prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Jag ser därför att urinseparering, där vi alltså har fosforreserverna som kan användas om och om igen, är något som vi måste satsa på. Det är en viktig fråga att lyfta fram och göra något åt. Men var det kanske inte det viktigaste. sade mycket bra att el är för fint för att bara skapa värme med. Det är jättebra uttryckt. Det är alltså så att vi eldar upp av vår kärnkraftsel. Har någon idé om hur vi ska komma bort från att elda upp el ? 93 () replik: är inte i den fasen att vi har någon lösning på detta. Det är högst personliga reflexioner. Vi måste hitta en kombination när det gäller energifrågan och klimatfrågan, framför allt vid uppvärmning, som innebär att vi kombinerar användning av förnybar energi med ett borttagande av framför allt direktverkande el i bostäder. Vi har framför allt oerhört många 70-talsvillor då man byggde grupphus, om jag nu håller mig på villasidan, med direktverkande el. Där finns inget alternativ annat än att sätta in en värmeväxlare. Det är också el, förvisso oftast, men inte alltid, med en lägre konsumtion, men vi låser fortfarande fast oss vid elen som uppvärmning. Vattenburen värme är ett led i att komma bort från elberoendet. Det andra är möjligheten, och ibland kanske skyldigheten, att ansluta till fjärrvärmenät. har fjärrvärmenät oftast en produktion i form av biobränsle eller liknande och ibland mer eller mindre sorterat restavfall. Vi kommer inte ifrån att det är en framtida energikälla som kommer att visa sig vara den mest lönsamma jämfört med att återvinna eller återanvända. Dessa frågor i kombination måste vi lyfta fram och se om det går att hitta lösningar som gör att folk är beredda att göra dessa förändringar så att vi kan frigöra elenergi till annat. 94 () replik: Förändringsbenägenheten brukar vara kopplad till ekonomiska incitament och ekonomisk verklighet. Åtminstone brukar representanter för alliansregeringen vara noga med att påpeka just detta och jag tror att det ligger mycket sanning i det. Under de två senaste mandatperioderna, när hade en viss inverkan på den då sittande regeringen utan att vi hade möjlighet att delta i den, lyckades vi ändå få fram en hel del förslag om just ekonomiska styrmedel. Genom koldioxidskatten, skatt på kärnkraft och också genom subventioner till installation av småskalig solvärme till exempel har vi lyckats göra det mer intressant för till exempel de villaägare som tar upp att byta system. Vi upplever att mycket av det som är grön politik har fått stryka på foten. Och jag uttryckte här tidigare en väldig oro för att vi inte ser någon inriktning i regeringens energieffektiviseringspolitik och energipolitik över huvud taget. Hur ser på ekonomiska styrmedel för att göra det mer intressant för både enskilda villaägare och, vilket kanske är än viktigare , fastighetsägare av större bestånd, både bostäder och olika typer av lokaler, att ta steget att välja bort el som energikälla, som ju är en viktig del av problemet, men också att effektivisera sin energianvändning? 95 () replik: Det behöver inte enbart handla om ekonomiska styrmedel utan också om lagstiftning. När det gäller fjärrvärmelagen är det inte så att en kommun baserat på miljöaspekter kan tvinga ett nytt bostadsområde att ansluta sig till fjärrvärme. Det innebär att även om man har miljöambitioner och biobränsle i fjärrvärmen når man inte dit, utan det är fortsatt el eller annan energikälla som används. Det är aviserat att det kommer en proposition om fjärrvärmen . Jag kan inte svara på om den kommer att innehålla dessa inslag eller om det finns någon annan bakgrund till propositionen, men jag kommer i alla fall att lyfta den frågan. Energiprisutvecklingen är en annan del som med viss automatik kan påverka vår benägenhet att byta energikälla, och den styr vi inte själva över. Men om vi tar klimatproblematiken på allvar och vill ha förnybara energikällor är jag inte främmande för att diskutera även ekonomisk stimulans. Vi har det när det gäller energibesparing i form av fönsterbyte och en del annat, så jag kan inte se att det skulle vara främmande att lägga in den komponenten även vid byte av energislag. Jag ser det som tänkbart. Om det sedan blir så kan jag inte svara på . 96 (): Vi har att behandla ett betänkande som heter Byggfrågor. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Betänkandet handlar till största delen om energifrågor, och det är naturligt att det gör det med tanke på den diskussion som är kring just energifrågor och klimatfrågor. Jag vill först kommentera Socialdemokraternas och särskilda yttrande i betänkandet. Där kan vi läsa att det finns en oro på grund av att allianspartierna under föregående intog en skeptisk hållning till det nationella programmet Energieffektivisering och energismart byggande. Här är det viktigt att skilja på om man är skeptisk mot metoder och byråkrati, som vi var skeptiska mot, och om man är skeptisk mot energieffektivisering i sig, som vi naturligtvis inte är skeptiska mot. Som jag uppfattar det har man inte riktigt tagit del av det som vi framförde. När det gäller målsättningen ville vi allianspartier gemensamt i stället rikta fokus på minskade utsläpp av växthusgaser. Vi hade inga andra målsättningar. Jag tycker att det var bra att vi fokuserade på just växthusgaser. Med tanke på den diskussion som alltmer har intensifierats om klimatfrågor känns det än mer naturligt att vi gjorde på det sättet. När det gäller programmet i övrigt framförde vi att vi ville sätta in de energitekniska frågorna i ett större sammanhang. Vi tog bland annat upp att vi ville ta med frågan om inomhusmiljö och faktiskt också ekonomin i sammanhanget. Det tror vi är viktigt, för till syvende och sist är det ekonomin som kan bli ett avgörande incitament för att det händer något i verkligheten. Om vi lägger till den nuvarande regeringens intensiva arbete kring miljö- och energifrågor med klimathotet i fokus vill jag nog påstå att det, som det heter, inte finns någon anledning till oro. Men jag respekterar naturligtvis att man vill se ett resultat innan man tar ställning. Men jag är, fru talman, mycket övertygad om att man inte kommer att bli besviken när det gäller detta. Jag vill också ta upp några reservationer i betänkandet. har en reservation som handlar om energideklarationer som ett instrument för ökade energibesparingar och ökad energieffektivitet. Här är vi nog helt ense. Det är bara att konstatera att detta redan är verklighet i och med att det finns en lag som trädde i kraft som faktiskt handlar om detta, så det är lite att slå in öppna dörrar, skulle jag vilja påstå. För tydlighetens skull vill jag ändå framföra att när lagen kom till hade och även övriga allianspartier inriktningen att lagstiftningen skulle vara lite mindre byråkratisk och med mer tyngdpunkt på möjligheten för fastighetsägarna att satsa på de ur energisynpunkt sämsta husen. Vi är dock i grunden positiva till energideklarationen som verktyg. Genom alliansregeringens arbete med förordningen tycker vi ändå att man fick regelverket en bit i rätt riktning. Jag förutsätter att även arbetet med de regelförenklingar som genomförs av regeringen kan få en viss inverkan och att man ser över även den typen av lagstiftning, för det finns krångligheter i den. Från branschens sida är man ense om att man skulle kunna göra något bra av detta om det bara inte vore så mycket regler och byråkrati kring det hela. Vi är nu inne i nästa fas när det gäller energideklarationerna. Det är fråga om en informationsfas för del. Men jag är helt övertygad om att även branschen kommer att spela en stor roll här och kommer att engagera sig i frågan. Det visade sig även i processen för att ta fram lagstiftningen att man från fastighetsägarnas sida var väldigt mån om att tala om att man i grunden tyckte att detta med energideklarationer var bra. Man såg att det fanns starka incitament för att energieffektivisera sina hus. Det fanns inga motsättningar om det, utan som jag sade förut handlade det om byråkratiska regler och så vidare. I grunden kommer energideklarationerna naturligtvis att kunna vara ett verktyg. Eftersom reservationen tar upp en fråga som i princip redan är löst faller naturligtvis reservationen. före påsk gjorde jag ett intressant studiebesök på det gamla varvsområdet i . Den utveckling som sker där för att ta fram energieffektiva hus visar med all tydlighet att det finns en mycket stor potential att spara energi när det gäller bostadsbebyggelsen. Ett av de hus som man har tagit fram är ett så kallat passivhus, som finns med under en punkt i en reservation från . Här kunde man konstatera att det trots något högre investeringskostnader är en lönsam affär att bygga på det sättet. Det aktuella huset använder av den totala energi som ett likadant hus byggt enligt dagens byggnormer och med samma yta och samma antal lägenheter hade använt. Varför berättar jag om detta? Jo, därför att det är ett väldigt bra exempel på att det går att bygga energisnålt och lönsamt utan att vi fattar ytterligare politiska beslut. tar upp att det saknas politik, men det finns oerhört många andra drivkrafter i samhället som faktiskt driver fram bra saker. Det är snarare även här fråga om kunskapsspridning kring att man gör livscykelanalyser och att det blir lönsamt . I reservation efterfrågas incitament i största allmänhet, men det framgår inte vad det konkret innebär. Om det konkret skulle innebära produktionsstöd och sådant kan jag säga att det är helt inaktuellt. Vi har från alliansregeringens och den borgerliga majoritetens sida väldigt tydligt markerat att några styrande produktionsstöd inte tillhör byggbranschen. Den ska fungera med långsiktiga spelregler. Bygget där nere visar ändå att det går i verkligheten att bygga energisnålt och på ett lönsamt sätt. byggnadsregler har förändrats när det gäller hur man anger energikravet. Man har börjat ange det i energi per kvadratmeter och år. I sig är det en bra metod. Det är snarare ett funktionskrav. Det är byggbranschen som sedan får arbeta fram de tekniska lösningarna för att klara av att uppfylla kraven. Det är naturligtvis viktigt att det finns ett samförstånd, eller åtminstone väldigt god kontakt, med byggbranschen om vad som är möjligt och vad som inte är möjligt så att man hamnar på en nivå som gör att det är genomförbart ur både ekonomisk synpunkt och miljösynpunkt. Jag skulle vilja nämna två saker som finns i betänkandet och som jag tycker är oerhört viktiga. En är att man från regeringen ser över byggfelsförsäkring för självbyggare. På något sätt blir det snett när man är tvungen att betala in pengar för en försäkring som man sedan aldrig kan utnyttja. Det ser jag som mycket tillfredsställande. När det gäller forskning kring byggmaterial ska inte vi här i bestämma att forskningspengarna specifikt ska gå till byggmaterialforskning eller till någon annan forskning. Men jag kan konstatera att alliansregeringens satsning på att öka forskningsmedlen, inte minst till fakultetsbunden långsiktig forskning, gör att även forskning kring byggmaterial kommer att gynnas. Jag ser att också den sidan kommer att få en positiv framtid med den nuvarande regeringen. 97 () replik: höll ett väldigt bra anförande. Jag är glad över att få höra att den nya regeringen kommer att ta tag i de här frågorna och fortsätta att driva dem. Det känns tryggt. Sedan får vi naturligtvis tillsammans utvärdera dem under resans gång. har också rätt när han säger att den stora skillnaden var att det fanns en skeptisk hållning gällande en del regler, byråkrati och annat. Där finns det en skillnad mellan den borgerliga regeringen och den tidigare socialdemokratiska regeringen i hur man ser på olika saker. Det tydligaste exemplet är hur man ska uppnå olika förändringar. Jag tror att en del av energieffektiviseringen kan man uppnå till exempel genom nybyggnation, där passivhus är ett utmärkt exempel. Där tror jag att man kan hitta en väldigt energieffektiv byggnation där kostnaden är väldigt liten så att producenten och konsumenten med största sannolikhet i längden kommer att tjäna på det. Det blir lite svårare med energieffektivisering i boendet när man pratar om det redan befintliga beståndet. Om marknadskrafterna helt och hållet ska styra energieffektiviseringen i befintligt bestånd tror jag att vi kommer att få problem. Min första fråga till är: Hur ska man lösa problemen kring energieffektivisering i befintligt bostadsbestånd? Det tror jag inte att marknaden klarar själv. Min andra fråga blir: Vad ska man ha för drivkrafter förutom regler som gör att vi kan uppnå de energimål som vi har satt upp? Det är väl ändå den borgerliga regeringens mål? 98 () replik: När det gäller vad som ska förmå en fastighetsägare att bygga energieffektivt när man bygger om sitt hus är jag övertygad att det finns så mycket ekonomiskt incitament i det här att ingen avstår det. Som ett komplement till detta måste samhället ställa krav. Vi tar upp i betänkandet att det finns ett givet tillfälle när det är lättast och mest kostnadseffektivt att vidta de här åtgärderna. Det är när man bygger om sitt hus ganska kraftigt. Det är en definitionsfråga. Jag tycker att det är väldigt viktigt att få in den definitionen. När bygger man om sitt hus? När ska man ställa de här kraven? Det är ändå ett gemensamt intresse att man får ned energiförbrukningen. Som sagt: Jag tror att de ekonomiska incitament som finns för att spara energi är en väldigt stor drivkraft i sig. 99 () replik: Jag håller med om att det är väldigt viktigt att definiera när man från statens sida ska gå in med olika regelverk och kräva att det görs en ombyggnation. Men jag tror fortfarande inte att det kommer att räcka med bara ekonomiska incitament för att få en snabb övergång till ett mer energieffektivt boende. Jag tror att man faktiskt får se på andra delar också. Då är regelverket ganska viktigt, och då kommer det alltid att bli en avvägning om man vill införa ett regelverk som skapar byråkrati men som i förlängningen skapar en bättre miljö och ett mer energieffektivt boende. Den avvägningen kommer alltid att finnas där, och den diskussionen tror jag är viktig att ta. Marknaden kommer inte att klara av att sköta hela den här omställningen. Jag tror inte det. Hur ska man konkret försöka uppnå de energimål som är satta? Jag tror att det kommer att krävas extra ansträngningar, förutom de förändringar som redan har gjorts på de här områdena. Det kommer att finnas ett antal ytterligare satsningar som måste göras för att nå energisparmålet . Har den borgerliga regeringen några förslag på hur man ska lösa detta? 100 () replik: Man kan väl säga att det naturligtvis inte finns någon universallösning för detta. Vad vi däremot kan konstatera är att den sittande alliansregeringen jobbar oerhört brett kring frågorna om energieffektiviseringar. Det är inte bara i fråga om boendet som man har konstaterat att det finns en stor besparingspotential, utan det gäller även transporter och mycket annat. Den fokusering som man ändå gör på klimathotet och växthusgasutsläppen är en viktig drivkraft i sig. De målsättningar som vi har jobbat fram och kommit överens om inom EU ställer krav på oss att jobba med de här frågorna än intensivare. Vad gäller vilken enskild åtgärd som är viktig finns det en diskussion om enskilt mätande. Till syvende och sist måste det ändå ned på individnivå så att varje enskild individ ska kunna se vad man gör och inte gör. Det tror jag också är en stor drivkraft. Det pågår en utredning om hur vi ska göra för att uppfylla kraven i EG-direktivet, och det är en av de åtgärder som jag tror kan ha större effekt än man kan ana. 101 () replik: Jag tyckte väl att det kändes lite hårt när sade att vi slår in öppna dörrar med vår reservation kring det här med energideklarationer bara för att energideklarationerna så att säga finns . Men vår motion och reservationen handlar ju om någonting som inte kommer att vara färdigt. Vi vill att man, nu när man har det här verktyget, ska utveckla dess möjligheter att användas, just för att både den som köper ett hus och den som äger ett hus med hjälp av den här informationen kan göra saker för att minska energianvändningen och ska få stöd. Där menar vi att det finns mycket att göra som samhället och i första hand regeringen borde ta tag i när det gäller att hjälpa till att utveckla metoder för att få praktisk nytta av den här ökade kunskapen. Där tror jag inte att vi kommer att vara vid vägs ände . Mer intressant är väl egentligen det här: Man pratar mycket från allianspartiernas företrädare om de ekonomiska styrmedlen och ned på individnivå. Vi har ju ett mål att vi ska försöka klara klimatfrågorna. Är vi effektiva när det gäller att utveckla metoder för att spara energi så resulterar det, även om energikostnaderna stiger, i att den enskilda individen kanske får ett bibehållet eller till och med utvecklat utrymme för konsumtion. Därför tycker jag att det skulle vara intressant, när vi håller på med sådana här saker, att höra mer om detta. sade att det för den enskilde finns ett ekonomiskt incitament att göra saker. Men vad gör man så att säga av den ökade köpkraften i slutändan för att den då inte ska användas för förnyad energikonsumtion i någon annan form? Då behövs det, tror jag, politiska styrmedel. 102 () replik: Som en kommentar till det här sista vill jag säga att om vi ska gå in och styra så, då har vi nog en stor uppförsbacke. Vi skulle i så fall säga: Ja, nu sparade du visserligen pengar här genom att spara energi, men de pengarna ska vi också styra vad du ska göra med. Det känns som en lite märklig väg att gå, men kanske kan få tillfälle att utveckla den tankegången lite. Jag vet inte, fru talman, om talet om att slå in öppna dörrar var ett speciellt hårt uttalande. Jag uppfattar nog ändå motionen och reservationen så att de handlar om ramverket och att man skulle tillkännage till regeringen att man skulle använda energideklarationer som verktyg i energieffektiviseringen. Den åtgärden är ju inaktuell eftersom energideklarationer faktiskt redan finns i verkligheten. Det finns mycket information om detta. Bland annat har detta, och jag är övertygad om att byggbranschen också kommer att jobba med frågan. Vi är ändå i ett läge nu när vi ska göra något bra av de här energideklarationerna. Om man kan göra förenklingar i dem är det naturligtvis väldigt bra. Konkret är det ju så att energideklarationen fungerar precis så som framhåller; den som köper, säljer och äger hus ska få en medvetenhet om vilka åtgärder som ändå kan vara bra att vidta. Det är ju det som är hela grundidén. 103 () replik: Vi menar ju att man kan gå vidare då och från statens sida till exempel stötta de kommunala energirådgivarna när det gäller att utveckla arbetsmetoder gentemot fastighetsägarna och hur man på bästa sätt hanterar den här informationen för att faktiskt i praktiken också åstadkomma energieffektiviseringar. Det är där vi menar att det finns mycket kvar att göra. Det kan ju också naturligtvis ta sig andra former. I vår motion nämner vi till exempel något som vi länge har drivit, nämligen att det vore rimligt att staten gav en tydlig signal genom att man kopplade energiförbrukningsnivå till exempel till ett förmånligare taxeringsvärde och därmed en lägre fastighetsskatt. avskaffar ni ju fastighetsskatten, så då försvinner just den delen. Men det finns säkert många andra ekonomiska mekanismer runt fastighetsägandet. Man skulle kunna tänka sig att man från regeringens sida lägger in en sorts deklarationskrav på de kommunala avgifter som ska ersätta fastighetsskatten. När det gäller den andra frågan menar jag inte att man från samhällets sida ska gå in och styra vad du gör med de pengar du får över. Jag tycker att det mer är intressant att höra om man från allianssidan har funderat över detta. Om det är så att marknaden klarar det här, leder det då inte bara till att du förändrar din konsumtion av energi? Syftet ska ju vara att minska energianvändningen. Det där är ett dilemma. Jag medger att det kanske är en subtil fråga, men jag tror att det är just därför som vi behöver ha politiska styrmedel utöver det marknaden klarar av. Ska förbrukningen av energi minska det upplever jag som ett politiskt mål så är det så att säga någonting som står i motsats till en effektiv marknadsmekanism. 104 () replik: Egentligen blev jag inte så mycket klokare av det här sista. Energi har ju sina incitament. Jag är övertygad om att energipriserna i sig kommer att öka, och bara det är naturligtvis en väldig drivkraft. Om man sedan ändå, med individuella insatser, skulle kunna få pengar över så vet jag inte riktigt hur vi skulle kunna debattera vad man ska göra med dem. När det gäller frågan om lägre fastighetsskatt på grund av energisparande åtgärder kan man precis som konstatera att den blir inaktuell på så sätt att vi nu avskaffar fastighetsskatten. kan vi ju säga att det har varit en av de väldigt kritiska synpunkter vi har haft från allianspartierna, just detta att fastighetsskatten har varit så oförutsägbar även på detta område att när en enskild individ gör något som samhället tycker är bra så tackar man denna individ genom att höja fastighetsskatten. Det var ju faktiskt inte bara allianspartierna som hade den synpunkten utan det hade väl även . Men lyckades inte i det samarbete man hade då med Socialdemokraterna och att få gehör för den frågan. Det kanske var en lite märklig sits. Trots att det fanns ett slags majoritet i för att detta egentligen på ett sätt var vansinne så ledde det ingenvart. har vi ändå en regering som har förändrat förutsättningarna för fastighetsskatten, och det är väldigt positivt på många sätt. 105 (): Först vill jag å vägnar yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det kändes rent av omtänksamt när i sitt huvudanförande här uttryckte den oro han känner inför att allianspartierna inte ska ta ett helhetsgrepp i vissa frågor. Man måste ändå fundera på varifrån denna oro kommer. På sig själv känner man andra är ett gammalt uttryckssätt. Det är möjligtvis så att när det gäller saker som Socialdemokraterna tillsammans med och inte orkade genomföra försöker de nu använda våra argument som vi hade mot dem för att få oss att snabbt fixa det här helst på tre. Då tror jag att de hade varit nöjda, för jag vill minnas att de även i den bostadspolitiska debatten tidigare efterfrågade varför vi inte hade gjort mer. Då är det så, vill jag säga till oss alla och inte minst till , fru talman, att det är precis det som den sittande regeringen gör. Jag är jättestolt över våra ministrar och statsråd. Jag tänker på bostadsminister och på , som båda har visat på handlingskraft. Man jobbar på att tillsammans hitta en bostadspolitik som bygger en helhet. Men den kan inte bli klar på en kafferast. Det här måste få ta sin tid, och därför står vi här och talar om att det här är inriktningen, att vi jobbar vidare på det här sättet och att vi här kommer att ta tag i alla de frågor och de missförhållanden som bostadsfrågorna har råkat ut för under den tidigare regeringsperioden. Ett sådant område är studentbostäderna. De har varit för dyra för många studenter. Studentbostäder har också saknats; man har inte byggt så mycket som har behövts. Det har varit styrning i form av byggregler. Det har varit och dattan som försvårat det hela så att våra unga och studenter inte haft bostäder. När den dåvarande regeringen, med den ena ministern efter den andra, såg till att utbildningsplatserna byggdes ut vid universiteten tyckte vi att det var jättebra. Men man såg inte till att folk hade någonstans att bo så att utbyggnaden av antalet platser därmed kunde utnyttjas. På det sättet vill vi inte ha det, alltså att den ena handen inte vet vad den andra, det vill säga ministern, gör. Vi vill kunna samordna detta så att vi får en klar inriktning med en bostadspolitik som håller ihop. Det ska bli jättespännande att höra en del om dessa frågor vid den hearing som då äger rum.