prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om särskild debatt vice talmannen meddelade att särskild debatt om gasledningen i skulle äga rum . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Meddelande om aktuell debatt vice talmannen meddelade att på begäran av de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om framtidens järnväg anordnas . Från regeringen skulle statsrådet () delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om framtidens järnväg har järnvägen hamnat i fokus . I debatten har många framhävt att tågen i stor utsträckning borde kunna ersätta inrikesflyget och långväga lastbilar för att minska klimatpåverkan från trafiken. Fler och fler åker med tåg. Både persontrafiken och godstrafiken på räls ökar. Detta är glädjande, men blir det allt trängre på spåren och i tågen. Det gör att läget är akut. besked om investeringar i ökad kapacitet är nödvändigt. 6:e december beslöt dock regeringen att ta ifrån SJ koncessionen på liksom på . Regeringens beslut togs utan debatt och utan att invänta den pågående utredning om konkurrensutsättning som tillsattes så sent som 8:e november. Både och avråder regeringen från en sådan lösning. Med beslutet kan möjligheterna att bedriva en effektiv långdistanstrafik med snabbtåg som kan konkurrera med flyget riskera att begränsas. har tvingats skjuta ett stort antal järnvägsinvesteringar på en osäker framtid. Kostnaderna för har ökat men regeringen har trots det sagt nej till varje propå om höjning av anslagen för att kunna genomföra den innevarande järnvägsplanen. tilltar dessutom rykten om att den kommande infrastrukturplan som regeringen aviserat kommer att skjutas upp ytterligare. I sammanhanget förekommer oroväckande uttalanden från finansministern om att föra över stora resurser från järnvägsinvesteringar till väginvesteringar. Detta har skapat stor oro eftersom järnvägen är central för regional utveckling i hela landet. Många aktörer runt om i landet väntar på besked. Med anledning av ovan nämnda förändringar vad gäller järnvägsinvesteringarna i landet och SJ:s förändrade förutsättningar begär vi en aktuell debatt om järnvägens framtid. bör medverka i diskussionen om de grundläggande betingelserna för den svenska järnvägen håller på att förändras. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:260 Till Interpellation 2007/08:260 i förskolan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2007/08:261 Avknoppningar av skolor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2007/08:266 Indrivning av a-kasseavgifter av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (prop. 2007/08:1 delvis). 1 (): Den svenska skogs- och jordbrukspolitikens roll i kampen mot klimatförändringarna kan inte överskattas. Den socialdemokratiska regeringen drev fram EU-beslut för en ökad andel förnybara bränslen, mål för energieffektivisering och det inriktningsbeslut som tidigt sade att EU skulle minska utsläppen av växthusgaser . Det får vi beröm för världen över. förklarade Nobels fredspristagare här i att han beundrar ledarskap i klimatfrågan. Men han sade också: är det onekligen så att alla länder, även , måste göra mer. Denna ledande position kommer vi i oppositionen att fortsätta att kämpa för. Jag saknar en helhetssyn när det gäller skogs- och jordbrukspolitiken. Det handlar om att väga ihop all efterfrågan på råvarorna, de två jämställda målen i skogspolitiken, miljömålen Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö med mera. Politiken måste ha helikoptersyn och se helheten, och det saknar jag i nuvarande politik. En fortsatt god framförhållning i klimatfrågan kräver en progressiv skogs- och jordbrukspolitik. Den kräver en betydligt tuffare insats från jordbruksministern och kontra finansministern än det lilla beskedliga utrymme som skogspolitiken fick i årets budget. Det svenska skogsbruket erbjuder som sagt stora möjligheter i klimat- och energiarbetet. Som en av världens främsta skogsnationer har vi ett stort ansvar för att nyttja skogen rätt. Ett effektivt skogsbruk och en medvetet långsiktig hushållning har medfört att det svenska skogsvirket har fördubblats . ligger tillväxten på . Den tillväxten kan höjas kraftfullt med rätta och nya rekommendationer om tillväxthöjande åtgärder i skogsbruket. Genom ett fortsatt aktivt och långsiktigt hållbart skogsbruk vill vi socialdemokrater uppfylla mål om ökat uttag av förnybara bränslen från skogs- och jordbruket. Vi vill också tillgodose de sociala och folkhälsomässiga krav som ställs på skogen. En ökad skogstillväxt ger mer råvara till den så viktiga svenska trä- och pappersindustrin samt till produktionen av el, värme och fordonsbränslen och dessutom till mer utrymme för skogens möjligheter att binda koldioxid. Därför anser jag att dagens arealmål bör ligga fast i avvaktan på att en bredare utvärdering tas fram. En sådan utvärdering bör beakta den biologiska mångfaldens dynamik och betydelsen av dagens generella hänsyn i morgondagens uppvuxna skogar. Vidare bör klimatförändringens effekter analyseras. Aktiva skogsskötselåtgärder måste tas fram för att utveckla och förstärka den biologiska mångfalden. Det är viktigt att komma ihåg att skogens värde faktiskt är resultatet av hur skogen har skötts historiskt. Mänsklig påverkan har bidragit till och skapat många av de naturvärden som vi vill bevara. Jag anser att traditionellt bruk, kulturarvsfrågor, friluftsliv och turism ska gå hand i hand med naturskyddet som perspektivet måste vidgas till att gälla skötseln av hela skogslandskapet. Diskussionen om mångbruk av skogen kan inte bara inskränkas till arbetet med naturreservat utan måste beakta skötseln av hela landskapet på ett hållbart sätt. Detta är några socialdemokratiska tankar kring en fortsatt god skogspolitik som också gynnar arbetet mot klimatförändringarna. När får vi besked från regeringen? Kännetecknande för den s-märkta jordbrukspolitiken är att vi ser mångfalden i landsbygden. Det är inte enbart jordbruk utan också ett ökat diversifierat företagande, småskalig livsmedelsproduktion, upplevelseturism, hästverksamhet, grön friskvård med mera. Här, liksom i skogspolitiken, är miljöfrågorna en viktig del. Lantbrukarna ska få betalt för miljötjänster via landsbygdsprogrammet. De öppna landskapen bevaras bäst genom livsmedelsproduktion och djurhållning. Betesdjuren som producerar mjölk och kött är en förutsättning för biologisk mångfald och kulturhistoriska värden. Jag tycker att debatten måste sansas när det gäller mjölkkornas påverkan på klimatet. Blanda inte ihop korten bilar kontra kor. Utsläpp från bilar och andra transportmedel måste minska. Därför behöver det satsas mycket mer på forskning och utveckling för ett framtida hållbart jordbruk. Vi socialdemokrater ser de gröna näringarnas stora betydelse för tillväxt och arbetstillfällen i alla delar av landet. De bidrar till att bygga ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbart samhälle. De är också grunden för det vi kallar levande landsbygd som så många efterfrågar. Det är viktigt att se sambanden mellan aktiva lantbrukare och en öppen och levande landsbygd. Självklart ska jordbruket vara konkurrenskraftigt. Det svenska jordbruket ska producera livsmedel med mervärden genom långsiktigt hållbara produktionsmetoder och genom omsorg om djur och miljö samt bra arbetsförhållanden och löner. De svenska livsmedlen ska ge oss konsumenter en sund, säker och god mat och därtill ha en märkning som tydligt anger vad vi betalar för vad gäller varans ursprung, transport, förädling och energiinnehåll. I denna satsning bör ingå att stat, landsting och kommuner köper in närproducerade och ekologiska livsmedel. En miljöinriktad offentlig upphandling är här ett viktigt verktyg. En del av de åtgärder som stärker konkurrenskraften i de gröna näringarna är kontroversiella ur miljöperspektiv. Det gäller till exempel avveckling av skatten på handelsgödselkväve. En prissänkning på handelsgödsel kan leda till ökad förbrukning. Detta måste de gröna näringarna och regeringen vara uppmärksamma på. En kraftfull satsning krävs för att minska jordbrukets bidrag till övergödningen i våra hav och sjöar. Jag efterlyser åtgärder från regeringen. Här krävs också en helhetssyn, som jag inledde med. Det talas om stärkt konkurrenskraft, men vad kan hända med andra delar av politiken såsom giftfri miljö och minskad övergödning? Det är viktigt med analyser och att inte bara springa på. Den socialdemokratiska regeringen var pådrivande i reformeringen av EU:s jordbrukspolitik. Stöden anpassas nu efter konsumenternas efterfrågan och som förstärkning i arbetet på en bred landsbygdsutveckling, vilket också är bra. beslutar EU om den så kallade hälsokontrollen. Där är vi i rätt så överens om färdriktningen. påbörjas diskussionen om framtidens jordbrukspolitik efter 2013. Jag vill åter ställa frågan till jordbruksministern jag tog upp det i debatten: Hur tänker sig jordbruksministern arbetet med detta, alltså att ta fram den svenska synen på jordbrukspolitiken som ska komma efter 2013? Tänker han sig slutna rum på departementet eller öppna diskussioner med alla partier, näringen, olika organisationer och inte minst konsumentrörelsen? Vad säger ministern? Jordbruksministern fortsätter i olika sammanhang att tala för det närproducerande och småskaliga jordbruket. Men det går inte att komma ifrån de öronmärkta pengarna för den ekologiska produktionen har strukits ur regeringens budget. Drygt hälften av medlen går i stället till vad regeringen kallar en samlad livsmedelsstrategi. Några nya pengar tillförs dock inte strategin, och resten är försvunna. Det är nu dags att jordbruksministern ger besked om hur miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ett rikt odlingslandskap ska kunna uppnås som förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart jordbruk kraftigt försämras. Vad tänker göra för att stödja konsumenternas växande och alltmer entusiastiska engagemang för ekologiskt producerade varor? Dessutom visar den borgerliga regeringen återigen med en nedskärning av ekoproduktionen att man inte förstår kopplingen mellan statsministerns klimatpolitiska uttalanden i internationella sammanhang och de många långsiktiga åtgärder som krävs på hemmaplan för att trovärdigheten ska uppnås. Vi socialdemokrater vill att anslaget Åtgärder för att främja ekologisk produktion återinförs och att forskningen och kunskapen om den ekologiska produktionen utvecklas. Det krävs ökat stöd till lantbrukare för certifiering, ökad kunskap hos konsumenter och offentliga upphandlare, bättre marknadsföring och förfinade maskiner, metoder och växtsorter. avsatte den socialdemokratiska regeringen till hästnäringen. Pengarna har gått till bland annat forskning inom hästområdet och främjande av ett livskraftigt hästföretagande. Den borgerliga majoriteten i miljö- och jordbruksutskottet vill fortsätta satsningen, vilket är jättebra, men de har inte specificerat hur. Vi efterlyser en mer offensiv inriktning på hästverksamheten, som är en viktig resurs för landsbygden och som skapar många nya arbetstillfällen. Jag vill också passa på att fråga ministern om hans syn på de svenska ursprungsraserna kallblodstravaren och nordsvensken. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade arbetet med att förenkla jordbrukets regelsystem och minska de administrativa kostnaderna. Den borgerliga regeringen lovade att fortsätta i samma spår och uppfylla målet för regelförändringarna, minus . Precis som med många andra löften som regeringen kom med i valrörelsen fast då var det valrörelse, och det är ju skillnad har det inte gått så bra med uppfyllelsen. fick näringsminister stå till svars här i kammaren för att hon ökar, inte minskar, regelbördan för företagen. Min partikamrat citerade då som kunde visa att den administrativa bördan har ökat och bara minskat med 12. Men håller masken och säger: Företagen känner att vi är deras bästa vänner. Jag är inte säker på det. Många av de företagare som jag träffar hemma i känner inte alls någon vänskap med den del av som representerar. Vi var några stycken från olika partier som träffade LRF Ungdomen . De efterlyste bland annat den sociala tryggheten för småföretagare. Vad gör ni med arbetsgivaravgiftshöjningen för bland annat den gröna näringen och med satsningen på småskaliga biogasanläggningar? Jag undrar: Vad säger ni till dem som känner sig svikna av vallöftena? Miljöfrågorna kommer alltid högt upp på listan när ungdomar rankar viktiga politiska frågor. Det handlar i grunden om deras känsla för rättvisa och demokrati. Jag träffar studenter från . Dessa kloka och engagerade ungdomar efterlyser tuffa beslut från oss politiker som visar färdriktningen, och det är vi skyldiga dem att göra. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att de ska kunna göra klimatsmarta val i fråga om transporter, kollektivtrafik, semesterresor och inte minst maten vi äter. Vi vill respektera deras känsla för djurskydd genom utökad märkning av päls- och skinnprodukter, och vi vill visa veganer och vegetarianer ökad respekt genom utförliga menyer i matsalar. Vi vill också ge dem möjlighet att ta över och driva landsbygdens företag vidare. Just nu pågår en generationsväxling som kräver sin uppmärksamhet. Hur ska ungdomarna kunna bo kvar, kunna ta över företaget och ha stabil inkomst, få tag på arbetskraft och ha det sociala trygghetsnätet som egenföretagare? Och hur ska de kunna ha tillgång till kulturellt utbud, socialt umgänge, utbildning och nödvändiga myndighetskontakter, service i olika former och kanske klara sig med bara en bil? mötte jag engagerade människor från byarörelsen. De efterlyste det här. De efterlyste den nationella landsbygdsstrategin. Det handlar om att ta bort stuprören mellan politikområden och om att myndigheter och verk får inskrivet i regleringsbrev att de ska ha med sig landsbygdsperspektivet i alla beslut. Sedan vill jag lägga till behovet av rural proofing, alltså landsbygdssäkring för alla politiska beslut som fattas. Ha alltid landsbygdsglasögonen på! Det skulle underlätta ungdomars möjlighet att bo kvar och ta över företagen och ge dem stabila grunder att stå på. Det är inte ungdomarnas ansvar att lösa de strukturella problem och de miljöproblem som tidigare generationer har skapat. De problemen ska vi lösa, bland annat genom att fatta långsiktigt kloka beslut här och . Det finns så mycket som jag skulle vilja ta upp här i budgeten, men jag nöjer mig med dessa tankar och kommer tillbaka i replikskiftena. Men innan jag slutar vill jag yrka bifall till reservation 1 och 3 och önska en god jul och ett gott nytt år till alla er som lyssnar. 2 (): De areella näringarna, jordbruket, skogsbruket och fisket är såväl den samhällsbyggande människans äldsta näringar som framtidsnäringar av avgörande betydelse för vår framtid. Det inser vi inte minst i klimatdebattens tid och särskilt nu efter Balimötet. Vi måste utforma en politik så att jordbruksmark och skogsmark används hållbart i alla dess dimensioner. Vi måste bruka våra naturresurser så att skogar, vattendrag och hav kan bli och förbli ekosystem i balans. Det är något som vi långt ifrån gör . Rovfisket i våra hav är vid sidan av våra växthusgaspåverkande utsläpp kanske det tydligaste exemplet på att människan överutnyttjar och utarmar för oss livsnödvändiga ekosystem. Skogen är ett ekosystem av enorm betydelse för och även för omvärlden. I det betänkande som vi diskuterar kan vi läsa att produktionen av skogsprodukter, som pappersmassa, papper och papp samt sågade träråvaror, sammanlagt uppgick till och att exportintäkterna sammantaget var eller 2006. Men vi får inte, nu när klimatdebatten står i fokus, glömma bort skogens stora betydelse som kolsänka. Den genomsnittliga tillväxten beräknas medan de långsiktiga uttagen bedöms kunna ligga på 84 miljarder. Mellanskillnaden, inte mindre än , ackumuleras i skogen och fungerar som en kolsänka, vilket är väldigt viktigt när vi måste begränsa koldioxidhalten i atmosfären. Skogsråvaran är dock mycket eftertraktad som biobränsle, till exempel i form av pellets till värmeverk eller alltmer som råvara för till exempel syntetisk diesel till våra lastbilar. Men skogen är också livsnödvändig för att upprätthålla och behålla den biologiska mångfalden. Det är i detta spänningsfält mellan våra gamla traditionella produktionsmål, behovet av skogsråvara för biobränsleändamål, skogen som kolsänka och den biologiska mångfalden som vi har en stor utmaning att hitta balansen för en hållbar utveckling. Det är saker som vi säkert får anledning att diskutera . Vi väntar på en skogsproposition från regeringen vi får kanske höra om den kommer , enligt planen. Och ska det också komma en miljömålsproposition. För att klara mål vad gäller den biologiska mångfalden måste samhället fortsätta att vara berett att satsa för att undandra skyddsvärd skog från avverkning och exploatering. Tyvärr har regeringen dragit ned stora summor för den biologiska mångfalden under utgiftsområde 20. Från sida har vi utöver satsningen på ytterligare 1,6 miljarder under utgiftsområde 20 även föreslagit att anslagen för naturvårdsavtal och biotopskydd under i detta utgiftsområde bör ökas med ytterligare 2010. Det är välmotiverat, eftersom endast har avsatts för naturvårdsavtal mot planerade 50 000 och vad gäller biotopskyddsområden endast mot målet . Takten måste höjas. Förutom att man måste skydda den biologiska mångfalden måste den vårdas. För naturvården har den arbetsmarknadspolitiska satsningen Gröna jobb varit viktig. Vi vill till skillnad från regeringen inte avveckla det projektet utan utöka satsningen till att utöver inkludera naturvårdsinsatser under och ansvarsområden med verksamhet riktad till långtidsarbetslösa ungdomar. För detta har vi i vår alternativa budget förstärkt både , och anslag. Vi har även tagit upp problemen med den låga pris- och löneomräkningen, till exempel när det gäller miljömålsarbete. Låt mig få säga några ord om den extremt låga pris- och löneuppräkningen för statliga myndigheter. Den är som lönerna på arbetsmarknaden genomsnittligt har stigit . Mellanskillnaden motsvarar ett rationaliseringskrav på den statliga sidan på 5 000 arbeten. Det är mycket märkligt. Också regeringen säger att de vill satsa på forskning, rättssäkerhet och utveckling av ny kunskap, bland annat inom de areella näringarna och klimatfrågan. Det ger en negativ signal till de unga som ska ut i arbetslivet. Det är en signal som säger: Vi i de statliga myndigheterna har många viktiga arbetsuppgifter, men vi behöver inte er nya unga. Vi drar ned antalet anställda i takt med att de gamla går i pension. Gör något annat! Starta eget till exempel! har genomgående kompenserat myndigheterna för den låga PLO:n, inte bara utan även , , och . Denna satsning från sida är en del av en medveten offensiv politik för fler jobb inom den offentliga sektorn. Vi tror mer på att politiken ska peka ut behoven av samhällsinsatser och möjliggöra dessa än att man som regeringen ska försämra för de arbetslösa så att de tvingas ut till diskutabla jobb såsom lågt betalda så kallade hushållsnära tjänster. Jag tror till exempel att de extra som vi vill satsa på skulle behövas för insatser för hantering av säker och bra mat. Tror inte jordbruksministern att dessa medel hade varit bra att ha tillgång till efter skandalen med hanteringen med nya bäst-före-datum på köttfärspaket hos Ica och andra livsmedelskedjor? Det framgår för övrigt av betänkandet att en översyn av det gemensamma avseende hygien och kontroll har påbörjats och ska vara klar . Mot bakgrund av köttfärsskandalen ställer jag mig tveksam till utskottsmajoritetens ambition att få enklare och mindre kostsamma regler, som det står i betänkandet. Tvärtom tyder det inträffade på att kraven måste höjas, att fler oanmälda kontroller bör göras, att kompetensen hos personalen måste höjas och kanske system med certifiering av de företag som säljer kött till allmänheten bör införas. De stora rovdjuren har en viktig roll för den biologiska mångfalden. För att man ska kunna förbättra samexistensen mellan människor och rovdjur är det betydelsefullt att minimera rovdjursangreppen på tamdjur. Detta kan i stor utsträckning åtgärdas genom förebyggande åtgärder. Rovdjursstängsel har visat sig vara särskilt effektiva för att minska antalet rovdjursangrepp på djur inom inhägnat område. Vi har föreslagit en ytterligare satsning på detta , stöd som skulle delas ut som bidrag till tamdjursägare i rovdjurstäta områden. Vi i värnar ett starkt och oberoende djurskydd i . Vi har avvisat regeringens nedläggning av och att man ska överlåta ansvaret på . Vi anser att borde återinrättas från och att anslagsnivån åter ska ligga på nivån ca . Vi är inte bara kritiska till att läggs ned utan även till den ambitionssänkning som regeringens budget innebär. Regeringen sänker anslagen till den statliga djurskyddsverksamheten från ca till ca inklusive särskilda pengar till . Det är alltså en neddragning med . Här blir det verkligen upp till bevis, jordbruksminister . Jag och kan utlova en aktiv kritisk oppositionspolitik till förmån för en framåtsyftande djurskyddspolitik med högt ställda krav. En annan fråga där vi har en skarpt skiljaktig mening gentemot jordbruksministern och regeringen är stödet till det ekologiska jordbruket. Vi anser att för att nå de nationella målen för ekologisk produktion och konsumtion får de öronmärkta anslagen till ekologisk produktion inte minskas. Vi avvisar därför regeringens förslag att avveckla anslagen till förmån för andra satsningar under konkurrenskraftig livsmedelssektor. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att inom det här utgiftsområdet satsar mer än regeringen. Vi är det parti som satsar mest på de här framtidsfrågorna. Avslutningsvis står jag givetvis bakom reservationer i ärendet, men för att vinna tid avstår jag från att yrka bifall till dessa. 3 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Det här området handlar mycket om samklang mellan människorna och de resurser som vi lever av. Det är mycket av hav, landsbygd och företagande. Det är också en stor del av de stora ytorna och skogarna som vi använder som produktion. anser här, liksom på de flesta områden, att det är långsiktig uthållighet som ska gälla. Det är att värna om att leva på räntan och inte ta av kapitalet eller med andra ord fördärva för kommande generationer. Vår miljöbelastning måste minska, både i och i andra länder. De areella näringarna är viktiga för att uppnå miljömålen. vill att jordbrukspolitik ska syfta till en hållbar landsbygdsutveckling med ett ekologiskt anpassat jordbruk, där miljömål och god djurhållning prioriteras. Regeringen har hittat på ett nytt konto som heter Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Det låter ju bra med 13 miljoner till det. Regeringen har också valt att satsa på konkurrenskraftig livsmedelssektor, vilket också låter bra, med 17 miljoner. Det är 30 miljoner sammanlagt. Men det är något som inte stämmer, något som jag inte riktigt har fått en förklaring på. Man slopar åtgärderna för ekologisk produktion. har vi antagit mål här i riksdag om ekologisk konsumtion i offentlig sektor och ekologisk produktion. För mig går det inte ihop. Det verkar som om man inte tror att ekologiska livsmedel är bättre för miljön och att man inte har insett att efterfrågan ökar. Konsumenterna vill ha det. Så varför ändra på de här pengarna och göra dem mer diffusa?