prot · GU09118 · 2007-06-01 00:00:00 — Det är kanske inte ett alltför märkligt sammanträffande eftersom de geografiskt ligger där de ligger. Jag yrkar också bifall till reservation 16 under punkt 16. I övrigt överlåter jag till att prata om de mer konstitutionella frågorna. 7 (): EU-ministern och övriga riksdagsledamöter! Äntligen är det för EU-debatt i . Vi är några som har väntat ivrigt på den. Den skrivelse som utgör grunden för debatten kan man säga till beskriver socialdemokratisk politik men är avgiven av en borgerlig regering som efter valet fick ta ansvaret för att föra den svenska fanan vidare i EU-samarbetet. Det här handlar ju om långa processer. Det tar innan en diskussion i EU kommer så långt som till att bli verklighet och beslut och kanske dessutom genomfört i medlemsländerna. Vi vet ju att statistiken på det området ser lite olika ut. Vi som sitter i har ofta efter valet fått höra av regeringens företrädare att man i allt väsentligt ligger kvar på den tidigare regeringens linje och förhandlingsupplägg. Och det är nog ganska naturligt. Det tar tid i det här sammanhanget innan vi kommer att märka några större skillnader mellan den borgerliga regeringens EU-politik och den tidigare socialdemokratiska regeringens politik. Men jag tror att de finns. Jag tror till och med att det är bra att de skillnaderna finns. Men det tar tid innan vi på allvar kommer att se dem. Det fins en tendens i skrivelsen som dock är lite oroande, tycker jag. Det är försöken till avgränsningar, där man så smått börjar närma sig det som vissa partier i olika valrörelser har formulerat som att de vill göra EU smalare men vassare. Jag är bekymrad över sådana ansatser till att avgränsa EU-samarbetet. Jag noterar också när jag lyssnar på och läser reservationer i betänkandet att här håller möjligen en ohelig allians, bredare än och de borgerliga partiernas allians, på att uppstå, en allians där möjligen och kanske till och med ansluter sig och börjar försöka forma något slags idé om ett minimalistiskt EU. Jag tror att det vore allvarligt för och EU:s utveckling. Det är viktigt att vi har ett EU som arbetar brett, men som har respekt för sina medlemsländer och inte lägger sig i de allra mest stolliga detaljer som vi emellanåt kan upptäcka och skaka på huvudet åt. Vi ska ha ett EU som gör rätt saker på rätt nivå. Men jag vill ändå höja ett varningens finger för det minimalistiska EU. Det är inte ett socialdemokratiskt EU. EU är viktigt. Det är viktigt för . Det är viktigt för oss socialdemokrater. Vi har som parti faktiskt tagit ställning för att vi ser att inte alla de problem och utmaningar som vi socialdemokrater tycker är viktiga att lösa för människor längre går att lösa på nationell nivå. Vi måste samarbeta med andra länder. Vi måste samarbeta om jobbpolitiken exempelvis. Vi måste samarbeta om miljöpolitiken. Det är en fördel för unga människor som studerar om deras utbildning går att översätta i examina som är gångbara även i andra länder än . Det ger en verklig möjlighet att uppnå den fjärde rörlighet som finns i EU, det som är den minst utnyttjade rörligheten i EU, nämligen rörligheten för människor. Det är inte bara kapital, varor och tjänster som ska flyta fritt inom EU:s gränser. Då blir det bara krämarnas . Om det ska bli folkens måste det också vara öppna gränser för människor, både att komma in i EU och att röra sig inom EU. Då är utbildningen en viktig del. Det är också en bra väg för unga människor att få prova på livet i ett annat land och skapa sig andra erfarenheter och kontakter genom att studera i andra EU-länder en möjlighet som jag tycker tyvärr används för lite. Vad är då alternativet till det här breda EU? Det är möjligen det smalare men vassare EU. Men för några är det faktiskt så att alternativet sägs vara att inte alls vara med i EU. Hur löser man då de gemensamma problemen och utmaningarna, miljöfrågorna exempelvis? Hur skapar man en jobbpolitik som hanterar globaliseringens baksidor, som ju finns, om man inte har EU? Hur samarbetar man om rättsliga frågor om man inte har EU? Hur ser egentligen alternativet till EU ut? Finns det något konkret alternativ? påpekade att han tyckte att listan över dåliga beslut i EU var lång. Jag håller med så långt som till att det finns en lista på dåliga beslut. Allt som EU beslutar är inte bra. En del kanske är bra beslut men blir inte bra i verkligheten. Men jag och är nog lite oense om längden på listan och exakt vilket som ska stå på vilken sida av listans plus och minus. Vi socialdemokrater vill ha ett EU som fokuserar på jobb, jämställdhet och miljö. Det är viktiga uppgifter. Vi har fört en aktiv EU-politik, även om vi nu har en regering och en EU-minister som gör sitt bästa för att måla upp bilden av en passiviserad socialdemokratisk tid i EU. Det är inte verkligheten. Det visar också den forskning som sker på området. Det är till och med så att rankas som ett av de mer aktiva och inflytelserika länderna i EU. Det blir man knappast genom att jämt sitta tyst och aldrig ha några förslag att bidra med. har fört en aktiv politik i EU. Det ska vi fortsätta att göra det är rimligt även med en borgerlig regering. När det gäller talet om att ska tillhöra EU:s kärna vill jag hävda att vi redan tillhör EU:s kärna. Vi har varit skickliga på att påverka EU-processerna. Vi har haft stort inflytande över EU under de år som vi har varit medlemmar, . Det ska vi fortsätta att göra även med en borgerlig regering. Och vi ska fortsätta att ha ett bra och fruktbart samarbete om EU-frågorna i . Men, och andra, sluta med att försöka måla bilden av det passiva socialdemokratiska regeringsinnehavet när det gäller EU-frågorna. Den bilden stämmer inte. I övrigt, som jag inledde med, är det till socialdemokratisk politik som den här skrivelsen handlar om. Det är också den praktiska orsaken till att det inte finns någon socialdemokratisk motion eller reservation i det här sammanhanget det här året. Men har vi en skrivelse som till är borgerlig politik. Var så säker då kommer vi tillbaka i det sammanhanget. 8 (): Herr talman och ! Låt mig börja med att säga att det är mycket glädjande att vi har den här debatten under det år då EU fyller . Ett 50-årsjubileum ger oss anledning att göra bokslut och det är ett positivt bokslut. Det har hänt enormt mycket på en, historiskt sett, sedan tog slut och enandeprocessen började mellan de före detta arvfienderna och . föll järnridån, och det kommunistiska sovjetväldet brakade ihop. bevittnade vi en fantastisk europeisk utvidgning med tio nya stater. har EU blivit vardag för oss. Även de mest inbitna motståndarna här i och i andra europeiska länder kräver inte längre utträde ur unionen. Vad som är ännu mer glädjande är att EU-politik har blivit inrikespolitik. Ett tydligt tecken på detta är att Europaminister sitter i och inte på . ratificerade och medlemskap, och har båda blivit medlemmar. är vi 27. I det sammanhanget ska vi konstatera att EU-utvidgningen är viktig för oss. använder man den framtida utvidgningen av EU ofta som soft power för att föra den politiska processen på kontinenten framåt. Det bästa exemplet på detta är händelserna i . Där blev det i sista sekunden en demokratisk regering, och kunde ställa in blicken på fortsatta förhandlingar med EU även om det också krävs fullt samarbete med tribunalen i . är bland de mest utvidgningsvänliga länderna i EU. För oss räcker inte ens de nuvarande 27 länderna och perspektivet för . Här i kammaren har alla sju partier ställt sig bakom ett EU-perspektiv även för , och . Men för att förverkliga utvidgningsstrategin behöver vi på plats. Visst skulle en vidare utvidgning teoretiskt också vara möjlig med endast de nuvarande fördragen, men det blir så mycket lättare med det reviderade fördraget. Därför är det glädjande att som nuvarande ordförandeland i EU har börjat med en ny förhandlingsrunda. När vi säger att EU lyckligtvis har blivit vardag för oss, blivit en del av vår dagliga inrikespolitik, blir det ännu mer avgörande att EU får en mycket omfattande acceptans i med följande prioriterade områden: Den inre marknaden. Ett EU som är byggt nedifrån och upp och efterlever subsidiaritetsprincipen, som innebär att alla problem ska lösas så nära den berörda som möjligt. Ett EU som värnar öppenheten. ledande roll i EU. Klimat- och miljöfrågor, som bara kan lösas gemensamt eftersom miljöförstöring inte hindras av gränskontroller. Samarbete även med våra grannländer, som till exempel , för mer demokrati, mänskliga rättigheter och ett fungerande samhälle. En fungerande europeisk grannskapspolitik. är särskilt angelägen för oss. I regeringens skrivelse täcks hela EU-politikområdet in. Avsnitt 4 behandlas dock inte av utrikesutskottet utan i stället av det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. Vi börjar vårt betänkande med den övergripande utvecklingen i EU, och vi talar särskilt om utvidgningen och dialogen med medborgarna om detta. Vi betonar att EU långsiktigt bör ägna sig åt färre men mer gränsöverskridande frågor, som subsidiaritetsprincipen kräver. ska därutöver fortsatt verka för Lissabonstrategin som gäller för tillväxt och konkurrenskraft i samt för hållbar utveckling. I andra avsnittet behandlar betänkandet EU:s förbindelser med omvärlden. Där utgår utrikesutskottet från motionerna och beskriver läget . har deltagit i alla fredsfrämjande insatser som EU har varit involverat i, vilket visar på en bra track record och är ett tecken på intresse i att spela en ledande roll i . EU har för att bidra till en lösning i arbetat aktivt i kvartetten gemensamt med , och FN. EU anstränger sig också för att behålla en konstruktiv dialog med . Situationen i fråga om mänskliga rättigheter har gått bakåt i utvecklingen. EU försöker påverka åt rätt håll. Parallellt med arbetet för demokrati jobbar EU också med handelsfrågor och planerar ett frihandelsavtal mellan och samt medlemskap i . Övergripande för hela den europeiska utrikespolitiken är att förbindelserna behöver bygga på gemensamma värden såsom frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Som fjärde område i betänkandet behandlas EU:s rättsliga och inrikes frågor. EU ska arbeta för frihet, säkerhet och rättvisa men också för yttrandefrihet och föreningsfrihet. stöder EU i sitt arbete för en enhetlig europeisk flykting- och asylpolitik, vilket är ett avgörande komplement till gränsöppnandet i . Miljöpolitik håller glädjande nog på att få en allt större plats i EU och i de enskilda medlemsländerna, inte minst här i också under den nya regeringen. Vi har lagt in detta i vårt betänkande under samma kapitel som jordbruk, fiske och livsmedel. En av de stora framgångarna var kemikalielagstiftningen, Reach, där inte minst har spelat en bra och avgörande roll. En stor fråga var, som vi hörde i de föregående anförandena, också den tysk-ryska gasledningen Nord Stream. Där kräver EU en bra och genomarbetad miljökonsekvensbeskrivning. Till slut beskriver betänkandet arbetet med EU:s institutioner. Den viktigaste principen är för oss i offentlighetsprincipen. Europeiska rådets möten måste bli mer öppna än . Så mycket information och dokumentation som möjligt ska göras tillgängligt för allmänheten. EU är vårt stora framgångsprojekt. Regeringen och en majoritet i gör allt för att förankra i våra hjärtan och hjärnor samt för att lyckas garantera för oss, våra barn och barnbarn ett i fred, frihet och välstånd. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på alla reservationer. 9 (): Herr talman och fru minister! Jag kan inte låta bli att se till att det i protokollet blir antecknat att ägde den första samlingen för det svensk-rumänska nätverket rum hos ambassadör . Jag tror att vi alla är klara över att hade inte den typen av arrangemang och ömsesidighet kunna genomföras. I betänkandet och skrivelsen kan man läsa att utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar. Så är det absolut. Ganska kunde vi utifrån en statistisk undersökning få vetskap om hur fort glömskan suddar ut kunskap och erfarenhet. Den gången handlade det om att man i och i om jag minns helt rätt var det i hela , men i varje fall i tagit reda på hur ungdomar kommer ihåg Förintelsen och kommunismen. Okunnigheten var nästan bedövande. Har vi redan glömt hur tedde sig innan EU fanns? När vi ser utvidgningen av EU i ett historiskt perspektiv räcker det knappt, enligt mitt sätt att se, att använda ordet framgång. Minns det omringade , det ockuperade , hur människor i och skändades, hur frös, svalt och led av fattigdom och förnedring etcetera. Det fanns en trängtan i och hos dessa länder att komma in i en europeisk gemenskap. EU möjliggjorde detta. Denna längtan efter att komma in i den europeiska gemenskapen har varit en mycket stark drivkraft för att demokratisera många av dessa länder. Jag menar att demokratiseringsprocessen fortgår i rätt riktning. Att en fortsatt EU-utvidgning kommer att spela en positiv roll för oss alla, en fredsfrämjande roll, för och för oss i , är uppenbart. I skrivelsen och betänkandet kan man också ta del av att kommissionen betonar vikten av att tillsammans med medlemsstaterna förbättra dialogerna med medborgarna om utvidgningen. Där tycker jag att vi är dåliga, alla partier, inklusive det parti som jag har varit engagerad och är. Där har vi naturligtvis en stor del av svaret på det som här lyfte fram. Hur ska folk ställa sig så positiva som jag tror att de innerst inne är? Jag tror att kunskapen om vad utvidgningen betytt och betyder och hur det kanske hade sett ut om den inte hade ägt rum är väldigt liten. Det är inte medborgarnas fel, utan opinionsbildarnas, politikernas, vårt fel. Det var just i den andan som jag skrev motionen U254, där jag lyfter fram behovet av att stimulera en bred nationell diskussion kring framtida medlemskap i . Jag menar att det är någonting som behöver gälla i stort. Jag tycker inte att behandlas särskilt hedervärt i debatten när det blir resonemang om medlemskap i . Jag är glad över att samtliga partier är för ett turkiskt medlemskap. Visst är det så att har en hel del ogjort, har åtskilligt att reformera och förändra. Vi har, och ska ha, förväntningar på , men om man verkligen vill se som medlem bör det vara självklart att peka på de positiva förändringar som skett och sker och detta, igen, tack vare strävan efter EU-medlemskap från sida. Jag vill påstå att debatten om utvidgningen skulle tjäna på att lyfta fram rent sakpolitiskt vad ErdoganGül-regeringen uträttat. Lika rimligt som det är att fundera över vad som hänt med om EU inte funnits är det att fundera över hur långt man nu kan komma i de funderingarna vad som händer med , med Svartahavsregionen och med regionen kring om hålls utanför EU. Den nyvalde franske presidenten ställningstagande i detta hänseende är enligt min uppfattning inte vare sig klokt eller framtidsinriktat. Sedan kan jag inte låta bli, herr talman, att i sammanhanget säga att han har fällt en del andra yttranden som inte heller kan anses vara särskilt kloka. I detta sammanhang vill jag gärna understryka ENP:s roll, European Neighbourhood Policy, som utformades i samband med att EU utvidgades med tio nya medlemmar. Syftet var att motverka nya barriär- och gränsdragningar som skapar misstro och osämja. Jag tror inte att den verksamheten är särskilt känd. är , , , , palestinska myndigheten, , , , och med i ENP. och är på väg in. Självklart står det att utskottet understryker att grannskapspolitiken bör förstärkas. Vi lever i ett nytt , i ett alltmer öppet . Det gamla talet om gränser är inte särskilt rimligt och verklighetsnära. Det finns säkert de som tycker att jag målar situationen i EU och mellan länderna i EU i för ljusa och varma färger. Tyck gärna det! Jag tycker å andra sidan att det är väldigt många som målar i helt andra färger. Jag ska nu tala en del om relationerna till , om rustande, om beroendet av rysk gas som vi riskerar att hamna i, som har tagits upp här utomordentligt väl tidigare. Men jag tror inte att situationen eller de relationerna tett sig tryggare eller mer konfliktfria om EU inte existerat. Avslutningsvis ska jag säga några ord, kanske lite vid sidan om det som har sagts. firas det, i varje fall på en del håll i världen, ett . förbjöds slaveriet, det afrikanska slaveriet. Det är ett jubileum som inte har fått alltför stor uppmärksamhet. har vi ett nytt slaveri. Jag har så svårt att tro att det är sant, men jag är övertygad om att de som sysslar med frågorna har sett till att det är sanna siffror när man påstår att 500 000 kvinnor är offer för människohandel i vårt . Det är en skam för EU. Det är en skam för . Det är en skam för oss alla. Vi ska behandla utrikesutskottets betänkande nr 8 om bistånd om . I vår omedelbara närhet, i vårt eget land, i vårt , berövas medmänniskor mänskliga fri- och rättigheter, kränks och skändas individer, berövas ungdomar sin integritet. Måtte respekten för mänskliga fri- och rättigheter bli något som vi inte exklusivt applicerar på , utan att vi tar till oss att dessa fri- och rättigheter ska realiseras och förverkligas också för vårt . 10 () replik: har berört ett väldigt viktigt område, och det är utvidgningen, och särskilt när vi pratar om och det som händer där just . Jag tänker på de 200 000 man som enligt uppgift ska finnas vid den irakiska gränsen för att sätta stopp för kurderna och det de vill åstadkomma. För mig är det viktigaste när det handlar om anslutning till EU att respekterar de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter. När gick med i EU innebar det att de var tvungna att respektera sina nationella minoriteter. Jag tänker i huvudsak på katalanerna och baskerna, som har fått ett mycket större självstyre tack vare EU-medlemskapet än vad man hade tidigare. kunde inte fortsätta att förtrycka katalaner och basker som man hade gjort före medlemskapet. Det är den absolut viktigaste frågan för mig när det gäller medlemskap. Det finns många andra frågor som också är viktiga. Men i skrivelsen står ingenting om just det när det handlar om , utan bara att förhandlingarna har gått trögt till följd av att inte uppfyller EU:s krav på att landets hamnar öppnas, också för fartyg och flyg från republiken . Det är huvudinvändningen mot att nu låta gå vidare i förhandlingarna. Jag menar att det absolut viktigaste borde vara respekten för de mänskliga rättigheterna och respekten för de nationella minoriteterna. Jag vill gärna höra din uppfattning i den frågan. 11 () replik: Jag är helt överens om detta. Mänskliga fri- och rättigheter är det basala, det mest angelägna. Det handlar om att verkligen betona det för , för , för regeringen , att minoriteterna ska ha sina mänskliga fri- och rättigheter. Vad jag vill ha sagt är att jag tror att möjligheten att nå dit är reellt mycket större om vi verkligen ser till att försöka vara positiva när det gäller för att komma med som medlem i EU. För att turkarna ska känna sig välkomna det är min point kan man inte ständigt behöva höra talas om de misslyckanden som man lever med, de tillkortakommanden som bevisligen existerar. Det finns ju det som går åt rätt håll. Vi skulle naturligtvis gärna önska att det gick snabbare och var mer påtagligt, men jag tror att det är psykologiskt oklokt att inte se framsteg utan enbart fixera sig vid tillkortakommanden. Jag kan inte göra en rimlig analys av vad som händer vid norra gräns mot . Möjligtvis kunde man ansluta sig till vad som sades i Ekot , att det finns en medvetenhet hos den turkiska armén och hos turkarna i allmänhet om att i fortsatta förhandlingar om medlemskapet i EU accepteras inte vilka tilltag som helst. 12 () replik: Jag är också absolut för att ska få gå med i EU. Jag tycker att det är väldigt bra för , och det är bra för EU också. Du talade om opinionsbildning. Hur ska vi då få människor här att förstå? Eller vad är det människor här vill ska ske för att ska få gå med? Vi ordnade en heldag om EU på en gymnasieskola i där det gjordes olika rollspel och fördes diverse diskussioner. Man delade in grupper och tog upp viktiga frågor, bland annat utvidgningen. Där visade det sig att alla elever först sprang över på den sidan där de fanns som inte ville att man skulle utvidga EU och inte ville att skulle få gå med. När man frågade lite djupare, om ska få komma med om de uppfyller de mänskliga rättigheterna, sprang alla över på den andra sidan. Mänskliga rättigheter och de nationella minoriteternas rättigheter är något som jag tror att svenskarna tycker är en mycket viktigare fråga när det gäller än att öppna hamnarna på . Jag tror att den opinionsbildning som du, , pratar om den breda nationella debatten är väldigt viktig, men vi ska fokusera på det som människor faktiskt bryr sig om i stället för på andra frågor. Hamnarna är säkert viktiga ur en formell aspekt, men mänskliga rättigheter är mer angeläget. Just nu ligger det fyra hungerstrejkande kurder egentligen tillhör de tydligen en annan folkgrupp på . Vi beviljar inte människor från asyl. Vad beror det på? Det är också en fråga. 13 () replik: Låt mig lyfta fram det exempel som redovisar. Det är intressant att se hur enkelt det är att få elever att byta åsikt när det gäller . Det var ju lite grann detta jag försökte säga. Så länge okunskap och främlingskänsla existerar skapar de rädsla, och så säger man nej. Jag tror att detta gäller i stor utsträckning inte bara anslutning utan relationerna till EU över huvud taget. Vi har alla varit för dåliga på att föra ut en bred debatt. Jag tror att många också är rädda för att , trots att det är en sekulär stat, har många muslimska invånare. har det, och det måste vi acceptera. Jag tror att det kan vara en väldig styrka för att få in som medlemsnation i EU. Vi i har ju därvidlag inte gjort särskilt mycket för att förklara eller lyfta fram frågan hur demokratin kan förenas med den muslimska religionen. Där har gjort väldigt stora ansträngningar. Man ordnade en konferens där 2 000 var inviterade. Det var personer av högsta kaliber, om jag får använda det uttrycket, från både teologi och politik. Det är klart att det spelar en roll. Vi skulle behöva engagera oss mer än vad som har varit fallet för att få bort rädslan när vi talar om dessa frågor. 14 HANS () replik: Jag begärde replik när talade om behovet av dialog med medborgarna. Behovet av dialog är något vi ofta hör nämnas i EU-diskussionen. För mig är dialog en tvåvägskommunikation. Det handlar om utbyte av åsikter och om att ta intryck av varandra. Men man undrar vad det är för dialog som efterfrågar när han målar upp en bild av att vi alla innerst inne är EU-vänner. Det är bara en brist på information som gör att det finns människor som är EU-kritiker. Om man har ett sådant sätt att se på medborgare, att EU-kritiker är något man är bara i avvaktan på att man blir informerad tillräckligt mycket, undrar jag vad det kommer att bli för dialog. Jag tycker inte att det här låter som en öppen debatt. Det låter inte som ett utbyte. Det låter precis som det vi har sett alldeles för mycket av, nämligen toppstyrd propaganda som ska ut uppifrån och där det inte finns något utbyte. EU lyssnar inte på sina medborgare och på den massiva kritik som finns, inte bara här i utan i ett stort antal EU-medlemsstater. Detta visade inte minst folkomröstningarna i och . Man kan fråga sig om är nöjd med dialogen när det gäller EU-konstitutionens framtid. har vi fått besked om att svårligen ens kommer att få yttra sig om det konkreta förslag som ska behandlas på toppmötet . Om inte ens kommer att få yttra sig om konstitutionen, var är dialogen då? Än mindre vill man ha en folkomröstning som skulle kunna möjliggöra en bred folklig debatt, ett utbyte av åsikter. Också detta säger och majoriteten nej till. Vad är det egentligen för dialog som vill ha? 15 () replik: Jag hade inte väntat mig något annat än att skulle reagera på detta. Jag tror att och hans parti lever gott så länge okunnigheten får florera. Men längst inne i märgen är nog varje människa tillfreds med att EU har varit en grundläggande orsak till att vi har fred i .