prot · GV0936 · 2007-12-04 00:00:00 — Syftet med höjning av reporäntan har just varit att kyla ned fastighetsmarknaden. Jag tror därför att och jag får återkomma till denna fråga. Vi brukar ju träffas ungefär en gång . Vi kan väl stämma av framöver och se hur det hela utvecklas. Det är dock svårt att se att de 250 miljoner som satsat till smörjmedel och katalysator i budgeten , i skuggbudgeten, skulle kunna förändra särskilt mycket av bostadsmarknaden i . 52 (): Detta är ganska fascinerande. Det här är jag frågar jag gjorde det även vilka insatser regeringen tänker göra. använder hela sin talartid till att tala om vad den socialdemokratiska regeringen gjorde och att bostadsbyggandet, som han uppfattar det, får för lite medelstilldelning i den socialdemokratiska alternativbudgeten. Det hade kanske varit intressant att i stället komma med några tankar om vad ministern tänker göra. Jag förstår att jag inte var påtänkt som konsult. Ministern har väl inte haft så goda erfarenheter av konsulter på olika områden, men på det här området tror jag faktiskt att jag skulle kunna hjälpa till en hel del. Jag oroar mig för statistikdribblandet, för det handlar om människor som väntar på bostad och blir drabbade av att byggandet gått ned. Jag talade inte om tredje kvartalet. Jag talade om de två första kvartalen. I påbörjades byggandet av 2 088 lägenheter 2006 och av 183 lägenheter , det vill säga . Var och en förstår väl vad det leder till. Visst, vi kan tala om hur ser ut. Ni är mycket välkomna dit så ska ni få se en mängd progressiva byggnationer som skett i , som kunnat ske till sådana hyresnivåer att en sjuksköterska eller bilmekaniker har råd att hyra en ny modern lägenhet. Ni är välkomna till exempelvis Annestad. Ni är välkomna till Kapellmästaren på i . Detta gjordes tillsammans med Byggkostnadsforum, och det statliga investeringsbidraget gick inte till byggherrarna eftersom det var villkorat så att man skulle hålla en hyresnivå på . Det tvingade byggherrarna att vara effektiva och kommunerna att sänka sina kostnader. Det innebar i slutändan att den nyinflyttade hyresgästen fick en mycket billigare hyra än han annars skulle ha fått om bostäderna över huvud taget hade byggts. Ministern pratar om generella subventioner utan krav. Läs regelverket och läs regelverket för det investeringsstöd som ni avskaffade så ska ni få se att det var väldigt genomtänkt. Prata med branschen ska ni få höra vad som hänt, inte minst i och inte minst i borgerligt styrda kommuner under förra perioden i samarbete med privata fastighetsägare. Jag pratar inte om kommunala bolag i första hand. När det gäller MKB skulle jag vara glad om ministerns besked var riktigt, men MKB har tydligt meddelat att det inte längre går att bygga den typ av hyresrätter som människor med vanliga inkomster kan efterfråga. Man kommer att upprätthålla enbart byggnation av dyrare hyresrätter i avvaktan på att det kommer till en statlig bostadspolitik som gör det möjligt för andra. Det är på gränsen till kamikazeargumentation när statsrådet skyller på räntehöjningarna som orsak till att bostadsbyggandet går ned. Det är just den regering som sitter i som drev igenom en oansvarig ekonomisk politik som ofrånkomligen skulle ge högre räntor. Till och med regeringen själv sade det. Man gick till och sade: lägger vi fram en så expansiv budget med ofinansierade skattesänkningar att det kommer att innebära räntehöjningar. Ja, så blev det. Det slår naturligtvis igenom i högre räntor och boendekostnader, helt riktigt. För dem som ingen bostad har är priset för den här politiken att ingenting byggs. Prata om cynisk klasspolitik! 53 (): Jag vill än en gång peka på regionens, inte bara utan också , och flera andra regioners, överhettning, som har bidragit till de stigande priserna och till att man inte får den arbetskraft som gör de olika projekten möjliga. Det är det viktigaste. Sedan kan man alltid hålla på att slåss om siffror i rapporter. vet alla som har hållit på med det under att det är långsiktigheten som ger utslag och visar på om man bygger eller inte. har de största byggnationerna varit specialbostäder i form av äldreboende och andra boenden. Det byggde mycket på den subventionering som då riktades till det. Jag har gjort en egen undersökning, väldigt ovetenskaplig, där jag har tittat i ett antal kommuner runt på vilka projekt som fått bygglov. Precis som det står i är det fler bygglov man har lämnat än vad det är projekt som har påbörjats. På något sätt blir det en fördröjning innan man kan göra det slutliga bokslutet där den byggnation som har kommit i gång är med. En annan sak som också påpekas i , och som jag tror är väldigt viktig, är den inflyttning och det behov av lägenheter som har kommit på grund av att många danskar har valt att bosätta sig där. Det håller på att mattas av nu på grund av att bostadspriserna har börjat sjunka i . Det är också en del av Malmös problematik, som jag tycker att man ska ta med i den här debatten. 54 (): Varför har regeringen en bostadsminister när regeringen inte har någon bostadspolitik? är i den situationen att han företräder en regering som har satt i system att inte ha någon bostadspolitik, utan det ska den fria marknaden sköta. Jag skulle vilja veta, : Var någonstans i världen har den fria marknaden åstadkommit hyreslägenheter till rimliga priser för vanligt folk? Uppenbarligen finns det till exempel i ett par hundratusen människor som står i bostadskön. Väldigt många av dem kan betala bara för en tvåa. Det är den betalningsförmåga de har. bygger borgerligt styrda bland annat via sina egna företag bostäder som kostar i månadshyra. Det är marknadens villkor som får sköta det här. Det säger sig självt att det inte blir många hyresbostäder byggda med de förutsättningarna och när marknaden ska sköta det. Varför har blivit bostadsminister när regeringen inte har någon ambition att ha någon bostadspolitik? Jag kan möjligen se ett sammanhang att det mesta av det som har fått ansvar för i regeringen är sådant som bara kan misslyckas och som han också har lyckats att misslyckas med. I den bemärkelsen är det konsekvent. Han får omöjliga uppdrag, och han lyckas åstadkomma misslyckande efter misslyckande. Han säljer ut statliga företag, det ena mischmaschet efter det andra. Han försvarar misslyckade statssekreterare som har jobbat och får lön. Det är en märklig signal till svenska folket så ska de egna tas om hand i , och de ska få verkligen goda villkor. Men hyresgästerna, de bostadssökande, har man ingen tanke på. Där finns inget socialt engagemang, utan det ska marknaden sköta i fortsättningen. Det är ett faktum, , att antalet hyreslägenheter kommer att minska i nyproduktionen. Det är ett faktum att de hyreslägenheterna, eftersom de inte ens byggs, kommer att ha sådana hyresnivåer att just de som efterfrågar bostäder inte har möjligheter att ens söka de här bostäderna. Vad har de för glädje av att det byggs bostäder som kostar att hyra , medan deras betalningsförmåga är kanske hälften? Det är på marknadens villkor. Frågan är, : Varför ska regeringen ha en bostadsminister när det är marknaden som uppenbarligen ska sköta hela bostadsverksamheten i fortsättningen? Det är att ge upp från början när regeringen har avskaffat i stort sett varje form av försök att påverka marknaden till förmån för just dem som har en lägre betalningsförmåga, till förmån för de grupper som står i bostadsköerna. kan läsa sina tabeller och sina papper, men resultatet kommer att bli ungefär detsamma som ett av andra stora projekt när har var statsråd förra gången. Han byggde en tjusig Arlandabana. Jättebra idé vi behövde naturligtvis en järnväg till . Men det är väldigt få som åker på den därför att den såldes ut till de privata intressenterna. lyckades dessutom med konststycket att skapa ett 45-årigt privat monopol. Vi hoppas att det blir på sin höjd en fyraårig privat parentes för bostadsbyggandet och idén att regeringens bostadspolitik ska marknaden sköta. Det är väl bättre att marknaden sköter alltihop, så kan kanske avgå, ta sin pension och lämna. Det blir billigare både för invånarna och framför allt för hyresgästerna. I detta anförande instämde och (båda s). 55 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att den här interpellationen handlar om bostadsbyggande, inte om de många uppdrag som minister har. Jag kan påminna också er som instämmer i det hela om att det alltså handlar om bostadsbyggande. 56 Statsrådet (): Det är svindlande intellektuell stimulans att få debattera med . Låt mig få läsa upp en text från tid som Europaminister, om vi nu ska tala om lyckade ministerinsatser. När han var vice statsminister och Europaminister jag tror att han var också idrottsminister togs det fram en departementsskrivelse på dåvarande Samhällsbyggnadsdepartementet i de frågor som vi nu diskuterar. Det stod så här: En entydig slutsats av det redovisade materialet är att bostadspriser och bostadsbyggande i de nordiska länderna styrs av likartade makroekonomiska förhållanden och i stort sett är opåverkade av strukturella olikheter och olikheter i sektorpolitik. Tillväxt, disponibla inkomster, inflation och räntor är alltså avgörande för utvecklingen inom bostadssektorn. Nyproduktion av bostäder är i alla de nordiska länderna direkt relaterad till prisutvecklingen på bostadsområdet. På ett annat ställe säger man: och nuvarande omfattning på de offentliga utgifterna för bostadspolitiken, alltså subventioner över statsbudgeten, tycks inte heller ha någon betydelse för bostadskonsumtionens omfattning. har i huvudsak en bostadskonsumtion som bestäms av välståndsnivå snarare än bostadspolitiska stödsystem. Det är någonting för att fundera på. Det låter som om hade väldigt mycket pengar till att gjuta sitt ymnighetshorn över den svenska byggmarknaden. Men i den socialdemokratiska motionen finns det icke 3 miljarder, det som man tidigare kallade ett smörjmedel och en katalysator, utan för hela landet. Och jag frågar : Hur många nya bostäder blir det i för de 250 miljonerna i den överhettade situation som råder i med höga priser inte bara på arbetskraft utan också på byggmateriel och annat? Det låter på och hans höga retorik som att han har lösningen och pengarna för att åstadkomma denna stora förändring. frågar var marknaden har löst detta. Ja, det kan man naturligtvis alltid fråga sig. är ett sådant exempel. Låt oss först och främst konstatera att inget parti i riksdag vill ha oreglerade marknadshyror. Vi talar om att behålla bruksvärdessystemet och att reformera detta på ett bra sätt så att det också överensstämmer med . Men låt mig ändå konstatera att de kommunala hyresgarantier som vi nu inför och förvärvsgarantierna för dem som vill köpa sin bostad och känna den tryggheten, men kanske inte får ett bostadslån på grund av att man är nyinflyttad till och inte har en historik som låntagare i en bank, kan göra stor skillnad. Det är en social bostadspolitik som mer riktar in sig på hushållen än på de byggföretag som den socialdemokratiska regeringens bostadspolitik omhuldade i alldeles för stor utsträckning. Jag tror, fru talman, att det är omöjligt att se hur bostadsbyggandet kommer att utvecklas framöver, helt enkelt därför att det finns ett antal osäkerhetsfaktorer. Vi har en högre räntenivå nu än vad vi hade i början av mandatperioden. Det beror på att vi har en väldigt stark ekonomisk utveckling och en framgångsrik jobbpolitik som gör att uppemot 150 000 fler är i arbete nu än i slutet av den förra mandatperioden. Det är klart att en ökad köpkraft och mer efterfrågan har lett till att redan har normaliserat räntenivån i förhållande till den mycket låga nivå som rådde i början av mandatperioden. Det är för tidigt, , att nu göra bokslut över hur bostadspolitiken både i som helhet och i kommer att utvecklas framöver. Det avgörs av den allmänna ekonomiska utvecklingen mycket mer än av antalet subventionerade kronor. 57 (): Det avgörs också av vilka ambitioner politiker har och vilken politisk agenda olika regeringar sätter, och den här har ingen. Det enda jag har lyckats få ut av i den här debatten är att han noga ska följa utvecklingen i . När det gäller den bostadspolitik som har drivit skulle man kunna använda det gamla uttrycket: Operationen lyckades, men patienten dog. Visst, ni har sagt att staten inte ska blanda sig i och att ni ska låta marknaden sköta det. Helt rätt, ni har genomfört det. Men bostadsmarknaden mer eller mindre dog. Man kan undra om ni har haft tårtfest på departementet. Ännu är det fest i . har vi gjort av med bostadssubventionerna, och får vi ned bostadsbyggandet. Det är förvånande hur man kan stå här utan någon form av självrannsakan att man åtminstone borde försöka hitta något sätt att få fart på byggandet igen. Det var vad vi socialdemokrater tvingades göra. har i flera debatter pratat väldigt mycket om de tolv s-åren. Jämför hur många lägenheter som byggdes när den socialdemokratiska regeringen kom till och när den avgick, så ska du se en väldigt tydlig kurva över hur vi faktiskt fick upp bostadsbyggandet efter kaoset efter er när människor lämnade sina bostadsrätter mitt för att slippa betala de gemensamma kostnaderna. Jag har bara en fråga kvar. Om det är så fördärvligt med investeringsstöd och statliga stöd, varför ville då i sin budget året före valet fördubbla investeringsstödet till studentbostäder? Eller är det samma svar som när det gällde bensinskatten, att det var ju valår? 58 (): Det finns många hundratusentals människor, inte minst här i , som efterfrågar en bostad och som har en begränsad betalningsförmåga. skänker dem inte ens en tanke. säger: Vi vet inte hur många bostäder som kommer att byggas åren framöver. Det är klart, , att om man inte har någon politik kan man heller inte ha något mål för bostadsbyggandet och bostadspolitiken. Då överlåter man det till marknadskrafterna och säger: Ni får sköta det här. Det blir vad det blir. Jag summerar i någon tabell efteråt vad det kan bli. Det är faktiskt ganska illa för dem som står i bostadsköer att känna att de har en regering som inte har någon form av engagemang i och intresse av deras möjligheter att få en bostad. Som pekade på förut säger en av allmännyttans direktörer här i med dess moderata och borgerliga ledning i tidningen : Vi kommer att bygga för de redan välbeställda. Vi bygger för de rika. Och regeringen säger: Vi låter marknaden avgöra om någon annan än de redan rika kommer att få bostäder i fortsättningen. Det är därför, fru talman, som det finns en blå linje mellan allt det som företar sig. Det är misslyckandet med , det är misslyckandet med de statliga företagen och det är misslyckandet med bostadspolitiken. Det är naturligtvis sorgligt att behöva konstatera att vi har en så kallad bostadsminister som inte ens har en ambition att se till att människor ska kunna få bostäder utan säger: Marknaden får bestämma hur många bostäder det ska bli. Jag vet inte hur många bostäder det kommer att bli innan mandatperioden är slut. Det är att ge upp. Man kan konstatera att nu har nyliberalismen tagit över hela den borgerliga bostadspolitiken. Och , som en gång var ett parti som hade etik och moral, har numera en nyliberal i förarsätet. 59 Statsrådet (): Vi svingar oss allt högre upp i de intellektuella sfärerna i debatten här. Det är spännande. Det låter som om hade femårsplaner. Han bestämmer exakt hur många bostäder det ska bli här har vi en politik och sedan blir det exakt så. Sanningen är, fru talman, om man upprättar ett bokslut över Socialdemokraternas och bostadspolitik, att den har inneburit att vi har gått från bostadsbrist i 61 kommuner när började till bostadsbrist i 122 kommuner, där av svenska folket bor, när han slutade. Hur har mage att stå här och försöka vara någon sorts lärare för den här regeringen och tala om hur man ska bedriva bostadspolitik? talar om att det är hundratusentals människor i den här regionen som väntar på en bostad. Ja, det är riktigt. Under tid växte bostadskön i från 100 2002 till över 200 000 i början av det här året. Jag tycker faktiskt inte, fru talman, att vare sig eller är de rätta att lära ut hur bostadspolitik ska bedrivas. Det jag säger och har sagt är att vi har avskaffat en subventionspolitik på det här området. Vi vill nu skapa långsiktigt goda villkor för bostadsmarknadens parter att bygga, att se till att kommer tillbaka till ett bostadsbyggande som åtminstone ligger i linje med bostadsbyggandet i våra nordiska grannländer. Och det går inte att åstadkomma detta genom att subventionera, framför allt inte när man har en överhettad situation på bostadsmarknaden. Låt oss stämma av hur det här utvecklar sig . Vi har sett hur det har byggts mycket. har det skett en inbromsning på grund av kapacitetsbrist. Det finns inte arbetskraft. Det är mycket höjda priser på byggmateriel och annat. Låt oss se hur det här utvecklas. Det kommer framför allt inte att hjälpa att lägga nya skattemiljarder som subventioner på den brasa som brinner. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:198 om åtgärder med anledning av 60 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av förslagen från Utredningen om kontakttolkar, om jag avser att begränsa utbildningsplatserna och om jag avser att ta fram direktiv till domstolar och andra myndigheter om krav på att använda auktoriserade tolkar. Det är av mycket stor vikt att det finns tillgång till kompetenta tolkar inom rättsväsendet, sjukvården och andra delar av samhället. Tyvärr brottades den tidigare kontakttolkutbildningen med stora kvalitetsbrister. Alla deltagare fick intyg på att de hade gått kursen oavsett om de tillgodogjort sig kunskaper eller inte. Alldeles för få fick tillräckliga kunskaper för att kunna bli auktoriserade tolkar. Behovet av förändring var därför starkt, och en utredning, Utredningen om kontakttolkar, tillsattes av den förra regeringen. Utredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 2005:37) att en tvåterminers sammanhållen grundutbildning på halvtid med förkunskapskrav skulle införas. En sådan uppstramning betyder naturligtvis att många sökande sållas bort redan vid antagningen. En koncentrerad utbildning, med samlad lärarkompetens, kan inte heller ges hos lika många utbildningsanordnare som . Utredningen föreslog därför att utbildningen skulle koncentreras till högst tre folkhögskolor. fick i uppdrag att, genom , utveckla utbildningen med utgångspunkt i utredarens förslag och bedömningar. Utbildningen skulle bland annat koncentreras till ett begränsat antal folkhögskolor och till ett mycket begränsat antal studieförbund. Institutet kan alltså i viss mån självt reglera det lämpliga antalet utbildningsanordnare. Institutet har gett bidrag till grundutbildningar vid fyra folkhögskolor och tre studieförbund, således till sju utbildningsanordnare. Detsamma planeras för . Den nya utbildningen har funnits att det är svårt att dra några absoluta slutsatser, men redan nu har Institutet visat att både förkunskapskrav och kunskapsprov under utbildningen har haft en positiv effekt på kvaliteten. Jag tänker naturligtvis följa verksamheten noggrant även . Förvaltningslagen (1986:223) stadgar att myndigheterna vid behov bör anlita tolk. Av förarbetena till lagen framgår att myndigheterna i princip bör använda oauktoriserade tolkar bara när auktoriserade inte finns att tillgå (prop. 1985/86:80). Vad gäller domstolarna stadgas att rätten vid behov får anlita tolk och förordna en lämplig person. När det gäller frågan om direktiv till domstolar och andra myndigheter att använda auktoriserade tolkar ligger ansvaret i första hand inom . 61 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret, men tyvärr har jag inte fått ett klart svar på alla mina frågor. Möjligheterna till tolkning vid samhällskontakter har utvecklats . och framåt har expanderat snabbt. Behovet av arbetskraftsinvandring var stort . tog hit färdigutbildad arbetskraft för att kunna klara arbetskraftsbristen. Det skapade också behov av hjälp med tolkning i samhällskontakterna. Jag minns , när jag kom hit och började studera. Det var 19651966, när juntan började komma i . Då blev jag ibland tolk hos mina vänner, och jag vet hur svårt det var. kunde jag inte fatta några ord, och då var det inte lätt att förklara. Jag förklarade för myndigheter att jag inte kunde fatta det här. Fortsätt, sade de. Det var inte lätt att vara tolk och inte heller. Därefter har behovet av tolkar ökat, men många av tolkarna saknar grundutbildning. Även om det har skett en positiv utveckling och framåt finns det fortfarande stora brister. Myndigheter och samhällsinstitutioner använder fortfarande outbildade tolkar, vilket var en av anledningarna till att den förra socialdemokratiska regeringen tillsatte . Det är bra att utbildningsministern håller med om vår problembeskrivning när det gäller behovet av flera auktoriserade tolkar och de kvalitetsbrister som finns när människorna behöver stöd i kontakter med samhällets institutioner. Men frågan är vad utbildningsministern drar för slutsatser av mer än att han ska följa utvecklingen med intresse. Min fråga är: Vilka initiativ ska regeringen ta? Vilka åtgärder ska statsrådet vidta för att åtgärda bristen på utbildade tolkar? Det saknas officiella uppgifter om hur många tolkar det finns. uppskattade antalet verksamma tolkar till 5 000 . Av dessa är det bara 1 000 som är auktoriserade tolkar i hela . har det bara tillkommit 70 utbildade tolkar. Eftersom vi saknar ett nationellt register för tolkar har vi svårt att få en riktigt bra bild av hur många tolkar som finns men också av var i landet de är registrerade. Det är en brist som måste åtgärdas. Behovet är stort. visar att det behövs tolkar i 170 olika språk jämfört med de 37 språk som det finns auktoriserade tolkar för . Då räcker inte regeringens ambitioner att följa utvecklingen. Bristen kan få allvarliga effekter både för rättssäkerheten och inom sjukvården. Att en patient får fel diagnos kan vara förödande, rent av livsfarligt. 62 (): Jag vill tacka för att har väckt denna interpellation, som jag tycker är angelägen, om tolkverksamheten. I har vi en grundlagsskyddad rätt att kunna förstå och göra sig förstådd i kontakten med till exempel myndigheter. Jag är glad och stolt över att vi har en sådan rättighet för dem som kommer till vårt land och som kan behöva stöd och hjälp för att kunna ta sig in i vårt samhälle. Det är viktigt att man kan få någon som tolkar när man ska till en myndighet så att man förstår vad som förväntas av en och så att man själv kan ta ställning i de frågor som ställs i olika kontakter med tjänstemän. Ännu viktigare blir det kanske när man ska till vårdcentralen, tandläkaren eller sjukhuset för behandling. Vi vet ju att det i många fall blir barnen i en invandrarfamilj som får följa med och tolka hos läkaren. Det är naturligtvis inte alls bra för vare sig föräldrarna eller barnen, och det är inte lätt att översätta hur mamma har ont eller tillbaka till mamma vad doktorn egentligen säger för att hon ska må bättre. Språktolkarna fyller som vi vet en mycket viktig funktion, och det finns ett stort behov inom bland annat myndigheterna och sjukvården, som vi hört om här. Men eftersom titeln tolk inte är skyddad kan i princip vem som helst utge sig för att vara tolk. Den utbildning som tolkarna har registreras inte, som vi hörde. Det kan förstås hända att det i de enskilda myndigheternas föreskrifter finns krav eller önskemål om att en tolk ska vara auktoriserad, men det är egentligen fritt fram för vem som helst att kalla sig tolk, och finns det inte heller någon tillsyn över branschen. Om man är auktoriserad tolk kan man ha en skyddad yrkestitel. En auktoriserad tolk kan också få bevis för att man har ett speciellt kompetensområde, till exempel som rättstolk eller som sjukvårdstolk.