prot · GU0966 · 2007-02-23 00:00:00 — I gårdagens ledare i stod det: Det är sedan Bildt gick rakt från oljeindustrin in i den . Med ett resonemang om att olja kan bidra till fred, när vi sett att oljan har lett till ett långvarigt och omfattande krig i , kan man börja fundera på vad dessa tankar kan leda till. och andra oljebolag kanske kan få ett kommande fredspris för att man bidrar till fred. Jag har lite svårt att se dessa kopplingar eftersom oljan bara har skapat krig och särintressen. Därför frågar jag igen: Tror du verkligen på att oljeindustrins intressen i kan leda till en fred där? 92 Utrikesminister (): Jag ska inte tro så mycket i detta sammanhang. Och det handlar inte om min roll som utrikesminister. Jag har bara redovisat att jag har varit där. Och talar jag om nordsyd-konflikten. Jag har suttit i samtal med alla sydledare och med alla nordledare och talat om oljan och freden. Det var då det inte fanns någon fredsprocess över huvud taget, inte heller från FN:s sida. Jag var mycket kritisk mot i privata samtal med honom. Det ledde till att vi fick i gång en fredsprocess. Det var framför allt den amerikanska regeringen men jag ger gärna en ros till den norska regeringen också FN och den amerikanske senatorn . Då var det viktigt, och jag vill hävda att vi spelade en roll för att få i gång den processen. Då var engagemanget i gränsande till obefintligt. Och det var två och en halv miljon döda i den konflikten. Sedan fick vi fredsavtalet. Därefter har vi fått konflikten i . Det är en oerhörd tragedi, framför allt 20032004 då det var helvetets år. Och var det inte så påtagligt mycket entusiasm här heller. Sedan har det stapplat sig fram. Vi fick ett fredsavtal . Det går rätt dåligt. Det pågår nu en ny politisk process där och deltar. De ska ha allt stöd. De har varit nere och talat både med president i flera omgångar och med de olika företrädarna. Vi har också haft fredsprocessen i . Vi måste se om detta kan fungera, och vi måste vårda asylprocessen. Jag är ledsen om jag kanske inte känner så mycket för de inrikes partipolitiska piruetterna i denna fråga. Jag har sett så mycket av lidande, krig, elände och död. Jag har också varit engagerad för att åstadkomma fred i i konflikten mellan nord och syd då nästan ingen i brydde sig om detta. Sedan förstår jag att ni vill knipa era partipolitiska poäng. Jag tycker att är ett undantag eftersom han har väckt en seriös interpellation. Men jag vet hur det partipolitiska spelet är. Men jag har varit mer engagerad för freden i än vad jag tror att någon i denna kammare har varit, varit i närheten av eller ens är medveten om. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2006/07:252 om praxis 93 Statsrådet (): LiseLotte har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att garantera individens rättssäkerhet i kontakten med samt för att komma till rätta med de brister som JO pekat på när det gäller myndigheten. LiseLotte har även frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den pågående omorganisationen inte ska påverka kvaliteten i handläggningen negativt. Slutligen har LiseLotte frågat mig vad jag avser att göra för att inte fuskbekämpning ska vara huvudinriktningen i verksamhet. Jag vill börja med att säga att jag håller med LiseLotte om vikten av att den enskilde blir korrekt behandlad av . Regeringen har , bland annat i höstens budgetproposition, betonat vikten av en lika och rättssäker handläggning för den enskilde. Den försäkrade möter orimligt långa handläggningstider. har dock blivit bättre, och handläggningstiderna sjunker överlag för de flesta ärendena. Det är min bestämda uppfattning att det är möjligt att minska handläggningstiderna som rättssäkerheten stärks. När det gäller den kritik som JO riktat mot tar jag kritiken på mycket stort allvar. Jag noterar att antalet ärenden där JO riktat kritik minskat , vilket är positivt. Det är viktigt att komma ihåg att det är av alla som ansöker om ersättning från som får avslag. Endast av de ansökningar som får avslag ändras sedan i länsrätten. Detta tyder enligt min mening inte på att är för hård i sin bedömning av rätten till ersättning. Jag delar inte LiseLotte uppfattning att omorganisation kommer att leda till lägre kvalitet i handläggningen. Myndighetens omorganisation syftar tvärtom till en mer effektiv och lika handläggning. Arbetet med att förändra och modernisera är mycket viktigt, och jag vill poängtera att jag har stort förtroende för och dess pågående förändringsarbete. Vad gäller LiseLotte fråga om huvudinriktningen på verksamhet vill jag poängtera att uppdrag är att administrera socialförsäkringen. I detta arbete ingår att tillse att de försäkrade får de förmåner de har rätt till. I arbetet ingår emellertid även att säkerställa att endast de som är berättigade till en förmån får ersättning samt att denna betalas ut med rätt belopp. Regeringen ser mycket allvarligt på att stora belopp betalas ut till icke-berättigade och anser att de insatser som vidtar för att minska dessa felaktiga utbetalningar är ytterst viktiga för att såväl rättssäkerheten som tilltron till socialförsäkringssystemet ska finnas. Ett välfärdssystem med generösa ersättningar förutsätter korrekta utbetalningar för att inte finansieringen av systemet på lång sikt ska urholkas. 94 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Av svaret framgår att statsrådets och min verklighetsuppfattning skiljer sig en hel del. Men vi kan kanske vara överens om att det inte är någon som påstår eller som har påstått att det är okej att fuska till sig bidrag. Det är lika fel att skattefuska och anlita svart arbetskraft som att lura till sig bidrag som man inte har rätt till. Jag skrev denna interpellation därför att jag tycker att fokuseringen från och regeringens sida är felaktig. , i princip direkt efter valet, har vi i medierna sett hur tonläget trappats upp och hur det hela fått orimliga proportioner. För den som inte har satt sig in i siffrorna verkar det som att större delen av de sjuka och föräldralediga bluffar och roffar åt sig mer än de har rätt till. Det är väl känt att upprepar man någonting blir det till slut en sanning. Just nu är sanningen att sjukskrivna och föräldralediga fuskar och att försäkringen överutnyttjas detta när verkligheten i stället är att människor känner sig jagade och att drar in människors sjukpenning på lösa grunder och utan förvarning. Jag menar att det här nitiska granskandet och ifrågasättandet borde gälla även beslut och verksamhet. Som jag nämner i min interpellation finns det kraftig kritik mot från JO. Jag ska citera ur Justitieombudsmännens ämbetsberättelse: För socialförsäkringens del kan man misstänka att striktare tillämpning av reglerna genererar ett stort antal klagomål. säger i svaret att få av dem som överklagat fått rätt i domstol, vilket inte tyder på att har varit för hård i sina bedömningar. När man tittar på procenttalen kan det verka som att problemet inte är så stort. Men med tanke på antalet människor som söker bidrag handlar det om ett betydande antal personer som har överklagat och fått rätt. Det är just det jag menar. När å ena sidan gör och har fel förminskar statsrådet problemet. När det å andra sidan pratas om fusket överdriver och förstorar regeringen det. Jag ska nämna några siffror från DN . i krävde tillbaka 50 miljoner i och för sig mycket pengar och absolut ingenting som jag försvarar. Men sätt den summan i relation till att betalar ut 1 ½ miljard i ! Jag skulle önska att regeringen lade lika mycket energi på att förbättra rättssäkerheten för människor i behov av socialförsäkringar som man lägger på att misstänkliggöra alla sjuka. Jag behöver väl inte räkna upp alla förslag som statsrådet utarbetat och håller på att utarbeta i den hårdnande praxisens namn. När får vi se lika skarpa och tydliga förslag för att komma till rätta med att människor slits ut när det handlar om behovet av bättre arbetsmiljöer? Det enda regeringen har gjort som handlar om arbetsmiljö och ohälsa är nedläggningen av . Men det är ju just där man forskar kring sådant som förebygger ohälsa. Jag fortsätter med att citera JO: Påfallande ofta rör klagomålen bristen på rehabiliterande insatser, i synnerhet om den försäkrade saknar arbetsgivare. Det förefaller behövas ett klargörande mellan berörda myndigheter och Arbetsförmedlingen om vem som har ansvaret för vad. Jag undrar när vi får se förslag till åtgärder som gör något åt detta med alla som faller mellan stolarna. 95 Statsrådet (): Jag kan bara återigen instämma i att en icke rättssäker process för den enskilde inte är acceptabelt. Den här regeringen har suttit . var LiseLotte parti på sätt och vis i regeringskoalition med Socialdemokraterna. LiseLotte hänvisar till perioden 20032005. Men är ju ansvarigt för de siffror som presenteras i LiseLotte interpellation. Jag kommer däremot att med all kraft försöka komma åt fusksituationen och överutnyttjandet. Men det gör jag mot bakgrund av att jag vill stärka de sjukas och arbetsskadades möjligheter. Det ska finnas ett tryggt socialförsäkringssystem för dem som verkligen behöver det alltså att rätt person får rätt ersättning, att vi har robusta system som håller och att vi tittar på arbetsförmågan snarare än på arbetsoförmågan. Jag tror att LiseLotte vet om att har kommit med en utredning. I den skriver hon mycket tydligt att många verkar ha fått sjuk- och aktivitetsersättning, trots att de har en arbetsförmåga, därför att det har varit en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Jag tycker att det är väldigt inhumant att man i stället för att hjälpa människor till ett lämpligt arbete med en lämplig arbetsmiljö har förtidspensionerat de här personerna. De har kommit innanför den här dörren som sedan har gått i baklås. Väldigt få har kommit ut. Under förra mandatperioden fick vi en rapport från där man säger att har kommit ut. De har fått för lite insatser och för lite rehabilitering, och en arbetsmarknad som varit anpassad till dem har inte funnits. Regeringen har på denna korta tid infört nystartsjobb som innebär att man stimulerar till arbete. kommer det 1 400 nyanställningar med detta arbetssätt. Vi tar också bort medfinansieringen, vilket innebär att arbetsgivarna inte behöver vara oroliga för att anställa någon som varit sjuk eller varit borta . Vi har en mängd åtgärder. Jag har gett i uppdrag att utreda företagshälsovårdens möjligheter att börja agera och få nya muskler för att kunna hjälpa människor. Jag har också bett det gjorde jag att titta på hur vi ska förbättra och utveckla utbildningarna för dem som ska arbeta inom företagshälsovården för att på det sättet kunna hjälpa personen. Lönebidragen har blivit fler, och lönerna har ökat. Det handlar alltså om att hjälpa , om en rehabilitering som inte har förekommit . Jag tror att LiseLotte vet att 140 personer blivit förtidspensionerade. Det är något som jag aldrig kommer att acceptera. Jag kommer i alla fall det lovar jag, LiseLotte att försöka att göra allt för att minska inströmningen och för att öppna dörren och hjälpa människor tillbaka till ett socialt liv och till ett arbete. 96 (): Det låter väldigt bra då statsrådet pratar på det här sättet. Det som hände under tidigare period är förstås inget som jag fullt ut försvarar. Det var väldigt dåligt också då. Men jag är rädd att det blir ännu sämre nu sett till de åtgärder som regeringen och statsrådet pratar om. Människor får det svårare. Människor känner sig osäkrare och otryggare. Gör man det mår man per automatik dåligt man mår sämre. Trots svaret här finns det en oförmåga och ett ointresse för att vilja göra någonting åt grundproblemet. Grundproblemet är att människor slits ut och mår dåligt i ett allt tyngre och snävare arbetsliv och att den ekonomiska stressen och otryggheten ökar. Det ni har hunnit göra är i alla fall att göra om försäkringssystemet. Det började med a-kassan, och kommer sjukförsäkringen att göras om. Jag har ett exempel. Jag har en vän som har aktivitetsstöd. Han får sin ersättning sänkt med per dag efter skatt när de lägre nivåerna börjar gälla. Från att ha fått per dag kommer han att få per dag. Hur mår han och hans familj? Han mår inte bra, kan jag säga. Ska vi komma till rätta med ohälsan och varför så många mår dåligt inte bara fysiskt utan även psykiskt, som det som jag gav exempel på leder till behövs ett helt batteri av åtgärder. Jag ska nämna några som jag tycker är mycket viktigare och i mycket högre grad skulle leda till minskade sjuktal och bättre hälsa än högerregeringens jakt. Det behövs mer resurser till offentlig sektor och en satsning på den generella välfärden. Där vet jag att vi inte är överens. Men jag menar att en satsning på den generella välfärden är betydelsefull för den enskilda individens livssituation och även främjar hälsan i arbetslivet. Tillgången och kvaliteten på rehabilitering måste förbättras. Precis som statsrådet sade har det inte fungerat, det har det inte gjort. Vi vet att kvinnor missgynnas när det gäller rehabilitering. Man får mindre över huvud taget, och det man får är billigare och mindre kvalificerat än det männen får. Det måste vi ta itu med. Samordningen kring rehabilitering måste också förbättras. Det är en av de saker som JO har kritiserat. Alla inblandade parter, , socialtjänst, sjukvård och arbetsförmedling, har olika kompetenser att bidra med. Alla de här kompetenserna och resurserna behövs för att underlätta återgången till arbete. Jag tror att man kan göra sjukpenningen steglös. Om den försäkrade kan vara sjukskriven på vilken procent som helst möjliggör man mer individuella rehabiliteringslösningar. Jag skulle vilja veta hur statsrådet ser på en sådan idé. Arbetsgivarens ansvar för det förebyggande arbetet måste tydliggöras. Där finns det väldigt mycket som vi måste ta tag i. Ett förslag kan vara att införa sanktioner till arbetsgivare som bryter mot vad som är deras ansvar. har vi någonting som kallas sjuknärvaro, det vill säga att man går till ett arbete trots att man är sjuk. Mycket av sjuknärvaron beror på att den som är lågavlönad inte har råd att vårda sin hälsa. Slopa karensdagen, och då skulle vi slippa en hel del av de längre sjukskrivningarna. Vi behöver åtgärder för ett rymligt arbetsliv med ett systematiskt arbetsmiljöarbete och rymliga arbetsplatser där alla får plats. Så har vi det inte . Vi behöver myndigheter som samarbetar kring den sjukes livssituation för att lösa problemen med ohälsa och inte sådana som ägnar sig åt att utförsäkra människor. 97 Statsrådet (): Jag kan börja med att säga till LiseLotte att jag är väl medveten om betydelsen av tidiga insatser och av att vi observerar personer innan det har gått för långt. Jag har arbetat som företagssköterska och är väl medveten om situationen. Men jag är också som politiker och statsråd väl medveten om betydelsen av tillväxten i landet och av att fler människor kommer i arbete och betalar skatt så att vi får de pengar som vi behöver för att satsa på den välfärd vi vill. Vi vill ha bättre sjukvård, bättre skola, bättre äldreomsorg. Vi vill ha trygga socialförsäkringssystem och så vidare. Det får vi bara om vi ser till att folk kommer i arbete och betalar skatt. Då mår man också väldigt mycket bättre. Jag skulle vilja på tal om rehabilitering påminna LiseLotte om den sjukvårdsmiljard som regeringen har hunnit sjösätta, ett avtal mellan kommuner och landsting. Vi ger möjligheter för landstingen för effektivare sjukskrivningsprocesser. Vi har en sjuka i som är att vi gör en sak i sänder, väntar och ser. Så har sjukskrivningarna dragit ut både tre och , och sedan har det blivit förtidspension. Vi har världens längsta sjukskrivningstider som inte innehåller så mycket. Låt oss i stället se till att landstingen får möjlighet att dela kostnaderna för ohälsan med staten. Då får de å sin sida se till att göra bättre saker under sjukskrivningen, med rehabilitering och så vidare. Vi har ett avtal ömsesidigt med kommuner och staten på , och det tror jag kommer att sätta press på att göra fler smarta saker . När det gäller fusk vill jag säga att jag har tagit del av den rapport som kom om medborgare, socialförsäkringssystemet och arbete. Det är SCB som har kommit med en rapport där jag kan läsa vad svenska folket tycker om att vi arbetar med att försöka motverka ett överutnyttjande och fusk. Mellan av medborgarna säger att det är bra att vi försöker rädda socialförsäkringssystemet genom att se till att de som inte behöver ekonomiskt bistånd inte heller får det. Det tycker jag är självklart att vi ska arbeta för. Då beklagar jag att det i denna debatt blir fråga om korta politiska vinster med att gå ut och misstänkliggöra det arbete där den gamla regeringen, med benägna bistånd, beslutade att anställa 300 personer inom som bara ska försöka hitta överutnyttjande och fusk. LiseLotte parti har varit med om att besluta om att anställa dessa 300 personer. Vi fullföljer det. Vi tänker inte ge vika. Jag är ledsen om det finns de som känner sig misstänkliggjorda. Men för att värna det här systemet är jag beredd att ta den debatten. 98 (): Jag är väl medveten om att de här fuskjägarna, som de kallas, anställdes under förra mandatperioden. Det var före min tid här i . Jag kan säga att jag var väldigt kritisk till det då. Hade jag funnits här hade jag gjort allt för att de inte skulle anställas på det sätt som skedde. Men det är historia, nu har vi dem. Jag tror inte alls att det är rätt väg att gå. Självklart är det viktigt att förtroendet för socialförsäkringen finns kvar. Det är vi överens om. Hur man gör det är väl det där vi skiljer oss åt. Men det är klart att den behövs både för att den enskilde ska känna sig trygg och för att vi alla ska känna oss solidariska och villiga att bidra till försäkringen. Tyvärr känner sig människor misstänkliggjorda jag har inte sett SCB-undersökningen och drabbade av jakten. Det går inte att komma ifrån. Jag får samtal i princip av människor som känner sig utsatta och misstänkliggjorda. Kassan och regeringen borde ta sitt ansvar för att värna försäkringen, inte bara skylla på de försäkrade. Det är där jag ser stora brister. När man diskuterar så som gör misstänkliggör man hela välfärdssystemet. Jag tror att det finns en ambition, tyvärr, att öppna för privata försäkringslösningar. Som jag sade i mitt förra inlägg efterlyser jag och alla försäkrade de konkreta åtgärderna för att komma till rätta med det tunga krävande arbetsliv som finns. Det tycker jag saknas. Sedan borde åtgärderna mot oegentligheter och felaktigheter egentligen vara samma åtgärder som för att stärka rättssäkerheten och den goda servicen. Jag har ett exempel på vad jag menar, men jag antar att jag inte hinner ta det . 99 Statsrådet (): Jag blir lite förskräckt när jag hör LiseLotte . Jag kan bara säga att jag hoppas att jag inte ska behöva tyda det som att LiseLotte menar att vi inte ska göra någonting åt de signaler om fusk och överutnyttjande som kommer. Min ambition är att fortsatt angripa det. Då beklagar jag att det finns de som känner sig misstänkliggjorda, men jag kan inte stillatigande se att det finns ett överutnyttjande som själv har kommit fram till. Jag vill påminna om att det alltså inte är regeringen som i budgeten har kalkylerat med en besparing på på grund av uteblivet fusk, utan det är egna beräkningar. har en egen styrelse med fullt eget ansvar. Jag har förtroende för styrelsen, och jag hoppas att LiseLotte också känner förtroende för den. Annars får LiseLotte och reagera på annat sätt. Den nya socialförsäkringsutredning som LiseLotte hänvisade till håller vi på att skriva direktiv till. Det kommer säkert att finnas stora möjligheter att delta i en sådan utredning, och vi får fortsätta att diskutera det här. Men återigen: De neddragningar, omorganisationer och så vidare som sker inom ram beslutade om under förra mandatperioden, när bland annat LiseLotte parti satt med i majoriteten. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2006/07:258 om gränshinder i 100 Statsrådet (): har frågat mig vilka frågor jag avser att belysa vid sammankomsten i , samt vilka åtgärder jag avser att vidta tillsammans med övriga nordiska samarbetsministrar för att ytterligare underlätta handeln i gränsregioner. Under den hearing i som nämner framkom en rad belysande exempel på såväl framgångsrikt gränsregionalt samarbete som de gränshindersproblem som invånare upplever. Det är viktigt att myndigheterna i de nordiska länderna fortsatt arbetar med att underlätta samarbete och rörlighet över våra gränser. Medborgarperspektivet är centralt i denna fråga. Det är också just medborgarperspektivet som kommer att prägla den Öresundshearing som jag har tagit initiativ till och som kommer att arrangeras i . Såväl allmänhet som olika aktörer på lokal, regional och nationell nivå är inbjudna. Jag vill få ett underlag för de konkreta åtgärder som behöver vidtas. Med hänsyn till den vikt regeringen fäster vid tillväxt och sysselsättning är jag särskilt intresserad av att underlätta Öresundsintegrationen på dessa områden. Jag kan också informera om att jag kommer att besöka kommun i . Syftet är bland annat att få information om samarbetet mellan ArvikaKongsvinger och omgivande norska och svenska kommuner. Dessutom kommer jag att besöka Grensetjänsten i , det informations- och rådgivningscenter beläget mitt på gränsen mellan och som kommit långt i arbetet med att lösa gränshinder av olika slag. Vi har inom inlett arbetet med att departementsvis kartlägga befintliga gränshinder. Som nordisk samarbetsminister kommer jag att vara pådrivande i detta arbete, men ansvaret för att åstadkomma konkreta resultat ligger hos samtliga berörda ministrar inom deras respektive politikområden. Inom arbetar den tillsammans med de övriga nordiska länderna för att undanröja gränshinder. Arbetet mot gränshinder kommer också att prägla vårt kommande ordförandeskap 2008. Handel är en mycket viktig näring i våra gränsregioner och Ikeas etablering i HaparandaTorneå är ett bevis på den potential som finns i dessa områden. slog gränshandeln mellan och rekord. Enligt preliminära beräkningar spenderade norska kunder ca i . Även i sker en aktiv gränshandel. beräknas danska kunder handla för i . Sammantaget har vi en mycket viktig gränshandel mellan och våra nordiska grannar. Frågan om avgifterna vid användning av utländska betalkort i , som särskilt har uppmärksammats i relation till det danska Dankortssystemet, är en fråga som tagit upp i nordiska sammanhang. Vi har dock ännu inte nått en lösning i detta fall. har uppmärksammat frågan och den ingår i dess arbete med att se över hinder för betalning på den inre marknaden. En annan viktig fråga är norska gränshinder mot handel med jordbruksprodukter. Regeringen arbetar aktivt för att dessa ska tas bort. Regeringens utgångspunkt är att handeln mellan de nordiska länderna ska främjas och ske på ett sådant sätt att den gynnar länderna. bör vara en föregångare vad gäller realiserandet av en europeisk inre marknad, och vi kan konstatera att det finns flera frågor som har lösts tack vare den öppna dialog vi kan föra med våra nordiska grannländer. 101 HANS (): Låt mig säga vår. Det handlar dock inte om snögloppet i och än mindre om det som några av oss här i kammaren tillhör, där det har varit blåst och snö , utan om vår som en årstidsbestämning av hur jag uppfattar att det nordiska samarbetet nu är i och svensk politik. Jag tycker att man kan notera tydliga vårkänslor med hjälp av regeringens minister för nordiskt samarbete, . Jag sitter själv med som ledamot i vår delegation i och känner där i socialdemokraten en stark vän av det nordiska samarbetet. Jag tror att vi kan prata om vår när det gäller nordiskt samarbete. Det är viktigt att vi kan omsätta alla de vackra talen om hur viktigt det är att riva gränshinder och förenkla för medborgarna i konkreta handlingar. Det känner jag också väldigt tydligt att statsrådet försöker göra. Här i kammaren debatterade vi för ett par sedan en annan interpellation. Då meddelade att det skulle bli en hearing i .