prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — Studiens slutsatser om varför detta inträffar pekar entydigt mot just turordningsreglerna i LAS. Ingen attitydmässig diskriminering kunde beläggas som orsak till de invandrade arbetstagarnas utsatthet. Jag hoppas att regeringen tar till sig denna bekymmersamma och väl belagda problembeskrivning och ser över den nuvarande lagen om anställningsskydd. Men inte i syfte att göra alla otrygga, ty det vore varken bra eller genomförbart, utan i syfte att reparera en mycket ovälkommen och diskriminerande följd av LAS, som jag utgår från att ingen tänkte på när lagen kom till. Om man inte gör det är risken mycket större att de integrationsvinster som görs går om intet så snart konjunkturen vänder. Att låta den invandrade delen av befolkningen och andra sårbara grupper ta den hårdaste smällen vid sämre tider har varit kännetecknande för den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken. Det är en djupt orättvis politik som jag hoppas att alliansregeringen bryter med. 116 () replik: Det ligger naturligtvis en aning av sanning i det säger om detta med först in, sist ut. Det beror ju på att man väldigt ofta kommer sent in i arbetslivet. Så långt tror jag att vi kan vara överens. Men det jag inte kan få in i mitt huvud är hur man skulle kunna få en bättre trygghet för invandrargrupper som kommer in sent i arbetslivet i en högkonjunktur, vilket jag inte tycker borde vara fallet, genom att göra det otryggt för alla som finns på arbetsmarknaden. Hur skulle det ge tryggare anställning för dem som faktiskt har kommit in sent? Min erfarenhet, och då pratar jag om åtminstone erfarenhet av just lokala förhandlingar på arbetsplatser med väldigt många invandrare, är att på arbetsgivarnas önskelista står tyvärr de som har kommit in sent. Högst upp på arbetsgivarens lista står de man vill plocka bort. 117 () replik: Nej, vi ska inte göra livet otryggare för alla, inte alls. Men vi måste se att vi har ett problem här. Det är bra att du säger att det finns en aning av sanning, men det är mycket mer än så. Det vet du. All forskning säger att detta är sant. Vi måste ta itu med detta. Hur gör vi? Vi måste undersöka frågan, vi måste hitta ett sätt utan att vi skapar otrygghet och därigenom slår mot de kategorier som är väldigt utsatta. Jag tog upp detta med dåvarande arbetslivsministern i er regering. Han ville inte ens tänka tanken, inte undersöka det alls. Och det är det jag vänder mig mot. Jag hoppas att vår regering tar itu med frågan i syfte att hitta en lösning som är bra för alla. 118 () replik: Vi skulle alla vara väldigt glada om vi kunde hitta ett system som gynnade just dessa grupper. Jag tror inte att någon skulle ha någonting emot det, men problemet är att det är väldigt svårt att hitta ett system som kan skydda just den här gruppen från att bli utslagen. Det kommer att handla om det traditionella som ibland gör sig till talesman för, nämligen en otrygghet för alla och inte en trygghet för den grupp man värnar om. Diskriminering är den fråga vi borde titta på och inte en ändring av LAS. 119 () replik: De som undersökte den här problematiken tittade på just den frågan. De hittade inga belägg för en attitydmässig diskriminering som förklaring. Allt pekade på att LAS var det stora problemet. Vi skulle kunna tänka oss att till exempel använda kompetens i stället för som , sist in, först ut. Kompetensen borde avgöra. Låt de mest kompetenta stanna! Då skulle dessa människor som kommer utifrån och ofta sent in på arbetsmarknaden kanske få en chans. Vi måste börja tänka på det. 120 (): ska vara en förebild med moderna arbetsplatser och en god arbetsmiljö. För mig som socialdemokrat är det lätt att säga ja till detta. Tyvärr delas inte detta ja av den borgerliga alliansen. De kraftiga besparingarna på resurser och nedläggningen av är tydliga exempel på detta. Det handlar om åtgärder som också kommer att få stora konsekvenser för arbetslivet. Värdefull forskning inom arbetsmiljöområdet går till spillo, och förutsättningarna för att förbättra arbetsmiljön försämras kraftigt när omfattningen av tillsynen, kompetensen, kunskapen och arbetsledningen minskar. Antalet inspektörer blir naturligtvis mindre när resurserna minskas på . Det vardagliga arbetsmiljöarbetet försvåras när bland annat de partssammansatta medlen skurits bort, vilket också innefattar informationen om arbetsmiljöarbetet. Försämringarna leder till att risken för att anställda ska skadas i sitt arbete blir större. De som har riskfyllda jobb drabbas naturligtvis hårdast. Det handlar om träindustriarbetare, städare, undersköterskor och sjukvårdsbiträden med flera. I en rapport som presenterade för framgick att var fjärde anställd har haft problem som beror på jobbet. Det är framför allt stress som ger stora problem på arbetsplatserna. Socialsekreterare, lärare och psykologer uppger att var fjärde av dem har haft stressrelaterade problem. Var tionde i undersökningen uppgav också att de varit hemma på grund av sina besvär. Många av de drabbade är kvinnor inom storkök och hemtjänst. Där förekommer tunga lyft, och belastningsskadorna är stora. Enligt uppgift har de stressrelaterade problemen fördubblats . Det har helt enkelt blivit mer pressat på arbetsplatserna. I rationaliseringsivern har personal tagits bort, men färre människor ska helst hinna med mer, vilket kan få förödande konsekvenser. Lägg till den svidande kritik som Sif och HTF har kommit med i den rapport som har tagit upp och som hade med i början av dagens debatt när han betonade arbetsmiljöfrågorna. Det är alltså viktigt att vi har ett aktivt och ett offensivt arbetsmiljöarbete. När övriga upprustar arbetsmiljöfrågorna nedrustar . var vi ett framgångsrikt land i dessa frågor. I samtliga EU-länder bedrivs forskning inom arbetsmiljöområdet och i arbetslivet i någorlunda samlad form. Institutionsmodellen finns i flera länder, och finansieringen sker på ett eller annat sätt med offentliga medel. Forskningen är viktig för att stödja att politiska beslut som ger verkningsfulla åtgärder för framtiden fattas. Det är därför som det är så viktigt att verksamheten är långsiktig. Stor och allvarlig kritik måste därför riktas mot såväl den kunskaps- som kapitalförstöring som högeralliansen har bidragit till genom nedläggning av . Regeringen framhåller gång efter annan att det ska löna sig att arbeta. Men hur ska det långsiktigt löna sig att jobba om det inte går att göra det under säkra förhållanden? Arbetsrelaterade sjukdomar till exempel är ett högt pris för samhället och inte minst för den enskilde. Man måste kunna se att de nya jobben, framtidens jobb, hänger samman med en god arbetsmiljö. Skyddsombuden, huvudskyddsombuden och de regionala skyddsombuden är nyckelpersoner i arbetsmiljöarbetet. Information, kunskap och kunskapsöverföring är viktiga instrument i dessa nyckelpersoners vardag. Arbetsmiljöinspektörernas roll är viktig, inte minst för de små och medelstora företagen, vilket också framkommer i den utredning som har presenterats . Tekniskt bistånd och rådgivningstjänster främjar i sin tur en god arbetsmiljö och de anställdas hälsa och välbefinnande. Jag tycker att resurser och tillsynsmöjligheter snarare behöver stärkas. Det behövs fler inspektörer och en ökad kompetens eftersom förändringstakten i arbetslivet är hög och nya riskfaktorer tillkommer. Det är en skam att inte längre kan vara ledande i dessa frågor. 121 () replik: Jag tror egentligen att tycker att det är en skam att Socialdemokraterna inte är regeringsinnehavare. Det som är så trevligt med de här debatterna är att man kan få förståelse för hur andra människor tänker. Det är därför jag utifrån ditt anförande, där du har beskrivit hur vi är på väg rätt utför en ravin på arbetsmarknadsområdet, skulle vilja ställa fyra frågor till dig. 1.Har du sett några tendenser, i forskningen eller någon annanstans, till att kvaliteten på arbetsmiljön har minskat ? 2.Hur kommer det sig att antalet sjukskrivningar och arbetslösheten minskar? 3.Hur kommer det sig att antalet nya sjukskrivna minskar kraftigt och är historiskt sett lågt just nu? 4.Om det vore så att er politik var så himla mycket bättre, hur kommer det sig att ni både hade fler sjukskrivna, långtid och korttid, och fler arbetslösa ni hade regeringsmakten? 122 () replik: Det är väl ingen tvekan om att ett arbetsmiljöarbete måste vara långsiktigt. Dagens rapport är väldigt tydlig i det sammanhanget. Man ser att stressrelaterade arbetsolyckor och även olika typer av följdeffekter av detta ökar och ökar kraftigt. Tror inte att skyddsombuden, arbetsmiljöarbetet och det som görs har någon effekt i detta sammanhang? Vi ser stressrelaterade bekymmer komma fram i olika sammanhang, och det måste man naturligtvis åtgärda. Fler arbetstillfällen är väl jättebra. Men det förutsätter också att vi måste se till att det blir goda och säkra arbetsplatser. 123 () replik: , vår regering och våra borgerliga kolleger här i kammaren arbetar hårt för att vi ska få en bättre arbetsmiljö. Jag tror inte att den ingång som du på något sätt vill visa, att skulle vara det absolut enda som ser till att vi får en god, säker och trygg arbetsplats, är rätt väg att gå. Det är också tydligt i och med att du inte vill svara på fyra raka frågor som visar på att det går åt helt rätt håll , medan det gick åt helt fel håll de tre föregående mandatperioderna. Det visar snarare att ni har insett att alliansregeringen har rätt medan ni hade fel. 124 () replik: Nej du, , så är det inte. Jag tycker att det är bra att jobben blir fler och att sysselsättningen ökar. Men visst är det väl ologiskt att regeringen i takt med att jobben ökar sänker ambitionerna på arbetsmiljöområdet. Ställ inte nya jobb i konflikt med arbetsmiljö antingen nya jobb eller dålig arbetsmiljö! Se till att vi har både nya, bra jobb och en säker arbetsmiljö. Det är där socialdemokratisk politik och högerpolitik skiljer sig kraftigt åt. 125 (): behöver fler företagare och fler entreprenörer. Vi behöver fler människor som förverkligar sina idéer, sådana som vågar satsa all kraft, tid och ork och även pengar på investeringar för framtiden. Vårt gemensamma välstånd och vår fortsatta utveckling i bygger på att vi tar till vara människors lust, nyfikenhet, kreativitet och vilja att fortsätta utvecklas. Med människor i jobb minskar utanförskap, och välståndet ökar. Det är en ekvation som hänger ihop, hela vägen. Tre av fyra företagare i är män. ökar antalet företag som kvinnor startar. Men det går långsamt. Om det fortsätter i samma långsamma takt som säger att det kommer att ta innan lika många kvinnor som män driver företag. Så får det inte ta, inte om vi tror att kvinnor som företagare har något bra att tillföra, att idéer och kvaliteter som kvinnor har med sig i företagandet och i ledandet av andra människor är av godo. Då måste vi gemensamt fundera på om det finns hinder i vägen, sådant som gör att somliga hellre avstår från att driva företag än att våga prova. Ett tydligt hinder har ju varit att hela den offentliga sektorn, där kvinnor har haft större delen av sitt arbetsliv, har varit stängd för alternativ. Det är något som äntligen håller på att ändras. Ett jämställt arbetsliv börjar i skolan. Jag menar att elever som har slutat sin skolgång ska ha samma ingångsmöjligheter till ett varierat och fritt yrkesliv. Det betyder att oavsett om man har valt att bli undersköterska eller snickare ska skolan ha rustat eleven med kunskaper i entreprenörskap och eget företagande. Det ska vara lika självklart för den blivande läraren att kunna starta en egen skola som det är för civilingenjörer att kunna starta ett företag utifrån sina kunskaper och innovationer, eller för honom som valde vårdlinjen likaväl som för henne som gick målarprogrammet. Jag tycker också att det bör inrättas ett särskilt konto för framtida företagande. Genom att kunna göra avdrag i sin deklaration skulle man kunna göra avsättningar av medel i särskilda fonder som man sedan skulle kunna använda som ingångkapital när man vill starta eget. Det finns redan liknande konton, till exempel skogskonton för jordbrukare. Det är ett förslag som mycket väl kan innebära att fler kvinnor, som generellt sett är mindre riskbenägna än män, vågar satsa på livet som företagare, eftersom man har kunnat sätta undan till en trygg och stabil insats. Ett annat problem är de komplicerade trygghetssystem som finns i . Det är rent kontraproduktivt för ett land som vill ha fler företagare. Där är dagens föräldraförsäkring ett bra exempel. Kvinnor, som tar ut merparten av föräldraförsäkringen, är väldigt beroende av hur den ser ut. har företagare ett helt annat system för att räkna ut dagersättning än anställda har, någonting som i praktiken innebär att företagaren får lägre dagersättning och tvingar dem att ta ut fler dagar . Och som lök på laxen blir det hemma med barnet för att man är företagare. Om man lägger ihop de här förutsättningarna behöver man inte vara ett geni för att förstå att kvinnor i barnafödande ålder kanske väljer bort livet som företagare, eftersom det resulterar i mindre trygghet för henne och hennes familj. behöver människor som förverkligar idéer, som tänker nytt och som vågar satsa både tid och pengar på investeringar för framtiden. Då behövs det förändringar. Det behövs en jämställd skola. Det behövs en översyn av företagarnas trygghetssystem och det behöver inrättas ett särskilt konto för framtida företagande. Det är inte allt, men det är en början. Med fler idéer kanske det går snabbare än de 80 åren för kvinnorna att komma i kapp männen. fick väljarnas förtroende. Vi fick det därför att vi berättade vad vi ville göra. Vi ville sätta i arbete. Vi ville fokusera på kvalitet i viktiga välfärdsverksamheter. Vi ville rusta ett rättsväsende som slutade att tolerera våld och brott. Vi hade ett gemensamt valmanifest och en väl genomarbetad politik. Vi sade vad vi ville göra, hur vi ville göra det och med vem vi ville göra det. Mycket har hunnit hända . Tidningen redovisade att av 131 löften från alliansen är 101 redan genomförda eller på gång. Min förhoppning är att de förslag jag här har talat om också snart kommer med på listan för genomförda förslag. 126 () replik: Jag trodde ärligt talat att man när det gällde skulle uppfylla sina löften. Det var mycket diskussioner om småföretagande och småföretagarnas situation i valrörelsen. Vi har facit på vad som har gjorts . Det är inte så mycket. Vi kan konstatera att viktiga projekt inte minst för kvinnors företagande som Forska och väx har man skurit kraftigt i. Vi kan konstatera att arbetsgivaravgiften för de flesta företagen har höjts. Vi kan konstatera att regelkrånglet har ökat . Vi kan konstatera att det som skulle göra det enklare i offentliga sektorn har knappt påbörjats. Detta är ett kvalificerat sätt att uttrycka att i det här sammanhanget har denna regering inte gjort ett enda dugg. När kommer näringspolitiken att bli en stor fråga? 127 () replik: Jag berättade alldeles att tidningen har redovisat att av 131 gemensamma allianslöften är 101 genomförda eller på gång. Det är ett fantastiskt gott betyg på en regering som har suttit . före alliansregeringen hände alldeles för lite. Det infördes stopplagar, vilket innebar att kvinnor som ville göra något inom sina egna respektive expertområden effektivt stängdes ute. Alliansregeringen har beslutat att öppna denna möjlighet. finns en hel sektor som är öppen för kvinnor. Det finns problem kvar. Det går inte att lösa allt på ett enda år. Jag belyste en del av problemen som jag tycker är viktiga att lyfta fram för att vi ska få fler kvinnor. 128 () replik: Vi kan konstatera att i näringsutskott har vi inte haft en enda proposition som har handlat om näringspolitiken sedan den borgerliga majoriteten tillträdde. Det är naturligtvis jättelätt att inrikta sig på en enda fråga, nämligen stopplagen, herr talman. Men behöver inte de kvinnor som har andra typer av företag än för sådant som görs inom offentliga sektor en näringspolitik som gynnar dem? Det talar över huvud taget inte om. 129 () replik: Avskaffandet av stopplagen behandlades i socialutskottet. Den frågan kanske inte hör hemma i näringsutskottet. Det finns ett annat förslag till lag som kommer att behandlas i socialutskottet, nämligen frågan om fritt val. Människor i omsorgerna ska ges rätt att själva kunna välja. Det är något som gynnar den enskilde, fritt företagande och kvinnor. 130 () replik: Jag delar i mycket uppfattning om företagande, nämligen att även företagare behöver ha ett socialt skyddsnät. Har en annan uppfattning än sin egen partiordförande? när Företagarna krävde bättre sociala förmåner sade han att själva vitsen med företagande var att ta risker. Det skulle inte byggas ut. Jag skulle vilja ha en belysning av detta. Sedan fanns ett långt framskridet arbete av hur detta skulle ses över. Det lades ned av nuvarande regeringen. Sedan skulle en ny utredning göras, men direktiven har fortfarande inte tagits fram. Varför tar det tid om detta är en så viktig fråga? Sedan har vi frågan om regelkrånglet. Titta bara på hur det kan vara på en bensinmack. Det är olika subventionsgrader om man säljer bensin eller korv. Är det att göra det enkelt för företagaren? Sedan är det frågan om beskattningen. Mikroföretagen har jättestora problem med att betala skatt. Vad tänker regeringen göra åt det? Ser man mellan fingrarna eftersom det är fråga om företagare? Gäller inte lagen lika för alla? 131 () replik: Jag delar uppfattningen att företagande ska innebära, och innebär, en viss del risker. Det är en av komponenterna i själva företagandet. Men om man ser att det finns något som jag inte skulle vilja påstå är en risk utan en orättvisa i trygghetssystemen tycker jag att man ska försöka göra något åt det. Det är bra att den tidigare regeringen, , tyckte att detta kanske ska ses över. Det är glädjande att man gjorde det. Man lade fram ett förslag till utredning, som behöver skrivas om. Jag ser fram emot ett nytt förslag, som vi kanske tillsammans kan vara överens om. 132 () replik: Det ska inte bara skrivas om utan ni vill också utreda igen. Men ni kommer inte ens fram med direktiv. Är det statsministern som stoppar direktiven eftersom han inte vill ha några? 133 () replik: Jag tror inte att statsministern skriver direktiv till utredningar. Var det så på tid är det bara att beklaga. Men så är det inte i alliansregeringen. Det sker säkert inom de berörda departementen. Direktiv till utredningar skrivs om. Det är inte särskilt onormalt att det är så. Vi ser fram emot bra nya skrivningar, och framför allt ser vi fram emot att det blir en förändring så att kvinnor också vill driva företag. 134 () replik: Jag vill tacka för ett mycket bra anförande. Det är befriande att höra ett anförande i kammaren som bygger på att man tror på företagare, företagandet och friheten som finns i skaparkraften. Vad tror du att det skulle innebära för kvinnors arbetsmarknad nu när vi från alliansens sida är beredda att öppna för kvinnor att starta företag inom det som var en förbjuden och inlåst näringsverksamhet? Vi säger att det inte är fult att tjäna pengar på att göra människor friska. Det är inte fult att kirurgen, sjuksköterskan och undersköterskan får vettigt betalt i ett företag. Skulle du kunna utveckla lite vad du tror att det skulle innebära för kvinnors möjligheter att utvecklas, driva företag och kompetensutvecklas? 135 () replik: Jag tror att det betyder oerhört mycket. Den idé man har haft, där man försökte att få kvinnor att arbeta i andra yrkesområden än tidigare, eftersom det var enda chansen för dem att göra karriär, ska kanske släppas. I stället måste kvinnors expertområden lyftas upp. Vi ser i den ena undersökningen efter den andra att där kvinnor finns och där det finns fler arbetsgivare och möjligheter gör de också lönekarriär. De får chansen att bli chefer, utvecklas och ta sig vidare. För kvinnor och för jämställdheten är avskaffandet av stopplagar och öppnandet av hela offentliga sektorn något gott och glädjande . 136 () replik: Tack för ett bra svar. Jag har tittat mycket på frågan om hur vi kan få ett mer jämställt näringsliv utan att tvinga företagen till kvotering eller andra typer av tvångslagstiftning. Jag har tittat på vårdföretagen där kvinnor får tyngre chefspositioner och lär sig ett vd-skap. Tror du att det skulle bli en positiv sidoeffekt till andra företag, det vill säga att en kvinna som har drivit ett vårdföretag och lärt sig chefskapet inom företagande också skulle kunna gå till andra verksamheter och därmed bättra på jämställdheten i näringslivet utan tvångslagstiftning? 137 () replik: Jag har fått precis samma signaler som har fått. Det krävs kvinnor på mellanchefsnivå och ledningsnivå i olika företag som en rekryteringsbas framöver. Det har funnits för få av den sorten i det privata näringslivet. Med en öppnad marknad kommer det att finnas fler. Det är bra för kvinnor över huvud taget och för näringslivet. 138 (): Jag vill ta tillfället i akt att återkomma till frågan om de deltidsarbetande kvinnorna. Det är kvinnor i omsorgen, i handeln, i hotell- och restaurangbranschen kvinnor som på alla sätt försöker att få ett heltidsjobb igen men som inte lyckas. Jag har själv arbetat i omsorgen. Jag har arbetat på dagis och i sjukvården. Jag är barnskötare. Jag har erfarenhet av problematiken med att alltid försöka se till att få en fast tjänst och med så hög sysselsättningsgrad som möjligt. Att den borgerliga regeringen då riktar ett så hårt slag mot de deltidsarbetande kvinnorna är för mig helt oförståeligt. Det är en skam i , tycker jag, att belasta de deltidsarbetande kvinnorna med att de enbart får stämpla och därefter blir utstämplade. De kanske blir tvingade att gå ut i heltidsarbetslöshet eller till ett arbete på annan ort och tvingade att bryta upp från sitt boende med familjen. När jag jobbade fackligt i jobbade vi för att få fler i heltidsarbete. Vi försökte hitta kombinationstjänster och försökte sätta press på arbetsgivaren. I förslaget som alliansen och högerregeringen lägger fram slår man bara mot dem som är deltidsarbetande. Det är de som ska stå för hela kakan. Man gör en besparing med . Det är en oerhörd besparing som riktas enbart mot kvinnorna. Sedan säger man att nu kommer arbetena, nu kommer heltiderna i kommuner och landsting. Och det kanske är så att de i alla fall ökar i antal i kommuner och landsting. Men se hur det ser ut i handeln! Se hur det ser ut i hotell- och restaurangbranschen! Se hur det ser ut på där ungdomarna jobbar! Det är inga heltider, utan det är uppdelat i deltidsarbeten, och arbetsgivaren har inte heller någon vilja att göra dem till heltider. Därför har vi socialdemokrater tillsammans med och jobbat för att få en lag om att det nu ska finnas en möjlighet att få heltid för dem som vill, alltså att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Det är skrämmande att läsa om de kvinnor och även män i tidningen som känner att de blir helt utsatta av det nya förslaget från högeralliansen. Flera säger: Det är fruktansvärt. Jag har jobbat heltid. Jag har haft vikariat. Men när jag skulle fortsätta får jag bara deltid och inget annat. Jag som är ensamstående med barn får rätt till ersättning . Därefter får jag gå på socialbidrag. Det är det som kommer att bli resultatet när man tar från dem som har det väldigt svårt, de som är utsatta. 4 miljarder är oerhört mycket pengar som dras från de deltidsarbetande kvinnorna. De pengarna ska användas till den välbärgade överklassen. Det är på den som den här högerregeringen satsar pengar. Jag mötte ett par som har ett fantastiskt hus. När de insåg att de skulle få mer att spendera på grund av att fastighetsskatten förändras och förmögenhetsskatten tas bort skrattade de och sade: Det är jättebra för oss, för vi känner att vi behöver rusta vår tennisbana. Det är alltså de deltidsarbetande kvinnorna som ska betala rustningen av överklassens tennisbanor. Vi kunde också se en kvinna på tv som sade: Skattesänkningarna gör att vi får över 50 000 kvar.