning. Vi hoppas att vi kan driva på så att det blir mer permanent. Engagemanget i de här frågorna är naturligtvis lite olika beroende på vilken förvaltningstradition man kommer från. Det ska man inte hymla med. Jag tror ändå att i just det här skedet, när man utgår ifrån det konstitutionella fördrag som föreligger och ser på vad man kan behålla, vad som behöver förändras, vad som behöver läggas till, vad man behöver komplettera med och vad man kan skippa, är situationen inte den att man kan göra det i direktsändning. Varje land måste få göra detta. Det är mycket känsligt i vissa länder. Det är val och det är osäkerheter. En del länder känner att de inte själva har landat i sin parlamentariska förankring i detta. Det är en process som pågår i till exempel. Det ska vi känna respekt för. Som jag har sagt jag vet inte hur många ska vi från svensk sida försöka att utifrån det driva den fortsatta processen så öppet det någonsin är möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2006/07:109 till skatteutskottet /07:111 till arbetsmarknadsutskottet Motioner 2006/07:Sf16Sf18 till socialförsäkringsutskottet /07:C2C6 till civilutskottet /07:MJ3 till miljö- och jordbruksutskottet /07:N13 till näringsutskottet /07:Sf19Sf21 till socialförsäkringsutskottet /07:U4U6 till utrikesutskottet /07:Ub14Ub16 till utbildningsutskottet /07:A28A31 till arbetsmarknadsutskottet /07:So17So19 till socialutskottet /07:U7U9 till utrikesutskottet /07:MJ2 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2006/07:99 En fristående kronofogdemyndighet m.m. 2006/07:Sk8 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2006/07:105 Konkurrens på lika villkor i kontantbranschen 2006/07:Sk9 av m.fl. (s) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:470 Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom biståndet av () till statsrådet () 2006/07:471 Kulturmiljöpolitiken som en integrerad del av klimat- och miljöpolitiken av () till kulturminister () 2006/07:472 Statsbidragen till handikapporganisationerna av () till statsrådet () 2006/07:473 Antalet nya jobb till följd av skattereduktion för hushållstjänster av () till finansminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:1015 Tandvårdsreformen av () till socialminister () 2006/07:1016 Kreditgivning vid bostadsköp av () till statsrådet () 2006/07:1017 Förslag om hushållsnära tjänster av () till finansminister () 2006/07:1018 Svenska insatsvaror i katastrofhjälpen av () till statsrådet () 2006/07:1019 Könsstympning av () till statsrådet () 2006/07:1020 En reformering av av () till finansminister () 2006/07:1021 Pass och personlig integritet av () till justitieminister () 2006/07:1022 Mindre avgift för skolresor av () till statsrådet () 2006/07:1023 Moms på ljudböcker av i (s) till finansminister () 2006/07:1024 Överenskommelse om informationsutbyte av () till försvarsminister () 2006/07:1025 Samlat program mot kvinnovåld av () till justitieminister () 2006/07:1026 Lärlingsutbildning av () till statsrådet () 2006/07:1027 Fler innovationer med fler uppfinningar av () till näringsminister () 2006/07:1028 Grensetjänstens långsiktiga finansiering av () till statsrådet () 2006/07:1029 Akademiska utbildningar inom hälso- och sjukvård av () till socialminister () 2006/07:1030 Idrottens utbildning av () till kulturminister () 2006/07:1031 Ett nytt samarbetsorgan för att främja socialt företagande av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:1032 Utveckling av det sociala företagandet av () till näringsminister () 2006/07:1033 Laxfisket av () till jordbruksminister () 2006/07:1034 Ersättning till minderåriga brottsoffers vårdnadshavare i samband med förhandling i brottmål av () till justitieminister () 2006/07:1035 Rättsskydd och rättshjälp av () till justitieminister () 2006/07:1036 Fackliga rättigheter i av () till utrikesminister () 2006/07:1037 Fackliga rättigheter i av () till utrikesminister () 2006/07:1038 Etiska konsumtionsval inom av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:1039 och den svenska alkoholpolitiken av () till statsrådet () 2006/07:1040 Kriterier för handelsavtal mellan och av () till statsrådet () 2006/07:1041 EU:s Burmapolitik av () till utrikesminister () 2006/07:1042 Bekämpandet av global antisemitism av () till utrikesminister () 2006/07:1043 Samhällets samlade resurser för långväga ambulanstransport av () till försvarsminister () 2006/07:1044 Klusterbomber av () till utrikesminister () 2006/07:1045 Nordiskt diplomatbesök i av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 36 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.