prot · GV0930 · 2007-11-23 00:00:00 — Men jag har, och jag vill påminna om det, gett ett stort antal exempel på hur man som migrationsminister kan påverka utan att falla i fällan att ge sig in i enskilda ärenden. Jag är väl medveten, fru talman, om att var involverad i processen runt den nya instans- och processordningen. Det var jag också. Därför minns jag, och egentligen också , att var det näst sista partiet att ansluta sig till uppfattningen att vi behövde en ny instans- och processordning över huvud taget. Socialdemokraterna var vid sittande utskottsmöte de allra sista. Vi får nog ajournera förhandlingarna , sade de. Så kom de tillbaka till utskottsmötet och hade ändrat uppfattning och såg att det nu var majoritet om något som de också stödde. Men jag minns också vad sade när kammaren diskuterade den nya process- och instansordningen. Han sade så här: Dessa brister rättas nu i stort sett till i den nya ordningen. Vi kommer att få en praxis som blir transparent, möjlig att överblicka. I förlängningen får vi också det som alla hoppas på, nämligen en större trovärdighet för den svenska asylprocessen i förhållande till både den asylsökande och den svenska allmänheten. Menar verkligen att tilltron till systemet blir större om han vägrar säga om det råder väpnad konflikt i och eller inte, om man inte ens kan ansluta till vanligt normalt språkbruk? Vart tog trovärdigheten vägen? Det är möjligen den borgerliga regeringens fel. Men det blir också den nya process- och instansordningens fel om man på den skyller att man inte som politisk företrädare kan ta ställning. Här har vi i vår uppfattning om att det faktiskt råder väpnad konflikt i och stöd av en rad internationella aktörer. , som är de som ska uttolka , Human Rights Watch och ett flertal andra organisationer har samma uppfattning som vi men motsägs av migrationsminister . 95 (): Det är synd att inte lyssnade riktigt på vad jag sade i mitt anförande. Jag sade aldrig att vi politiker ska lägga oss i enskilda fall. Det är migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen som ska göra det. De gör det utifrån den lagstiftning som vi politiker fattar beslut om. Det måste naturligtvis vi politiker ha åsikter kring. När man beslutade om den nya instans- och processordningen sade man att praxis skulle föras över till domstolarna. När det gäller väpnad konflikt kan man tycka att även den praxisen skulle föras över. Detta gjordes alltså inte i samband med det beslut som har fattats. Vi politiker måste väl kunna ha åsikter om huruvida vi ska ändra i lagstiftningen eller inte. Att utreda vad som menas med väpnad konflikt är väl något som vi politiker absolut ska ha en åsikt om. Det var vad jag sade, , ingenting annat. I en interpellationsdebatt, säkert med , sade att det är bra att andra än politiker fattar beslut i enskilda ärenden eftersom vi politiker sitter instängda på våra rum och kanske inte riktigt har koll på verkligheten. Det får stå för . Jag tycker att det är viktigt att vi politiker är ute och lyssnar till de internationella aktörer som pratade om. Jag tycker att det är viktigt att vi tar till oss det som händer i omvärlden och lyssnar på de människor som flyr och riskerar sina liv i och . Därför tycker jag att vi politiker måste kunna ha en åsikt om huruvida vi ska ändra lagstiftningen när det gäller hur vi definierar väpnad konflikt. 96 Statsrådet (): Det sista resonemanget imponerade inte särskilt mycket. Det här handlar inte om huruvida man ska ha åsikter. Det handlar om när man har åsikter. Jag har sagt att det självklart är viktigt att följa de processer som äger rum. Det är viktigt att studera den praxis som bildas i domstolarna och ytterst i migrationsdomstolen. vill att jag som statsråd ska gå in och börja styra och ställa och ha åsikter och lägga mig i rättstillämpningen innan processen har löpt färdigt. Det är liktydigt med att justitieministern innan en dom är avkunnad i en rättssak ska gå ut och säga: Jag har för övrigt åsikten att lagstiftningen bör ändras. Jag är fullt medveten om skillnaden mellan att uttala sig i enskilda fall och att ta ställning till lagstiftningen. Det är inte det vi diskuterar. Vi diskuterar huruvida det är rätt och riktigt att vi politiker, efter att en gång i världen ha fattat beslut i denna kammare, under en socialdemokratisk regering, om att vi inte längre skulle ha en ordning med utlänningsnämnd och politiker som bestämmer, utan självständiga domstolar där praxis bildas genom domstolarnas utfall, helt plötsligt skulle gå tillbaka i de hjulspår som vi har dömt ut som felaktiga. Det förvånar mig oerhört att vi har den här diskussionen. Det förvånar mig framför allt att jag gång efter annan har den här diskussionen med som var en sådan ivrig tillskyndare och som ansåg det fullständigt felaktigt med politiker som styrde och ställde. kom väldigt tidigt till insikt om att det var fel. Det var då. är det helt rätt att politiker går in och gör ställningstaganden. Det är just det som är diskrepansen och som är intressant att notera: När det inte passar och uppenbarligen inte heller Socialdemokraterna ska politikerna in i processen. Jag tycker att det är intressant att rekapitulera ordningen. I den mån vi ska göra bedömningar i det här landet ska det göras via och migrationsdomstolar och Migrationsöverdomstolen. De avgör hur begreppen ska tillämpas i utlänningsmål. I vad mån det bör överensstämma med någon av de konfliktnivåer som anges i den internationella humanitära rätten är jag inte beredd att uttala någon mening om. Jag har inte som statsråd ansvar för hur de svenska myndigheterna tolkar lagstiftningen under processens gång. Däremot kan man göra bedömningar i bredare bemärkelse, men jag tycker inte att man ska göra det innan domstolarnas bedömning ligger på bordet. var inne på UNHCR:s inställning i de här frågorna. Låt mig peka på att UNHCR har avgivit en forskningsrapport som organisationen har publicerat om de irakiska asylsökande i EU , alltså en substantiell tidsperiod. Där sägs uttryckligen att det svenska svaret på den irakiska flyktingkrisen varit unikt genom sin exceptionella generositet. Jag tror att det ligger väldigt nära vad UNHCR mer officiellt anser om vilka resultat den svenska flyktingpolitiken ger när den tillämpas på asylsökande från . Det kan också vara värt att nämna för kammarens protokoll, som alltid visar en sådan stor uppmärksamhet, att en mycket stor majoritet av de irakiska asylansökningarna faktiskt leder till uppehållstillstånd i . När man lyssnar på och uttalanden får man intrycket att det skulle vara motsatsen. Många av de afghanska asylsökande har också fått uppehållstillstånd. Det kan väl också vara värt att notera i sammanhanget. 97 (): När vi talar om UNHCR kan vi möjligen till protokollet anteckna att uppfattningen om är en annan än den man nu ger uttryck för i beslut från . Man vill ta alla personer från södra delarna av . Man är trots allt tvungen att erkänna att det råder väpnad konflikt eftersom regeringen själv sade det i en proposition för att legitimera den svenska närvaron genom Isafstyrkan. De ska i stället sändas till mot UNHCR:s riktlinjer, om inte dessa personer har mycket goda nätverk som kan skaffa arbete och social trygghet. Jag får möjligen ta åt mig av berömmet. sade: Det sista imponerar inte. Det måste ju betyda att det tidigare imponerade ganska mycket. Jag tror att det egentligen är så också. Jag tror att själv känner att han är ute på ganska hal is och att han har problem med argumentationen. Det är väl därför han återkommer till att läsa högt ur sitt färdigskrivna svar i stället för att argumentera i sak. Jag tycker inte att politiker ska styra när det blir en styrning i min riktning och att de inte ska styra när det inte blir det. Min kritik mot var både att det blev en politisk styrning och att det saknades en rättssäkerhet. Det var en bristande insyn. Det var inte något tvåpartsförfarande. Det var ungefär de argument som anslöt sig till. Jag har noggrant läst anförande från då vi diskuterade detta. Ingenstans kan jag se att säger: Vad skönt, nu slipper vi politiker ha åsikter. En bild kommer ändå för mina ögon. När tillsammans med vågar resa ned till ser jag i tidningen stå ett och ett halvt steg bakom iförd säkerhetsväst. Varför var det så nödvändigt om det nu är så lugnt och fint i ? Var det mot alltför stark solbränna? 98 Statsrådet (): konspirationsteorier om kan vi lämna åt sidan. Det är så dumt så det behöver inte kommenteras. Däremot var det intressant att höra hans uttalande om att han tyckte att det saknades en rättssäkerhet i den gamla ordningen. Den rättssäkerheten skulle nu uppstå genom att vi politiker går in och styr och ställer i domstolarna och deras beslut och talar om vad de ska tycka och tänka. Det är verkligen till att vara logisk här i kammaren , måste jag säga. Vi har fått tydliga och klara besked i den här debatten om var och tyvärr också Socialdemokraterna, verkar det som, står i de här frågorna. Den nya instans- och processordningen vill man ställa åt sidan. Den är inte intressant längre. Det betyder ingenting att vi har en allmän ordning i det här landet med självständiga domstolar och självständiga myndigheter. Passar det inte politiska partier kastar man ett visst antal års utredande åt sidan och vill att vi ska gå in och fatta helt motstridiga beslut. Jag kan tala om för kammaren att regeringen inte kommer att göra det. Jag kommer inte, som statsråd, att medverka till det. Vi ska ha precis den ordning som vi har lagt fast. Vi ska se till att på individuell grund pröva, i domstolarna, i en tvåpartsprocess de skyddsskäl som människor anför, oavsett varifrån i världen de kommer. Vi ska se till att ge människor skydd när de uppfyller de skyddskriterier som är fastställda, och vi ska se till att ha en aktiv återvändandepolitik för den som får avslag. Det är regeringens linje. Det är en linje som jag är mycket stolt över att kunna stå upp för, inte minst eftersom det visar sig, när man tittar på de faktiska siffrorna, att väldigt många av dem som kommer hit uppfyller skyddskriterierna när bedömningen och prövningen väl är avslutad. Vi har ett gott renommé ute i världen när det gäller vår flyktingpolitik och har över huvud taget ingenting att skämmas över när det gäller de här frågorna. Sedan finns det alltid saker och ting som kan bli bättre. Självfallet är det så. Det är ju därför vi har tillsatt en översyn av instans- och processordningen för att kunna fila av de vassa hörnen och ta in de intryck som vi har hört när vi har haft synpunkter och tagit in dem från frivilligorganisationer och andra. Det arbetet kommer att fortgå. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:111 om Frontex och asylrätten 99 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ingen person som har skyddsskäl eller som är skyddsbehövande i övrigt genom Frontex operationer ska hindras från att nå Europeiska unionen, vilka initiativ jag avser att ta för att ska avbryta samarbetet med Frontex till dess att Frontex inte längre hindrar människor med skyddsbehov att söka asyl i Europeiska unionen samt vilka initiativ jag avser att ta för att verka för att legala möjligheter tillskapas för att söka asyl inom Europeiska unionen. tar upp viktiga frågor att debattera i denna kammare. För att diskussionen ska bli konstruktiv måste man identifiera vilka de grundläggande problemen är. Enligt min mening handlar det i grunden till övervägande del om en otillräcklig ekonomisk och social utveckling i många länder i . Denna utmaning måste mötas på flera plan, primärt av de berörda länderna själva genom att driva på sin ekonomiska och sociala utveckling. EU och dess medlemsstater har en viktig roll för att stödja sådana strävanden, bland annat genom utvecklingssamarbetet och handelspolitiken. Ökade möjligheter att invandra till och andra EU-länder för att arbeta kan och bör enligt min mening utgöra en del av sådana åtgärder. Det är utan tvekan en av de viktigaste migrationspolitiska åtgärder som kan vidtas för att förebygga att människor riskerar livet när de försöker ta sig till för att få en bättre framtid. har redan inlett arbetet med att vidga möjligheterna att invandra för att arbeta här i vårt land, och regeringen avser att lägga fram en proposition . Även om de flesta EU-länder har liknande behov som har arbetet med att öppna unionen för arbetskraftsinvandring tagit fart i viss mån först på allra . Min förhoppning är att ska ligga i framkant och fungera som en inspiration för övriga EU-länder. Behovet av arbetskraft i växer. Utökade möjligheter till arbetskraftsinvandring erbjuder människor en möjlighet att komma till och skapa sig en bättre tillvaro. Att öppna fler vägar att komma till är något som alla tjänar på. Frågan om samarbete med den europeiska gränsbyrån, Frontex, har tidigare varit föremål för diskussion i denna kammare. Som justitieministern angav i sitt svar på interpellation om militariseringen av EU:s yttre gräns, 2007/08:110, framgår av förordningen om Frontex inrättande att i dess huvuduppgifter ingår genomförandet av gemensamma operationer avseende kontroll och övervakning av de yttre gränserna. En person som åberopar behov av skydd vid EU:s yttre gränser har rätt att få sin ansökan prövad. Frontex verksamhet får naturligtvis inte undergräva denna möjlighet. ställer nu frågan vilka åtgärder jag avser att vidta för att vi från svensk sida ska avbryta samarbetet med Frontex. Ett svenskt deltagande i Frontex arbete ger oss större möjlighet att bevaka det starka intresse vi har att alla gemensamma operationer ska genomföras med full respekt för mänskliga rättigheter och principen om non-refoulement i den internationella flyktingrätten. Jag delar därför inte uppfattning att det finns anledning att avbryta vårt samarbete med Frontex. Flera av de gemensamma operationer som genomförts av Frontex har gällt övervakningen av EU:s yttre havsgränser. När det gäller gränskontrollen till sjöss finns, som påpekat, vissa oklarheter kring hur regelverken gällande internationell havsrätt, främst i de delar som rör sjöräddning, ska tillämpas. Kommissionen har därför genomfört en studie på temat och leder också arbetet i den kommitté som ska utarbeta riktlinjer för Frontexsamordnade operationer till sjöss. I denna kommitté deltar förutom medlemsstaterna och Frontex även organisationer som FN:s flyktingkommissarie, , och , . Som justitieministern har framhållit i är det nödvändigt att dessa oklarheter reds ut. På fråga om att skapa legala möjligheter för att söka asyl inom EU skulle jag kunna svara att detta redan skett genom att alla medlemsstater har åtagit sig förpliktelserna enligt och gemensamt antagit skyddsgrundsdirektivet. Men jag förstår att frågan är vidare och avser dem som inte redan har tagit sig till ett EU-land. är aktiv förespråkare för en gemensam asylpolitik i EU, och enligt min uppfattning måste en sådan politik också omfatta insatser för skyddsbehövande som uppehåller sig utanför EU. En konkret åtgärd av detta slag är vidarebosättningsprogram i samarbete med UNHCR, där skyddsbehövande överförs för stadigvarande bosättning. har en sådan så kallad flyktingkvot. Fler EU-länder än vad som är fallet bör ha ett sådant fortlöpande program. stöder även aktivt förslaget om ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU. Det är gemensamt med andra medlemsstater i EU som kan göra insatser som kan få verkligt påtaglig positiv effekt i närområdena till EU. 100 (): har murarna runt byggts högre. Det har gjorts av socialdemokratiska regeringar tidigare med aktiva stöd i denna kammare, och det fullföljs nu av en moderatledd regering med stöd av allianspartierna. Det har handlat om transportörsansvar, Dublinförordningen och . Listan kan göras lång över olika åtgärder syftande till att hindra människor från att komma in i EU och söka asyl. Någon kan tycka att jag är för hård polemisk, rent av. Men faktum är ju att verkligheten talar ett annat språk. För runt om EU:s yttre gräns, också nu yttre gräns, dör människor som har förhoppningar om att komma till EU, kanske till , för att söka asyl eller i övrigt skaffa sig ett bättre liv och en bättre framtid. Detta är ett resultat av den här politiken. Hade det funnits legala vägar in i EU så hade dessa farliga resor inte varit nödvändiga. Hade det funnits möjligheter att söka asyl exempelvis på svenska ambassader i utlandet, vilket vi länge från sida har förespråkat, hade man inte tvingats över bergspass eller i rangliga fartyg över för att söka asyl. Därför blir politiken också ansvarig för det som just nu sker. Då kan man svara på två olika sätt på detta. Man kan se det, beklaga det och fortsätta bygga murar det är i allt väsentligt svar eller man kan se det, beklaga det och försöka göra någonting för att hävda asylrätten och stärka människors möjligheter att komma till EU och och söka asyl. Vi väljer det . Det svar som jag nu har fått är fylligare än vi har varit med om under våra tidigare omgångar men lämnar en hel del frågor obesvarade. Poängen med Frontex, vilket är känt från inte minst de diskussioner som vi har fört från socialförsäkringsutskottets sida med personer inom , är att människor ska hållas utanför EU:s yttre gräns. Man har nämligen kommit på det så smart att om människor inte når EU:s yttre gräns har de inte heller rätten, enligt EU:s åsikt, att söka asyl. säger i svaret: En person som åberopar behov av skydd vid EU:s yttre gränser har rätt att få sin ansökan prövad. Men själva syftet med Frontex är ju att man inte ens ska nå EU:s yttre gräns. Därför samverkar Frontex och EU på olika sätt med de länder som finns utanför EU för att man ska stanna med båtarna i hamnarna för att man inte ens ska kunna lämna det land som man ibland tvingas fly från. säger att han instämmer i att det finns vissa oklarheter kring hur sjörätten fungerar. De oklarheterna har till exempel handlat om att sju tunisiska fiskare är åtalade därför att de räddade ett antal migranter som hade lidit sjönöd. De hade tagit dem till närmaste hamn, som sjörätten föreskriver, men åtalades för människosmuggling. Man kan kalla det oklarheter om man vill. Jag kallar det en skandal. Jag ser att de svar som ges av på frågan om vad som skulle kunna bli bättre är dem vi känner till sedan förut. Det handlar om lite fler kvotflyktingar. Ja, det är en politik som många före i den här kammaren har talat om. Det var väl, om jag inte minns fel nu menar jag allvar; inga jämförelser i övrigt den enda lösning som Ny demokrati kom med : fler kvotflyktingar. Och så pratar man om arbetskraftsinvandring, som om det skulle lösa problemet för den som faktiskt är tvungen att fly sitt hemland. 101 (): Det är en mycket angelägen fråga som tar upp i sin interpellation, och jag är glad att vi nu får möjlighet att diskutera Frontex med migrationsministern. När jag blev invald i socialförsäkringsutskottet fick jag läsa på lite grann om de frågor som behandlas i utskottet. En sådan gällde Frontex. I det papper jag läste stod att en av Frontex uppgifter var att stärka asylrätten, alltså göra det möjligt att praktiskt kunna söka asyl när man kom till EU. kände jag mig lite skeptisk till att man talade om kommandostyrkor och insatser och att den svenska militärmakten hört av sig om de kunde få hjälp med lite olika saker för att använda i dessa insatser. Allteftersom får vi rapporter om de insatser som Frontex gör. Tyvärr visar det sig att människor skickas tillbaka. De ges inte möjlighet att söka asyl. får vi höra hur människor från riskerar sina liv i dåliga båtar när de försöker ta sig in i EU. hörde vi att människor drunknar på vägen hit. Vi har hört att Frontex inte får rädda liv eftersom det inte ligger inom deras ansvarsområde. Då kan man fråga sig vad Frontex funktion egentligen är. Vad har Frontex blivit? Vad har det utvecklats till? I finns främlingsfientliga krafter som vinner mark, vilket gör att gränserna stängs alltmer även i andra länder. Det är bra att vi ska ha en gemensam asyl- och flyktingpolitik. Jag tycker att det är viktigt att vi tar ett solidariskt ansvar i . Sedan kan man även diskutera ansvar, men det gör vi inte här och . Jag tycker också att det är bra med fler kvotflyktingar, och jag är positiv till arbetskraftsinvandring. Men egentligen är det inte lösningen på det här problemet. Ett problem är att Frontex funktion är så oklar. Den används mest till att försöka hindra människor från att komma över våra gränser. Det fick vi höra när vi besökte . Det sades uttryckligen från kommissionens sida. Därför vill jag fråga: Varför reagerar inte mer på detta? Varför kritiserar vi inte EU för det som håller på att hända med Frontex? Visst, de lösningar vi får i svaret från statsrådet är till viss del bra, men jag anser inte att det är tillräckligt. Jag kanske inte sällar mig till och säger att vi ska avbryta samarbetet, men vi måste i alla fall kritisera det som håller på att hända och försöka se till att Frontex har en funktion som stärker asylrätten och verkligen ger människor möjlighet att söka asyl. 102 Statsrådet (): Först och främst är det viktigt att avliva en del myter. Gemensamma Frontexoperationer handlar inte om att beröva flyktingar och skyddsbehövande i övrigt rätten att söka skydd. Tvärtom kan människor i olika nödsituationer genom gränskontrollerna ges möjlighet att i ett tidigare skede komma i kontakt med representanter för de olika medlemsstaterna och därmed få en eventuell ansökan om asyl prövad. Frontex har endast mandat att utföra själva gränskontrollen. Hanteringen och prövningen av asylansökningarna måste och ska utföras av de behöriga nationella myndigheterna. Det finns säkert saker och ting som kan förbättras i dessa delar, men det är mandatet. Frontex har för övrigt också utvecklat en gemensam utbildningsplan för alla europeiska gränskontrollanter. Utbildningsplanen har tagits fram i samarbete med och och innehåller bland annat ett avsnitt som rör just rätten att söka asyl. De gränskontrollanter som deltar i europeiska gränskontrolloperationer är därför välutbildade på området. Sedan är det viktigt att peka på den koppling som finns mellan arbetskraftsinvandring och asyl, även om varken interpellanten eller tycker att det är något bra argument. Det är emellertid så att vi inom EU sett en ökad migrationsinströmning sjövägen framför allt till men även till . Enligt uppgift från EU:s södra medlemsstater söker endast ett fåtal av de migranter som anländer dit asyl, trots att bland annat spanska myndigheter och UNHCR särskilt frågat om detta. Den övervägande majoriteten har i stället sökt sig till EU för att kunna arbeta här. De människor som söker internationellt skydd måste naturligtvis få sin sak prövad. Jag utgår från att vi är överens om det i kammaren. Men det är alltså bara en liten del av hela problematiken. Därför anser regeringen att frågan måste ses i ett bredare perspektiv som även inkluderar möjligheten till laglig arbetskraftsinvandring. Utökade möjligheter till arbetskraftsinvandring erbjuder människor en laglig möjlighet att komma till . Det är något som vi från svensk sida verkar för i arbetet inom EU. Till måste jag säga, apropå uppgiften att Frontex på något vis skulle vara förbjudet att rädda liv, att det inte stämmer. Frontex har sin rättsliga grund i den artikel i som reglerar personkontrollen vid de yttre gränserna, och byråns mandat är därför begränsat till just personkontroller. Så är det. Så är det formulerat. De EG-rättsliga förutsättningarna innebär alltså att Frontex inte kan ha exempelvis sjöräddning som sin uttalade uppgift. Det har medlemsstaterna kommit överens om. Däremot lyder naturligtvis de fartyg som ingår i en sådan operation eller i en Rabitinsats under internationella överenskommelser om havsrätt och sjöräddning. Vilken slutsats leder då detta till? Jo, att Frontex bidrar till att de facto rädda livet på nödställda människor även om det inte ingår i byråns uttalade mandat, alltså tvärtemot felaktiga påstående om att Frontex inte får lov att rädda liv. Det stämmer, som sagt, inte alls.