prot · GU09118 · 2007-06-01 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:548 Till Interpellation 2006/07:548 Införselkvoter av alkohol av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:576 Till Interpellation 2006/07:576 Parlamentarisk utredning om obligatorisk a-kassa av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:586 Till Interpellation 2006/07:586 Jobb- och utvecklingsgarantin av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:587 Till Interpellation 2006/07:587 EG-rättens stöd till fackföreningsrörelsens kamp mot diskriminering av utländsk arbetskraft av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:590 Till Interpellation 2006/07:590 Försämrat arbetsmiljöarbete av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 2 § Beslut om ändring och förlängning av motionstid Proposition 2006/07:117 Vissa sjukförsäkrings- och pensionsfrågor, m.m. Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden skulle förlängas till . 3 § Harmoniserad patenträtt Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU12 Harmoniserad patenträtt (prop. 2006/07:56). 1 (): Angående näringsutskottets betänkande om harmoniserad patenträtt kan vi konstatera att det finns en bred politisk samstämmighet i ärendet. Sju partier står eniga bakom förslaget. Det handlar om att ska tillträda två konventioner på patenträttens område. Det gäller dels den reviderade europeiska patentkonventionen, dels patenträttskonventionen. Konventionerna ska göra det enklare och billigare att skydda uppfinningar samt ge en ny möjlighet för patenthavare att genom en prövning vid begränsa ett patent eller få det helt upphävt. har varit anslutet till den europeiska patentkonventionen . Vi är därmed också medlemmar i den europeiska patentorganisationen. Och för att vi ska kunna fortsätta att vara medlemmar förutsätts det att man nu antar den reviderade patentkonventionen EPC 2000. Om tillträder dessa konventioner innebär det också en överlåtelse av beslutanderätt i frågor som tidigare delvis har handlagts nationellt, antingen genom svensk domstol eller av . Överlåtelsen av beslutanderätt till den europeiska patentorganisationen, där har en representant, innebär bland annat att respektive Regeringsrätten inte längre kommer att vara slutinstans eller resningsinstans i fråga om samtliga beslut om begränsning eller upphävande av patent. Det är dock inte lagarna som bidrar till innovation utan kreativa människor som i sin utbildning, i sin forskning, på jobbet, i sitt företag eller på sin fritid hittar lösningar och utvecklar idéer. Det är något som skapar tekniska innovationer . Nyfikenhet och vilja att förändra och förbättra sin omgivning är en del av de egenskaper som många av våra forskare och uppfinnare har. Utan att ta till egennyttan som drivkraft åstadkommer många kvinnor och män, unga och äldre, tekniska lösningar på såväl små som stora problem. Det är tekniska lösningar som bidrar till att underlätta vår vardag men också innovativa stordåd som skapar viktig tillväxt i vårt samhälle. Dessa uppfinnare, som drivs av ett stort engagemang men som i vissa fall verkar under mycket blygsamma ekonomiska förutsättningar och ofta utan stora rubriker i medierna, förtjänar vår uppskattning. Och de borde kanske uppmärksammas på många fler sätt än att bara omnämnas här . Som politiker har vi möjlighet att skapa ett samhällsklimat som gynnar innovationer och tillvaratar den kraft som enskilda människor har. Som lagstiftare kan vi nu göra det lättare för företag och enskilda uppfinnare att skydda sina tekniska innovationer, vilket ökar förutsättningarna för att få en berättigad inkomst efter i många fall forskning och vardagsslit. Stora tankar och lysande idéer av uppfinnare, forskare och entreprenörer har bidragit till utveckling, och vårt land har en lång och stolt tradition med flera kända uppfinnare. För oss socialdemokrater är det viktigt att den utvecklingen fortsätter, något som jag hoppas att dagens beslut ska bidra till. 2 (): Jag måste säga att jag inte skulle ha kunnat säga det bättre själv. Jag instämmer helt i vad sade. Det är oerhört viktigt att vi skapar ett klimat i som är vänligt för innovatörer och att småföretagare lyfts fram. Många av de här innovatörerna är nämligen småföretagare. Det handlar om att vi skapar regler som gör att det blir så. Jag vill bara också understryka vilken betydelse innovationer har haft för . Många av de stora svenska exportföretagen har sin grund i innovationer som skedde . Det finns en aspekt som jag tycker att vi också ska kunna lyfta fram här. Det gäller behovet av ett gemenskapspatent. Vi borde här i kunna enas om att få ett patent som gäller i och som man då ska ansöka om på ett språk. Det vore alltså idealet. Tyvärr finns det motsättningar när det gäller språkfrågan i som gör att detta inte är möjligt. Man kan jämföra med . Där är kostnaderna för att söka patent betydligt lägre, och skillnaden handlar just om översättningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 4 § Upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU13 Upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) (prop. 2006/07:79). 3 (): har haft möjlighet att yttra sig i den här frågan. Därför vill jag delge synpunkterna från kulturutskottet och från kulturutskottets s-grupp. Följerätt är en fråga med viktiga kulturpolitiska aspekter. Det gäller inte minst bildkonstnärernas ställning. Och när följerätten infördes gjordes det av tungt vägande kulturpolitiska skäl. Den här propositionen, regeringens proposition som vi diskuterar, har sin grund i ett EG-direktiv, och den innehåller också flera bra förslag. har, som sagt, beretts möjligheter att yttra sig. Det är glädjande att se att det är ett enigt kulturutskott som har avgett det här yttrandet. Vi har då pekat på ytterligare några frågor som behöver belysas, som inte berörs i propositionen. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att upphovsmännens ekonomiska intressen kan bevakas fullt ut. Det är inte rimligt att en upphovsman blir utan ersättning för att konstverket råkar säljas av en handlare som inte följer lagen, och saknas det sanktionsmöjligheter gentemot en redovisningsskyldig säljare som inte följer lagen. Vi menar också att det är avgörande på vilket sätt information om en försäljning når fram till den organisation som vi då har gett möjlighet att kräva in följeersättning. I är det organisationen , Bildkonst Upphovsrätt i . Förslaget i propositionen är ju, precis som det ligger , att den som är ersättningsskyldig på begäran av organisationen ska redovisa de ersättningsgrundande försäljningar som gjorts under de tre närmast föregående kalenderåren. Det innebär att den som är ersättningsskyldig kan vänta med att redovisa och betala till dess att det kommer ett krav på ersättning. Det tycker inte vi är en bra tingens ordning. Vi kan också konstatera att de här frågorna hanteras på ett annat sätt i våra nordiska grannländer. I , och åligger det den ersättningsskyldige att informera den insamlande organisationen om de försäljningar som har gjorts. Regler för sanktionsmöjligheter finns också i våra nordiska grannländer. Dessutom finns det inget i det här EG-direktivet som förhindrar en skärpt lagstiftning på båda de här områdena. Jag, vi i utskottet och vi socialdemokrater tycker att det är viktigt med en likvärdig lagstiftning. Det har flera goda skäl, och det är viktigt för det kulturella utbytet i . Vi socialdemokrater anser att de här frågorna behöver få en förnyad översyn. Det kan göras i samband med att man ser över kap. 3 i lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Som sagt finns det ett enigt utskott bakom det här yttrandet som vi har gjort till näringsutskottet. Vi är naturligtvis glada över att näringsutskottet har behandlat vårt yttrande positivt och att man har ett tillkännagivande på den här punkten. Följerätt är en viktig del i konstnärernas villkor, men det finns naturligtvis flera. Det är konstnärslöner, skälig visningsersättning och de sociala trygghetssystemens utformning. Men det får vi ta i en annan debatt och i en annan ordning. 4 (): Jag delar uppfattning i mångt och mycket. Ett enigt näringsutskott har ju tagit till sig vad kulturutskottet har sagt i sitt yttrande, men vi har också lagt till två frågor som vi vill att man överväger i samband med att man gör översynen av upphovsrättslagen. Vi anser att konkurrensfrågorna inom branschen bör ses över. är det skillnad mellan att en liten konsthandlare säljer och att man säljer via auktion. Det är skillnad i hur ersättningen utgår. Det tycker inte vi inom näringsutskottet är bra. Vi vill också att man gör en avvägning mellan hur en effektiv hantering av det här ska ske och att stärka bildkonstnärernas ställning. Där kommer bland annat minimibeloppet in. Det har betydelse hur många sådana här försäljningar som ska deklareras huruvida man kan följa upp det. Därför tror vi att det är viktigt att man gör en avvägning mellan de här olika frågorna. De står naturligtvis emot varandra. Det är viktigt, tror jag, att vi är eniga i det här och kan lösa det på ett bra sätt. Det tror jag att regeringen gör i samband med översynen av upphovsrättslagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 5 § Berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU10 Berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2006/07:85). 5 HANS (): Vi ska nu behandla regeringens skrivelse Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . valde att inte motionera på denna skrivelse. Det innebär inte på något sätt att vi står bakom den utveckling som skett inom EU . Vi har i vid en lång rad tillfällen tydligt markerat vår kritik mot den ökade överstatlighet som sker inom EU. Att EU tar steg på steg av ökad överstatlighet mot en EU-stat må ha brett stöd i denna kammare. Men sammansättning motsvarar på inga sätt svenska folkets åsikter. Enligt en opinionsmätning i samtliga EU-länder av den brittiska organisationen visade det sig att av svenskarna vill se en maktförflyttning från EU-nivå till nationell och lokal nivå. av svenska folket ville att mer makt skulle flyttas till . Då är det ju helt logiskt att man slåss med näbbar och klor för att undvika att svenska folket ska få något inflytande över EU-politiken, att man så hårdnackat motsätter sig en folkomröstning om EU-konstitutionen, en folkomröstning som för övrigt av svenska folket vill ha. besökte utrikesutskottet och kommissionen där. Gång på gång visade representanter för och för EU upp sin nedlåtande syn på EU-medborgarnas åsikter och deras synpunkter på unionens framtid. Folkopinion är i EU:s ögon något jobbigt och problematiskt som man försöker ignorera och komma runt bäst man kan. Kritik mot EU:s utveckling är alltid irrationell, ologisk och känslostyrd i kontrast till den lilla upplysta minoritet som förstått överstatlighetens förträfflighet. Hur man ser på folkomröstningarna om EU-konstitutionen i och är talande sådana exempel. Det betänkande vi har att behandla berör inte bara regeringens skrivelse . Det här är inte bara en debatt om det som har varit. I betänkandet berörs en rad motioner som är framåtsyftande. Jag tycker att det är bra att vi utifrån de gångna erfarenheterna faktiskt utvärderar och reflekterar över den politik som förs. Jag vill ta upp två sådana framåtsyftande reservationer, nr 8 och 15, som berör motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. När det gäller reservation 8 om den palestinska myndigheten har utskottsmajoriteten valt att inte gå in på frågan i sin utskottsbehandling, men anser att det här är en fråga av sådan dignitet och att situationen i är så pass akut att det är svårt att frångå den diskussionen när vi diskuterar EU och EU:s roll i världen. Listan över dåliga beslut som fattats inom EU är lång, men det kanske mest förödande beslut som fattades var att isolera den palestinska myndigheten efter att Hamas vunnit det demokratiska valet . Det är ett beslut som den dåvarande socialdemokratiska regeringen ställde sig bakom trots hård kritik från oss i . skulle det vara klädsamt om de fem partier som stödde isoleringen reflekterade över isoleringens effekter. Har isoleringen varit framgångsrik? Har den haft önskad effekt? Om man skulle komma till den helt orimliga slutsatsen att det har varit en framgångsrik strategi röstar man på majoritetens förslag, men om man ser behovet av att bryta isoleringen och normalisera förbindelserna med den palestinska myndigheten finns reservation 8 från och . Personligen tycker jag att frågan om isoleringens framgångar inte är speciellt svår att besvara, för effekterna har varit så förödande. Isoleringen har skapat en humanitär katastrof som är svåröverblickbar. Samhällsstrukturen på de ockuperade områdena har slagits i spillror. Utbildningssektorn och hälsovården är i spillror. I i allmänhet och på i synnerhet ökar nu alarmerande snabbt bristsjukdomar och undernäring bland barnen. För den som eftersträvar en fredlig lösning i och ett fritt och demokratiskt har isoleringen varit fullständigt kontraproduktiv. Isoleringen har kastat miljoner palestinier in i en avgrundsdjup hopplöshet där extremister och våldsverkare inte har några problem att nyrekrytera. Den samlingsregering som bildats på de ockuperade områdena ger oss en historisk öppning att ta avgörande steg mot en fredlig lösning och ett fritt och demokratiskt . Men det är en dörr som inte kommer att stå öppen för evigt. Om vi försitter den möjlighet vi har och det är EU på god väg att göra genom sin avvaktande hållning riskerar att kastas in en ny våldsspiral som kommer att slå sönder förutsättningarna för fred . Det är hög tid att agera , och det är hög tid att normalisera förbindelserna med den palestinska myndigheten. Därför tycker jag att det inte bara är en nödvändig utan också en akut diskussion att ta här i kammaren . Jag vill också ta upp frågan om gasledningen mellan och som på flera sätt berör den här skrivelsen och det svenska EU-medlemskapet. Gasledningen är en ödesfråga för , den som vi älskar så mycket men behandlar så illa. är så nära döden ett hav kan komma. I de planer som finns på en gasledning ingår inte bara frågan om ledningen utan också en kompressorstation och underhållsplattform som är tänkt att ligga inom svensk ekonomisk zon och som har rätt att säja nej till utan att EU via Esbokonventionen kan hindra detta. Frågan angår även på ett annat område. Eon har till exempel visat intresse för att dra en ledning till . I för samarbete inom , den så kallade nordliga dimensionen, anges att en viktig del av gasledningsprojektet är att även ansluts till gasledningen. Projektet har även klassats som ett prioriterat projekt inom EU:s program för ett transeuropeiskt energinätverk. ser med stor oro på detta gasledningsprojekt. Det utgör inte bara ett hot mot en redan hårt ansatt . Om ansluter sig till ledningen låser vi oss till en icke förnybar energikälla som skulle resultera i omfattande koldioxidutsläpp under framöver. Om skulle ge ett sådant tillstånd säger nämligen naturgaslagen att tillståndet gäller . Jag har valt att fokusera på två av alla de frågor som berörs av detta betänkande. Det har inte varit en lätt prioritering, eftersom betänkandet behandlar flera avgörande frågor. Jag tror att den som läser reservationer kommer att få en tydlig bild av att en annan EU-politik är möjlig och hur en sådan skulle kunna se ut här i . Det handlar om en EU-politik som bygger på att besluten fattas så nära medborgarna som möjligt och som utgår från ett tydligt rättvise- och fredsperspektiv både inom EU och i EU:s förhållningssätt till omvärlden. Det skulle vara en EU-politik i linje med svenska folkets åsikter. Jag vill därför yrka bifall till reservationerna 8 och 15. 6 (): behandlar vi vad som hände i Europeiska unionen , men vi uttrycker en önskan om hur vi vill att det ska se ut framöver. betänkande behandlar regeringens skrivelse om dåtiden men också ett antal motionsförslag från allmänna motionstiden och motioner med anledning av skrivelsen. Jag kommer att inrikta mig på den senare delen nutid och framtid. Det som har varit har varit. Framtiden är mycket intressantare. valde att skriva en motion med anledning av skrivelsen. Den var väldigt omfattande. Jag kommer bara att lyfta fram ett antal av de förslag vi tog upp där. har nämnt ett antal av dem, och jag vet att kommer att prata om de mer konstitutionella frågorna sedan. Jag väljer för min del två frågor som jag tycker är väldigt viktiga. EU-politik är både utrikes- och inrikespolitik. I har vi en EU-relaterad fråga som är väldigt aktuell och viktig. Det är samma fråga som Hans lyfte fram, nämligen gasledningen i . Under den förra mandatperioden fanns det inget stöd här i för gasledningen, men under den innevarande mandatperioden har alliansen, i synnerhet från , haft väldigt kritiska synpunkter på ledningen utifrån ett antal synvinklar. befinner vi oss i ett läge där den borgerliga regeringen inte tar klar ställning utan hänvisar till en kommande miljöprövning. Den som vill diskutera frågan ur säkerhetspolitiska aspekter anklagas för rysskräck. Statsministern har varit i och diskuterat frågan, och i svenska tidningar kan vi läsa att både den svenska och den polska regeringen anser att det är svårt att stoppa gasledningen på legal väg. Det tror jag också att det kan vara om man utgår bara ifrån den miljölagstiftning vi själva har valt att använda oss av och inte diskuterar övriga aspekter på den här frågan. För den som vill göra något som är impopulärt, till exempel bygga en gasledning i , är det naturligtvis lätt att skylla på lagen, särskilt när man själv har bestämt vilken lag som ska användas. Det är ett enkelt sätt att smita från det politiska ansvaret. Vad är det då som behövs om vi verkligen menar allvar med att vi inte anser att en gasledning på är det bästa alternativet för att lösa problem med energiförsörjningen? Det allra viktigaste är, som jag ser det, politisk vilja. Frågan är om denna vilja finns. Om och regeringen anser att gasledningen inte bör läggas i är det hög tid att föra den diskussionen i stället för att föra ut budskapet att loppet är kört, som verkar vara linje. Om man ska döma av vad tidningarna skriver har väldigt goda relationer med . Med dessa i ryggen borde det inte vara så svårt att få henne och att förstå att det inte är en långsiktigt hållbar lösning att använda fossila bränslen under framöver, som temperaturerna på vår jord stiger och stiger och stiger. har medeltemperaturen redan stigit . Domen från våra barn och barnbarn kan bli mycket hård. Vill vi riskera det, eller vill vi ta vårt ansvar? Jag vill att vi ska ta ansvar. Vi vet nämligen att vi kan reducera effekterna av den stigning som inte går att hejda genom att stoppa förbränningen av fossila bränslen, men varken eller verkar bry sig nämnvärt. Om hade velat ta sitt ansvar hade hon haft den politiska viljan att säga nej till bygget, och då hade det blivit ett nej. Utan köpare ingen ledning. EU tvingar inte att importera gas från något land. EU begär att ska förse sina medborgare med energi. Man talar inte om vilken sorts energi eller varifrån den ska hämtas. Det tyckte jag också var tydligt när vi, även , var i . Egentligen tycker kommissionen att det kvittar varifrån energin kommer, bara den finns. I EU och i utrikesutskottets betänkande framhävs att det är viktigt att ha goda relationer med . Det motsätter jag mig inte på något vis tvärtom. Däremot är det ytterst tveksamt om de goda relationerna ska bygga på import av gas och olja. Det är redan en massa oljetankers med enkelskrov som trafikerar , och fler ska det bli. Vore det inte bättre att bygga goda relationer på samarbete om utveckling av förnybar energi och gemensamt sätta press på med flera länder att minska utsläppen av växthusgaser? Varför ska vi bygga vår framtid på föråldrad teknik som hotar att förstöra möjligheterna till fortsatt liv på den här planeten om vi i stället kan förse oss med moderna lösningar? Varför ska vi inte vara solidariska med våra barn och barnbarn? Varför pratar vi så mycket om vikten av att ha tid med våra barn om vi inte vill ge dem en planet att leva på? Låt oss se framåt i stället för bakåt! Fossila bränslen är dåtid, och förnybara är framtid. Därför borde regeringen påverka EU att bygga relationerna med på det som kan vara positivt för framtiden i stället för tvärtom. Därför borde regeringen påverka EU att utveckla en energipolitik för som inte cementerar fast oss i ett beroende av fossila bränslen. Jag yrkar därför bifall till reservation 15 under punkt 15. Jag vill ta upp en annan EU-politik som är både utrikes- och inrikespolitik och som jag tycker är oerhört viktig. Det är fiskeripolitiken. De flesta känner till att vill ha fiskestopp för torsken i så att bestånden kan återhämta sig. Det är inte populärt vare sig bland fiskarna eller hos allmänheten. Men hur många är det som vet att har ett undantag från EU:s gränsvärde för dioxin i fisken vi äter? EU har för att skydda konsumenterna infört ett gränsvärde för dioxin i fisk. förhandlade till sig ett undantag. En förevändning för det var att det är sämre för hälsan att inte äta fisk alls än att äta fisk med ett av världens allra giftigaste ämnen. Det är en väldigt märklig argumentation med tanke på att fisk finns att köpa från många andra hav än just . Det är lätt att förstå det verkliga syftet med undantaget. Resultatet är att vi i får äta fisk som anses för farlig för övriga EU-medborgare. Den andra fiskeripolitiken är EU:s fiskeriavtal med tredjeland. Utskottet beskriver i betänkandet att det handlar om avtal om fiske av överskottsbestånd i dessa länder. Finns det överskottsbestånd någonstans i världen? Snarare är det så att bestånden som finns i närheten av EU-ländernas kuster redan har exploaterats så hårt att de inte finns kvar. äter EU-medborgare fisk i samma utsträckning som förr och vill helst inte betala mer för den. En europeisk trålare kan dra upp lika mycket fisk som det traditionella senegalesiska kustnära fisket gör . Jag har nämnt detta förut här i kammaren. Hur länge kommer fisken utanför att räcka för att mätta fiskfrossande européer? Varför hjälper vi inte i stället de afrikanska länderna att bygga upp sina egna fiskeflottor så att de själva kan sälja fisk till oss eller till andra i stället för att vi köper rätten att fiska där? Först rovfiskar vi i våra egna vatten, och när fisken tar slut tar vi någon annans. Skillnaden nu och är att vi åtminstone betalar något för oss, men orättvisan är fortfarande uppenbar. Om vi i stället lät länderna i bygga upp sina egna ekonomier och ta vara på sina egna naturresurser etcetera, skulle vi förmodligen också se en minskad ström av desperata människor som med hjälp av människosmugglare eller i egenhändigt byggda båtar försöker ta sig till i hopp om att hitta en bättre framtid här. Vi vet att väldigt många av dem dör på vägen. Men det är alltså inte bara människor som kommer så kallat illegalt till . Förutom den fisk som fiskas legalt med hjälp av det som jag kallar ockeravtal, men som EU kallar avtal som främjar ett ansvarsfullt och hållbart fiske, pågår det en stor mängd svartfiske av fisk som säljs på den europeiska marknaden. Det är inte bara de så kallade illegala migranterna som har som huvudmål att ta sig till för att sedan kunna ta sig vidare till . är också huvuddestination för de illegalt fiskade fiskar som sedan sprids i .