prot · GU09129 · 2007-06-19 00:00:00 — Kan det finnas något annat? Utrikesministen erkänner själv att detta var en del av åtgärder för att förändra situationen, som var hotande. Hur kan vi beskriva det? Är det då en påtryckning om man gör på det här viset? Jag tycker att det är ett försök till påtryckning inte på det sätt man hade i åtanke när man stiftade lagen utan indirekt. Det har vi kanske inte reglerat. Detta är en intressant sak att diskutera vidare. 124 () replik: Vi har sagt att det i båda dessa fall är ett olämpligt agerande. Men det är en oerhörd skillnad mellan meningarna. Vad utskottets majoritet säger är att det finns ett möjligt uppsåt, alltså att det inte är uppenbart bevisat, medan för ett resonemang om att det inte finns någon annan slutsats att dra än att det finns ett uppsåt med i det hela. Jag har varit med ganska länge i utskottets historia. kan man misstänka ett uppsåt, misstänka ett visst syfte, men om man inte kan frilägga det och bevisa det kan man inte komma vidare. Då måste man hålla sig till ganska öppna beskrivningar i sammanhanget. Det är ganska intressant att vi konstaterar att det finns ett antal likartade ärenden där har varit inblandad, liksom en reservation som gäller och , där man säger att åtgärderna eller agerandet borde ha undvikits. Där har man en ganska kraftfull markering även om man inte kan bevisa att det är ett grundlagsbrott. 125 (): I detta ärende har det mesta sagts. Så är det för den som kommer sent på talarlistan. Men detta granskningsärende har figurerat flitigt i medierna . har också haft många långa diskussioner. Det har varit intressanta och viktiga diskussioner utifrån tryckfriheten och yttrandefriheten. Det har också varit mycket diskussioner om syftet. Jag vill poängtera att både UD och Säkerhetspolisen har tagit upp vad syftet var. Syftet var just att informera om den rådande situationen inte att påverka eller utöva påtryckningar på företaget som på sin server hade hemsidan med teckningstävlingen med karikatyrer av profeten . Det är också väl känt att just dessa förlöjliganden av en profet skapade mycket oro runt omkring i världen, med min förståelse. Under krisens gång riktades också ett flertal hot mot svenska beskickningar och intressen. Det kulminerade med att i förstördes. Det är dessa bilder som tjänstemännen från UD och Säkerhetspolisen tog upp och informerade företaget om. Jag vill poängtera att det var företaget som på eget bevåg tog bort hemsidan från servern. Sedan kommer vi in på det brev som har gått ut till olika länder i världen och på tolkningen av budskap. Hon har själv i KU-utfrågningar bestämt uppgett att hon inte känns vid det uttryckssätt som används i brevet i hennes namn. Den feltolkning av budskapet som man gav uttryck för i tidningen kan naturligtvis inte lastas för. Det tar vi också upp i utskottets ställningstagande. Men hanteringen av ärendet borde enligt utskottet ha skett på ett mer noggrant och försiktigt sätt för att undvika feltolkningar. Där är vi överens. Med facit i hand kommer förhoppningsvis andra budskap som går ut i världen från att hanteras varsamt och insiktsfullt just för att man ska undvika feltolkningar. hade naturligtvis, vilket också kommer fram i utskottets ställningstagande, det yttersta ansvaret för vad som skedde i . Det går inte på något sätt att bortse från. Utskottet skriver i sista meningen i sitt ställningstagande: Med hänsyn till tryck- och yttrandefrihetens grundläggande roll i samhället anser utskottet att det i ärendet behandlade agerandet borde ha undvikits. Jag har en fråga. Jag ställer mig till fullo bakom utskottets ställningstagande. Men man kan inte låta bli att fundera när ett sådant här ärende kommer upp alla ärenden är känsliga, men detta är ett av de mest känsliga över en sak som jag nästan är säker på. Hur än hade agerat hade det, tror jag, med största sannolikhet väckt kritik. Jag vill sammanfatta mitt anförande i ärendet: Damned if you do, damned if you dont. Med detta vill jag inte ha sagt att jag inte ställer mig bakom utskottets ställningstagande. 126 () replik: Jag vill ta upp två punkter i anförande. Först säger du att syftet med den kontakt som togs från enbart var att informera. Då är min fråga: Vad var syftet med det? Vad ville man åstadkomma? Jag tror inte att man går runt och informerar bara för att informera i en krissituation. har i utfrågningen sagt att det var en del av åtgärder för att ändra på en situation som betraktades som mycket ofördelaktig för landet. Det är klart att det fanns ett syfte. Annars måste vi anta att utrikesministern agerar på ett fullständigt obegripligt sätt. Det kan inte vara fallet. Jag kan utmåla samma scenario. eller kommer att publicera en artikel som bedöms som skadlig för något land, ett lands intresse. Det är en krissituation. Då går man till tryckeriet och berättar att det här just kommer att leda till de här problemen. Är inte den informationen på något sätt ett försök att påverka? Varför ges annars informationen? Jag skulle vilja att du tar upp det här. På slutet tyckte jag att du var väldigt ursäktande när det gällde agerande. Du sade: Hon skulle få kritik hur som helst. Det har du rätt i. Men hon skulle inte få konstitutionell kritik, och det är det vi ägnar oss åt. Jag är säker på att många till och med tyckte att det var rätt att göra det hon gjorde. Men vi måste vakta grundlagen och våra fri- och rättigheter. Det är det som våra grundlagar finns till för. Och det kan vi inte blanda med en annan kritik, som du gör på slutet av ditt anförande. 127 () replik: avslutar med att prata om vad hon gjorde. Hon har i detta ärende, som vi också har tagit upp, det yttersta ansvaret. Men om menar att stängde hemsidan på Levonline håller jag inte med. Levonline är väl ett företag som kan svara för sig självt. De tog bort hemsidan från sina servrar på eget bevåg. tar också upp frågan: Vad var syftet med kontakten med företaget? Jo, syftet var, som de har uppgivit själva, att informera om den rådande situationen, vad denna hemsida hade fört med sig och hur läget var efter det att i hade startat detta . Det kan kanske inte tänkas vara försvarbart. Men i den rådande situationen förstördes en svensk ambassad i . Det fanns hot mot svenska beskickningar, och otroligt många människor världen över, kanske 4050 personer, hade dött på grund av, i början, karikatyrer där profeten förlöjligades. Syftet var att informera om det rådande läget. Syftet var inte att påverka i fråga om en stängning av en hemsida. Syftet var rent informellt, och Levonline tog självt beslutet att ta bort hemsidan från sin server. 128 () replik: Ingen har påstått att stängde hemsidan. Det är inte det vi diskuterar. Det hon gjorde var att ge den här informationen med ett syfte, att påverka företaget. Det skulle vara obegripligt om hon skickade ut sina främsta politiska tjänstemän för att informera utan något syfte. Syftet var uppenbarligen att företaget självmant skulle fatta ett beslut. Hur benämner vi det här förloppet? Det är det som är intressant. Justitiekanslern säger att det här inte är ett brott. Det är korrekt. Men vad är det här? Vi har här en situation som är väldigt oklar ur konstitutionell synpunkt, men detta förtjänar kritik. Att vi måste försvara de grundläggande friheterna är för mig självklart. Du säger: Det var en kritisk situation. Men det är just för sådana situationer våra grundlagar finns. Man ska inte falla för frestelsen att göra saker som man gjorde under . Det gjorde man dessutom, , väldigt mycket när det gällde dem som var med i det som ditt parti kallades då. Du känner till detta mycket väl. Det var transportförbud för tidningar som hade kommunistisk anknytning. Tusentals samtal avlyssnades. Det var över 300 ingrepp mot artiklar och mycket annat som gjordes under den tiden. Per beklagade givetvis detta, men accepterade det i namn av just läget. Jag tror att våra grundlagar finns till för att hindra just den här argumenteringen, att vi får kränka våra friheter för att landet är utsatt. Så får vi inte göra. Vi får inte försvara demokratin med odemokratiska metoder. Det är vad jag tror att vi har lärt oss från . 129 () replik: Jag får vidhålla det här med syftet. Då får jag återigen ta upp vad som har tagits upp förut. Det är att JK konstaterar att någon överträdelse av förbudet mot censur eller andra hindrande åtgärder inte kan anses ha skett genom den kontakt som och Säkerhetspolisen tog med företaget. Jag undrar också för det är samma frågeställningar om inte har tittat på utskottets ställningstagande, som jag ställer mig bakom. Där säger vi klart och tydligt att som utrikesminister hade det yttersta ansvaret för vad som skedde inom . Det går inte att bortse från. Och innan jag lämnade talarstolen tog jag upp det som står i den sista meningen i utskottets ställningstagande: Med hänsyn till tryck- och yttrandefrihetens, som har tagit upp, roll i samhället anser utskottet att det i ärendet behandlade agerandet borde ha undvikits. Det är mitt svar till . Titta mer på utskottets ställningstagande och återkom senare! 130 (): Jag vill bara få fört till protokollet att jag instämmer i den argumentering som har framförts av , , och . Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § (forts.) Granskningsbetänkande (forts. KU20) 131 () replik: fattade sig väldigt kort och ställde sig bakom allt som de andra sagt i majoritetsförslaget. De har sagt en hel del som jag tycker är ganska betänkligt. Jag vill fråga vad du, , tycker. Det är helt enkelt viktigt att varje parti manifesterar sin ståndpunkt i ett så här viktigt ärende. Vi har diskuterat vad som var syftet med besöket hos Levonline. Varför informerades företaget? Vad ville utrikesministern åstadkomma? Jag hävdar att det bara finns en rimlig tolkning, nämligen att det handlar om att påverka företaget i en riktning som jag menar kommer att visa sig vara mycket problematisk från tryckfrihetssynpunkt. Sedan har vi den andra frågan. I förslaget och det du, , säger används inte ordet kritik som är det etablerade ordet för att markera att det fel som begåtts är allvarligt. Jag vill därför ha en förklaring. Man måste ta ansvar också för att ordet kritik inte används, inte minst i det här fallet. : I slutet av ett av de senaste anförandena framhävdes det att skulle ha fått kritik hur hon än gjorde. Jag menar att det är något som inte kan accepteras, för då blandar man ihop kritik från allmänheten med den konstitutionella kritik som vi så att säga är skyldiga att leverera. Jag vill att du uttrycker dig om detta, för det är ett ursäktande sätt som jag ser det. 132 () replik: Först vill jag säga några ord om vokabulären. Under inledningsrundan här hörde vi ett antal olika exempel, till exempel att sätta ribban. Jag tror att någon också använde ordet klura när det gäller vårt uttryckssätt, hur vi ska beskriva. försöker få det till att vi i det här fallet skulle ha använt ordet kritik. Jag uppfattar inte att KU:s roll är att vi i KU ska komma med kritik. Vi lyfter fram frågorna för kammaren, i ett sakperspektiv. Sedan är det upp till kammaren att till syvende och sist via ett misstroende entlediga ett statsråd på grund av hur statsrådet agerat. Därför är valet av vokabulär inte så viktigt som det kan tyckas i den debatt som varit om just det föregående statsrådet . När det gäller syftet med kontakten i fråga uttrycker vi i majoritetstexten att den här kontakten kan ha varit ägnad att uppfattas som en påtryckning. Det är det viktigaste. Oavsett hur företaget har uppfattat kontakten kan den uppfattas som och vara en påtryckning. Det är alltid svårt när vi går in och granskar när vi frågar och tar reda på mer material att exakt se vad som är orsaken till folks agerande, oavsett om det i det här fallet var en tjänstemans eller ett före detta statsråds agerande. Sådant är alltid väldigt svårt. Båda sätten att agera antingen att avstå från kontakten eller att inte avstå från kontakten kunde ha lett till kritik. Det kan vara ganska relevant eftersom det handlar om en bedömning av det hela. Kritiken är likväl kraftig i majoritetstexten. 133 () replik: I det här fallet har själv förklarat varför man gjorde det man gjorde. Hon säger att hon direkt efter mötet med ambassadörer och andra representanter från länder i sammanträffade med personal från UD för att se hur man skulle ta itu med den hemsida som redan ställt till ganska stora problem. Det är klart att det här besöket och den information som gavs till företaget var en del av något som syftade till att åstadkomma någonting. Jag är mycket förvånad över att de i majoriteten som inte vill använda ordet kritik inte erkänner detta när själv har gjort det. Det är för mig ett slags överslätande av någonting som borde sägas klart och tydligt. Jag tror att detta är viktigt, för det är så påfallande. har ju också sagt det. När det gäller valet av vokabulär säger du plötsligt om allt vad KU tidigare gjort att användningen av ordet kritik otaliga gånger på något sätt var felaktigt och att man skulle låta kammaren göra något via misstroendevotum. Men så har det inte alls fungerat. Det är egentligen ni som vill introducera en innovation genom att nästan förbjuda ordet kritik därför att det skulle innebära en prickning eller något sådant ord som ni, inte vi, har använt. Ni måste förstå att ta ansvar för att ni ändrar på praxis i . Det gör ni med anledning av ett fall som gäller våra grundläggande friheter. Det måste man ta ansvar för. Man måste förklara varför en praxis som har funnits i väldigt just nu och just här ska ändras. 134 () replik: Oavsett hur länge en praxis har använts kan den uppenbarligen trots allt vara fel. Det har inte varit mer rätt förut att använda ordet kritik, lika lite som det från sida nu skulle vara rätt att använda ordet kritik när det gäller de granskningsbetänkanden som vi förelägger . KU:s granskningsarbete syftar till att för kammarens ledamöter belysa förhållandena och till att se om de anser att det skulle kunna finnas fog för att rikta misstroende mot ett enskilt statsråd. Det är grunden för roll. Att har redovisat syftet och svarat på frågorna tar vi fasta på. Vi uttrycker oss ju om att det agerandet borde ha undvikits. Vi är väldigt tydliga om det. Om du använder ordet kritik eller talar om borde ha undvikits till exempel så är det praxis eller inte ledamöterna i denna kammare som till syvende och sist ska avgöra huruvida det ska vara fortsatt förtroende för det enskilda statsrådet eller inte. Det har varit rimliga roll och uppgift. Vi har inte gjort något avsteg utifrån det här enskilda ärendet uppfattar jag i utskottsarbetet, utan i varje ärende har vi gemensamt pratat om att vi ska undvika ordet kritik. Risken finns ju att medierna fokuserar på just det ordvalet i stället för att se till sakförhållandet som jag tycker att det är mer rimligt att tittare, lyssnare och medier mer ordentligt får studera. Vad i agerandet har varit bra eller dåligt? Sedan kan var och en såväl läsare som tittare dra slutsatser av det. 135 i (fp): Vad debatten handlar om är dåvarande utrikesminister och hennes agerande i samband med en kris som kommit att kallas för Muhammedkrisen, alltså den kris som uppstod efter det att Muhammedkarikatyrerna publicerats i . Men när det gäller Muhammedkarikatyrerna och det som hände efter det att dessa publicerats var det inte första gången som religions- och yttrandefriheten hamnat på kollisionskurs i . Med min yrkesbakgrund som präst finner jag att det är mycket viktigt att föra en diskussion om distinktionen mellan religionsfrihet och yttrandefrihet och att den diskussionen förs också . , herr talman, rådde det stor upprördhet i min hemstad . Den upprördheten hade sitt ursprung i , en bildmeditation av konstnären som under kulturnatten 1998 visades i . Protesterna framfördes med stor frenesi, och de handlade om att framställdes på ett för många människor kränkande sätt. Det var religionsargumentet som framfördes. Man menade att religionsfriheten kränktes av några. Chockvågen gick genom vårt land och spreds också till andra länder. Känslorna var så upprörda att polis inkallades, och utställningsdagen gick polisen med bombhundar genom kyrkan. Flera av oss präster som tjänstgjorde hotades till livet. Den här djupgående egna personliga erfarenheten har lärt mig hur ont det kan göra för den enskilda människan när värden som man håller heliga upplevs som hotade eller utsätts för kränkning. Jag har tjänstgjort i just , och i mitt arbete efter mötte jag människor som återkom till bilderna och hur bilderna påverkat dem . Även om jag kunde leva mig in i och delvis kanske också förstå upprördheten är jag glad att utställningen inte stoppades, utan den kom till stånd och genomfördes. Slutsatsen var att yttrandefrihet och den konstnärliga friheten vann över den svaga och vaga argumentation som kunde rubriceras som subjektiv kränkning hos somliga individer. Utställningen kom att leda till en dialog som pågår än inom kyrkor och samfund men också på olika arenor ute i samhället, inte minst politiskt. Det handlar om utanförskap, homosexualitet och ytterst människosyn och människovärde. spreds världen över en storm av vrede på nytt. Det handlade igen om yttrandefrihet och religion. Vi fick åter uppleva hur religiösa bilder upprörde hela världen, och mina minnen från blev tydliga och kom tillbaka. Återigen ser vi, herr talman, att bilder talar till de djupaste skikten hos en människa och att bilder kan betyda mer än talade eller skrivna ord, provocera och frammana de mest primitiva instinkter och handlingar. Det som skedde var i den muslimska världen, avlägsen från oss. Man såg hur ambassader stacks i brand, hur man brände flaggor, hur man skändade svenska vapensköldar och så vidare, hur handelsbojkotter kom till stånd. Det känns avlägset för oss som bor i , men vi ska komma ihåg att sattes yttrandefriheten ur spel också här hemma då den konstnärliga friheten sattes på undantag när man monterade ned en tavla på Museum för världskultur i . Det fanns ett annat exempel på Berliner Staatsoper där Mozartoperan ställdes in därför att den kunde upplevas som kränkande av somliga, läs muslimer. har den spelats, och det har gått mycket bra. Det har inte hänt någonting, inte en enda incident. Upprördheten som vissa människor känner får inte leda till att vi som har grundlagsskyddad yttrandefrihet bara vagt lägger oss platta och agerar dörrmatta för de mörka krafter som förnekar den andres rätt att tänka fritt, publicera sig fritt. Protestyttringar och våld tystar mycket effektivt de röster hos muslimer som kämpar för fria, öppna, demokratiska och toleranta samhällen. Faktum är, herr talman, att den misslyckades fullständigt i hanteringen av Muhammedkrisen. Men till skillnad från andra länders regeringar reagerade statsministern genom att läxa upp sin danske kollega i tv på bästa sändningstid, och utrikesministern valde att agera på ett sådant sätt att en hemsidesleverantör släckte ned en hemsida. Som kronan på verket var det när UD med medgivande agerade för att släcka ned den hemsida som publicerade de här bilderna. BBC rapporterade: It is believed to be the first time a Western government has intervened to block a publication in the growing row. Det är ord och inga visor. Yttrandefriheten sattes på undantag, och det av en svensk utrikesminister. Under mina år som präst har jag inte , är det, varit med om en påsk eller en jul när man inte har sett karikatyrer av i krubban eller på ett kors, ganska provocerande kanske för somliga människor, men det är ett led i yttrandefriheten. Varje religion och varje livsåskådning tål granskning, tål att prövas och klarar till och med av den kränkning som det kan innebära att fördomsfulla bilder visas eller trycks. Det kan vara fula bilder, de kan vara anstötliga, men i yttrandefrihetens namn måste de få visas. Varje demokrati måste hålla fast vid tryckfriheten och yttrandefriheten oaktat vilken konstnärlig eller intellektuell kvalitet materialet håller så länge som bilderna eller texten inte manar till våld eller till övergrepp mot människor eller grupper. Om så sker i detta land träder lagen om hets mot folkgrupp in, och man kan lagföras. Vi får inte ge avkall på demokratiska värden bara för att protesterna mot Muhammedkarikatyrerna tog sig extrema och våldsamma uttryck. måste vi i stället stå upp och försvara yttrandefriheten och kräva att också medborgare i andra länder ska kunna uppnå och åtnjuta samma demokratiska friheter som vi äger. Jag är övertygad om att den muslimska världen behöver mer frihet och inte mindre. Vi i måste påminna oss gång på gång att vi äger en grundlagsskyddad yttrandefrihet och bär ett ansvar för att förvalta denna yttrandefrihet och sprida budskapet om storheten i friheten över världen. Utrikesminister agerade på ett sätt som enligt min mening förtjänar kritik. Jag är förvånad över att inte har valt att kalla kritik för kritik utan gör vissa omskrivningar. Finns det någon i utskottet som tycker att agerandet förtjänar beröm? Med detta yrkar jag på godkännande av anmälan i reservation i granskningsbetänkande 20. I detta anförande instämde (). 136 (): Jag hade inte tänkt ta till orda i den här debatten eftersom vi är sex partier som är överens. Men jag blev efterlyst tidigare i debatten. Jag tycker också att det finns en sak som inte fått tillräckligt mycket utrymme i debatten så här långt och som jag gärna vill lyfta fram, nämligen att regeringen i det här fallet har ett dubbelt uppdrag. Statsledningen ska värna hotade svenska intressen som man ska följa grundlagen. Det slås också fast i KU:s betänkande. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg det. Regeringen hade faktiskt ett dubbelt uppdrag. KU:s viktigaste slutsats är att det inte skedde någon överträdelse av yttrandefrihetsgrundlagens censurförbud i kontakterna med Levonline. Regeringen kan inte lastas för något grundlagsbrott, precis som tidigare påpekat här i debatten. Däremot för KU ett problematiserande resonemang om säkerhetsavstånd när det gäller kontakterna mellan UD-tjänstemannen och Levonline. KU konstaterar att det å ena sidan är viktigt med säkerhetsavstånd, å andra sidan inte får leda till att myndigheter alltid avhåller sig från att kontakta medieföretag för att erbjuda information, vilket var syftet i det här fallet. I det här fallet anser KU att UD-tjänstemannen har kommit säkerhetsavståndet för när i kontakterna med Levonline även om Levonline inte uppfattat kontakterna som påtryckning. Det är vi alla överens om. Om detta har flera ledamöter talat här liksom om hur utrikesministerns uttalande feltolkats i utländska medier. Däremot har det i dagens debatt varit mer tyst om regeringens dubbla uppdrag, det vill säga att statsledningen ska värna hotade svenska intressen som man ska följa grundlagen. Detta slås också fast i KU:s betänkande, vilket är viktigt att komma ihåg. 137 () replik: Det vore mycket anmärkningsvärt om ingen företrädare för det socialdemokratiska partiet skulle vara med i debatten. Det var ni socialdemokrater som regerade landet. Det handlar om en före detta minister som är socialdemokrat. Då är det klart att det största partiet i landet måste säga sitt i kammaren och inför det svenska folket om det här ärendet. Det är ett så otroligt viktigt ärende. Jag tackar dig för att du tänkte om och anmälde dig till talarlistan. Men att partiet över huvud taget hade övervägt att inte vara med i debatten är mycket märkligt. Du pratar om det dubbla uppdrag som regeringen och statsledningen har att försvara landet och svenska intressen och att följa grundlagen. Man får intrycket att regeringen ska göra en viss avvägning. Hur mycket följer vi grundlagen? Hur mycket försvarar vi landets intressen? Hur mycket censur är påkallat i det här fallet? Under hade vi transiteringen av tyska divisioner och 300 beslag av tidningar. Det är klart att med på andra sidan låter avvägningen korrekt.