prot · GU09121 · 2007-06-07 00:00:00 — Det gäller till exempel införselkvoterna, där regeringen verkar handfallen. Man verkar inte ens vilja ta upp frågan med andra EU-stater. Själva kärnan i beslut är trots allt att man ser alkohol som vilken annan vara som helst trots att vi vet hur mycket skador den kan åstadkomma. Det är det som är det mest beklagansvärda i det här. 49 Finansminister (): har helt rätt när han säger att alkohol inte är vilken vara som helst. Det är det inte. Det är en vara med stora sociala och ekonomiska kostnader. Det är därför vi hanterar den på ett mycket restriktivt sätt. Ingen regering kommer någonsin att vid den här typen av dom ge ett snabbt svar. Vi måste värdera domen, för vi måste agera på legala grunder. När vi har värderat domen måste vi se vad vi själva ska göra. Vi har naturligtvis bett de myndigheter som är ansvariga att gå igenom ärendet. Det gäller såväl som , men det kan gälla även andra berörda myndigheter. Jag har förstått att min statsrådskollega även om de här myndigheterna ligger hos mig också kommer att ha samråd i en vidare krets av myndigheter, eftersom bland annat och andra är berörda. Jag är övertygad om att vi kommer att kunna försvara våra skattebaser och vår alkoholpolitik. Det kommer att betyda att vi kommer att få göra en del omprövningar, men jag är inte orolig för att vi ska behöva ändra formerna för den svenska alkoholpolitiken. inställning till globala klimatprogram 50 (): Jag vill ställa en fråga till miljöminister med anledning av det pågående G 8-toppmötet utanför i . Det har återigen framkommit att president inte ställer sig bakom målet om att begränsa den globala temperaturökningen till maximalt eller att anta ett procentmål för minskning av utsläppen av växthusgaser. Den svenska borgerliga alliansregeringen strävar efter att få tillhöra EU:s kärna och vill utveckla de transatlantiska förbindelserna, ett kodord för relationerna mellan och , även om det ligger två kontinenter och ett stort antal övriga länder på andra sidan . President inställning borde vara bekymmersam även för den . För mig är bekymmer ett svagt ord. Jag är irriterad, frustrerad för att inte använda ännu kraftigare ord som inte passar sig i denna sal. Med tanke på nonchalanta inställning och ovilja att delta i det internationella arbetet för att begränsa klimatpåverkan vill jag fråga miljöministern om han är beredd att i regeringen och i EU verka för att tydliga åtgärder vidtas i för att förmå världens mäktigaste makt att ta sitt ansvar i denna ödesfråga? 51 Miljöminister (): Det är en mycket viktig fråga som tar upp. Det är verkligen sant att det kommer att spela en avgörande roll att de stora utsläppsländerna i världen samlar sig kring tillräckligt långtgående utsläppsminskningar. Det är alldeles uppenbart att EU i det här arbetet har tagit ledningen i och med att vi har fastställt långtgående mål för EU:s räkning. Läser man tal mycket noga ser man, tvärtemot vad jag uppfattade att beskrev det, att han har ställt sig bakom att man ska fastställa globala mål. Han är också beredd att sätta upp mål för hur det globala målet ska nås. Det återstår att vi också gemensamt i det arbetet klargör att vi syftar till långsiktigt ambitiösa och bindande åtaganden som fastställs inom FN:s ram. Men jag bedömer att det är en av de saker som kommer att kunna utvecklas i den fortsatta dialogen också med . 52 (): Jag tackar miljöministern för det, men jag anser att vi kanske också måste ta fram ytterligare instrument i diskussioner med . Till exempel har lyft fram förslaget att införa klimattullar mot de industriländer som inte har ratificerat Kyotoprotokollet och som har stora utsläpp av växthusgaser. Tullar skulle innebära att de produkter som dessa länder säljer måste bära sin fulla växthuspåverkan vid import till exempel till och andra länder i EU. 53 Miljöminister (): Jag tror att en väg som har en mycket större chans att ge framgång när det gäller att minska utsläppen tillräckligt mycket är att eftersträva samarbete och se till att vi kommer fram till gemensamma åtaganden och gör det inom FN:s ram. Skulle det ena eller det andra blocket börja med att försöka straffa ut en eller annan av de olika aktörerna tror jag att det tvärtom skulle riskera att bli en väg som trasar sönder det globala klimatarbetet än mer. I första hand är jag inriktad på att inom FN:s ram eftersträva en global process under klimatkonventionen, och den menar jag bör gälla alla världens länder. Det berör alla världens människor, och jag tror fortfarande att utspel i den här diskussionen tvärtom kan vara en möjlighet att faktiskt börjar röra sig framåt i frågorna. Det gäller att testa det noga, och det är vad den avser att göra. Könsfördelningen i kommunala nämnder och styrelser 54 (): En väldigt stor och mycket viktig fråga i samhället är att arbeta för jämställdhet både i privat och i offentlig sektor. har vi kritiserat näringslivet ganska häftigt för just den bristande jämställdheten i styrelser och så vidare. Jag såg ett Rapportinslag där man visade en sammanställning över hur dåligt det är med jämställdheten även inom de kommunala förtroendeuppdragen. Svaret i intervjun från som är ansvarig minister för dessa frågor kunde tolkas som att hon tyckte att en 25-procentig representation av kvinnor kunde vara okej i nämnderna och styrelserna. Då blir man rejält orolig. Därför vill jag ställa en fråga till statsrådet , som är ansvarig för jämställdhetsfrågorna, om hon verkligen tycker att 25-procentig nivå är bra och räcker för kvinnors representation i nämnder och styrelser. 55 Integrations- och jämställdhetsminister (): Tack, , för frågan och möjligheten att klargöra min ståndpunkt. För mig, som för regeringen och samtliga allianspartier, finns ett mål, och det är en jämn könsfördelning i de olika beslutsfattande församlingarna. gjorde jag misstaget i samtalet att försöka problematisera kring frågan och sade: Nej, det är inte så att det måste vara jämn könsfördelning för att båda könen ska kunna påverka politiken och politikens innehåll, men det är nödvändigt med en kritisk massa för detta. Så gjorde jag också misstaget att lägga fram ett antal siffror gällande var denna kritiska massa kunde finnas. Vi påverkar , men vi är underrepresenterade i olika församlingar. Men målet kvarstår: Vi ska ha en jämn könsfördelning i de olika beslutsfattande församlingarna, precis som vi vill ha en jämn fördelning också i styrelser och gärna en bättre jämställdhet i ledningsfunktionerna i företagen. 56 (): Då blir jag genast mycket mindre orolig, men jag skulle vilja ställa en fråga, för faktum kvarstår att det är en ganska låg representation av kvinnor inom offentlig sektor, styrelser och nämnduppdrag. Vad kan man göra för att påverka det politiskt? Vad kan statsrådet göra för att hjälpa till för att få en bättre och mer positiv utveckling? 57 Integrations- och jämställdhetsminister (): Som statsråd tror jag att jag har en viktig uppgift att fylla när det gäller opinionsbildning, och jag kan uppmana partierna att sköta sin uppgift. Det är partierna som utnämner till nämnder och styrelser på de lokala nivåer som vi talar om. Jag kan tycka att vi har kommit längre på riksnivå, men handlingskraften saknas fortfarande på lokal nivå. Jag tror att det är viktigt med det som alla partier är överens om, varannan damernas, och som alla partier jobbar utifrån. Men det är också viktigt att vända på det och säga varannan herrarnas. Jag kan se att i partier som backar i ett val är det kanske bara första namnet som kommer in i kommunfullmäktige och , och därmed begränsas kvinnors möjligheter att inta platser i de högre positionerna på nivå. Varannan herrarnas och medvetenhet på lokal nivå tror jag är viktigt i detta arbete. Säkerheten vid större idrottsevenemang 58 (): Jag vill ställa min fråga till kultur- och idrottsministern. Det är inte vi fick uppleva i som slutade så illa. Det var väldigt dramatiskt, och matchen fick en tråkig utveckling. En åskådare lyckades komma in på planen och slå ned domaren. Det här är allvarligt även om det skulle gälla andra spelare, åskådare, arrangörer och vaktmanskap. Min fråga till idrottsministern blir om ministern har vidtagit någonting med anledning av detta diskussioner med arrangörer och idrottsförbund eller om idrottsministern tänker vidta några åtgärder. 59 Kulturminister (): Jag var på den här matchen i tillsammans med min kollega, den danske idrotts- och kulturministern. Vi var alla i någon mening chockade och även förvånade. Vad vi kunde konstatera var att vakterna var väldigt passiva, och det kunde alla som följde matchen också se. Jag var också på matchen i går på när mötte . Det hände ingenting liknande. Vad som möjligen hade skett om någon från supporterskaran hade gett sig in vet vi inte. tog jag kontakt med , och flera andra. Vi har haft en hearing, och det pågår ett samarbete mellan och i frågan. Vi ser över lagstiftningen och kommer förmodligen också att lägga fram en nationell handlingsplan. Troligen kommer det också att behövas förändringar i lagstiftningen. 60 (): Tack så mycket för svaret, kulturministern. Jag tycker att det låter bra att det finns åtgärder och att man håller på med detta. Händelsen i är så allvarlig att det naturligtvis är viktigt att fortsätta med en diskussion och verkligen se till att alla skyddsåtgärder vidtas som är möjliga. 61 Kulturminister (): Jag kan bara instämma. Frågan ska nu avgöras på högsta nivå. Vi får se var det landar, om det möjligen blir något straff för . Det finns också skäl att ta med de diskussioner som förs på den ideella sidan. Både inom klubbarna och inom , där jag själv är verksam, för man diskussioner och arbetar aktivt för att fånga upp de så kallade huliganerna, som ju också har intresse av att rekrytera nya in i det här. Där förekommer inte bara våld utan också droger, och det är en inkörsport till annan kriminalitet. Det är en väldigt allvarlig fråga och vi har den absolut på agendan, så jag återkommer. Mäns våld mot kvinnor 62 (): Det var skönt att höra att jämställdhetsministern kunde klargöra sin ståndpunkt när det gäller kvinnors representation i politiken, för vi var nog ganska många som satte kvällsmackan i halsen när vi såg inslaget. Jag har en fråga till jämställdhetsministern om regeringens arbete när det gäller mäns våld mot kvinnor. Jag vet att det just nu arbetas med handlingsplaner för att ta krafttag i frågan. Det är naturligtvis många av oss som länge har efterfrågat det. Den förra regeringens retorik ledde till förvånansvärt få konkreta satsningar, så det känns skönt att veta att verkliga satsningar nu kommer till stånd. Kvinnors utsatthet när det gäller till exempel trafficking, prostitution, hedersrelaterat våld och våld i hemmet har inte minskat, och det är ett akut behov av åtgärder. Jag undrar om jämställdhetsministern kan ge några besked om vilka åtgärder som kommer att prioriteras i handlingsplanerna. 63 Integrations- och jämställdhetsminister (): Först vill jag säga att vi håller på att jobba med en handlingsplan mot trafficking och prostitution, och vi har en handlingsplan när det gäller mäns våld mot kvinnor. Det som jag tycker är viktigt med handlingsplanen mot mäns våld mot kvinnor är att det inte ska vara slut vid mäns våld mot kvinnor, utan att den ska också omfatta våldet i relationer. Jag inkluderar också våld i homosexuella relationer. Framför allt fokuserar jag också på grupper som kvinnor med funktionshinder och kvinnor med missbruksproblem, som är de som verkligen utsätts för de största riskerna. Det har tidigare inte funnits tillräckliga åtgärder för att hantera deras situation. Det vi kommer att fokusera på är självklart kunskapshöjande aktiviteter inom rättsväsende, skola, polis, socialtjänst och så vidare. Bemötandet av dessa kvinnor måste bli bättre. Vi kommer att utveckla kvinnojoursverksamheter. 64 (): Många av de frågor som du nämner är väldigt viktiga. Ökade kunskaper och ökad samverkan hos myndigheter är helt klart avgörande för att man ska kunna nå framgång i de här frågorna, precis som satsningar på förebyggande arbete inom skolan. Ska man komma till rätta med detta måste man börja bryta de mönster som grundläggs redan hos barn. Skulle ministern också kunna redogöra för vilka resurser som kommer att följa med dessa satsningar i form av pengar rent konkret? 65 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag är nöjd med och stolt över att vi har lyckats ändra i socialtjänstlagen, där vi genom att vi ändrat bör till skall ålägger kommunerna att ta hand om de kvinnor som råkar ut för de här våldsamheterna. Vi har också skickat nya pengar, 100 nya miljoner , för att kommunerna ska kunna se till att de här kvinnorna får skyddade boenden. När det gäller pengar har jämställdhetsåtgärder fått 400 miljoner i anslag. Det är tio gånger så mycket som dessa åtgärder vanligtvis fått, åtminstone av den förra regeringen. Jag har sagt att mäns våld mot kvinnor är den akuta jämställdhetsfrågan. Min avsikt är att en stor del av dessa pengar ska gå till att bekosta preventiva och kunskapshöjande aktiviteter kring mäns våld mot kvinnor. Amnesti i samband med avskaffandet av förmögenhetsskatten 66 (): Regeringen tänker ju avskaffa förmögenhetsskatten. De rikaste svenskarna får därmed många miljoner i sänkt skatt. Både statsministern och finansministern har här i sagt att man inte tänker införa någon amnesti för dem som har smitit undan skatten. Det skulle alltså inte vara okej för den som har undandragit förmögenhetsskatt att ta fram de pengarna från skatteparadisen utan att göra rätt för sig i efterhand. generaldirektör verkar ha en annan uppfattning. Han har sagt till Ekot och skrivit till att inte tänker jobba med att ta in skatt från dem som fuskat med förmögenhetsskatten. Om regeringen inte ger ett sådant uppdrag blir det i praktiken en amnesti för de allra rikaste skattefuskarna. Min fråga till finansministern är om regeringen tänker ge ett sådant uppdrag. 67 Finansminister (): tar upp frågan om förmögenhetsskatten. När jag träffar mina kolleger i andra länder och internationellt verksamma ekonomer, till exempel från , är en av de första saker de understryker att det om man vill skapa förutsättningar för fler jobb i ett land är väldigt bra att ta bort förmögenhetsskatten. Det är en integrerad del av regeringens politik för att öka sysselsättningen, och det är viktigt. Det är det huvudsakliga skälet till att vi gör det, och det är den viktigaste effekten av att göra det. reser frågan om amnesti. Det finns ett par överväganden som har legat bakom att både jag och statsministern har avfört ett sådant alternativ. Det viktigaste är att de internationella erfarenheterna är väldigt blandade. Det är en åtgärd som framför allt har fungerat i länder där man haft en låg legitimitet för skattesystemet. I andra länder har effekterna varit väsentligt mer blandade. Vi har helt enkelt valt att inte lägga fram något förslag till om amnesti i samband med att vi avskaffar förmögenhetsskatten. 68 (): Problemet är att om ni inte föreslår någon amnesti gör det i stället. Jag utgår från att det inte är finansministern personligen som kommer att granska de här människornas pengar som kommer tillbaka, utan att det är beroende av om det inte ska bli någon amnesti. Man kan göra en jämförelse med andra myndigheter, till exempel , som med stor nit ser till att gamla och sjuka som har fått några kronor för mycket i stöd för sitt boende ska betala tillbaka, även om de fått för mycket . Men när det gäller de som har fuskat med förmögenhetsskatten, de som rimligen är ganska rika, är det uppenbarligen så att regeringen inte tänker ge något uppdrag till att verkligen se till att också de gör rätt för sig i efterhand. Om det är så tycker jag att det är märkligt att finansministern inte ger uppdraget till , med tanke på att både han och statsministern har sagt att det inte ska vara någon skatteamnesti. 69 Finansminister (): Låt mig börja med att tacka för att han valde att göra en så klar avgränsning för mitt ansvar. Det känns skönt att åtminstone inte hållas ansvarig för att personligen driva in skatteintäkterna. Det skulle kunna skapa en del problem i grannskapet hemmavid. Att klara av ett avskaffande av förmögenhetsskatten är viktigt. Det är också viktigt att slå fast att ett viktigt skäl till att vi har valt att avstå från skatteamnestin är att vi har en god skattemoral i . Människor gör bedömningen att det är värt att betala skatt, och vi har en skatteadministration som hanteras på ett sådant sätt att det är möjligt att göra det utan alltför mycket krångel. Det är av central betydelse. Det ska vara enkelt att göra rätt, och det ska vara svårt att göra fel. Det måste vara den grundläggande devisen. Vad vill att jag ska göra är att gå in och detaljstyra uppdrag. Låt mig konstatera att vi har ett mycket väl fungerande skatteverk som driver sin verksamhet utifrån en skattelagstiftning som är mycket hård när det gäller skattefusk. Det är på få andra områden som vi har en så pass tydlig lagreglering. Jag avser inte att detaljstyra i deras verksamhet. 70 (): Även jag har en fråga till finansministern. har det kommit rapporter om att har utfärdat varningar mot . Anledningen är de låga bolagsskatterna i delar av som drar till sig allt fler europeiska företag. Enligt är låga bolagsskatter att betrakta som en orättvis subvention som skulle stå i strid med Eftas frihandelsavtal som omfattas av. Att generellt låga bolagsskatter skulle vara en subvention låter underligt med tanke på att direkta skatter ligger helt utanför EU:s verksamhets- och kompetensområde. Delar finansministern linje i denna fråga? 71 Finansminister (): tar upp frågan om låga bolagsskatter. Låt mig börja med att vara tydlig med att vi har låga bolagsskatter i och i relativt många andra länder , och det är mycket bra. Bolagsskatten är marginalskatten på att producera i . Det är en mycket viktig faktor när det gäller att bestämma vår kapitalstock och därmed vår tillväxt och våra reallönemöjligheter. måste därför se till att vi också har låga bolagsskatter. Det sker nu mycket snabba förändringar av bolagsskatterna, och det är en utveckling som vi noga måste följa. När det sedan gäller är det naturligtvis inte illojal skattekonkurrens om man drar till sig bolag som producerar varor och tjänster i och gör vinst på det. Väljer man däremot att utforma skatteregler på ett sådant sätt att man drar till sig vinster från andra länder där produktionen sker eller tjänsterna säljs finns det anledning för att fundera på om detta är ett sätt att bedriva illojal skattekonkurrens. 72 (): Jag vill tacka finansministern för svaret. Jag uppfattar det som att vi i grund och botten är överens om att EU ska vara ett verktyg för att förbättra konkurrensen, och då inte bara konkurrensen mellan företag utan också konkurrensen om företag i form av skattekonkurrens. Det vore värdefullt om finansministern vid tillfälle kunde framföra detta perspektiv till . 73 Finansminister (): Vi brukar ofta framföra den svenska synen på bolagsskatter eftersom bolagsskatter är ett ämne som vi diskuterar nästan lika ofta som miljöfrågor i . Just när det gäller konkurrensen om företag är det viktigt att man skiljer på bra och dålig konkurrens. Konkurrens som bygger på att man har specialregler eller skatter som gör att företagen manipulerar var de tar ut sina vinster och på vilket sätt de hanterar sina finansiella dispositioner har ett begränsat samhällsvärde. Handlar det däremot om att vi får en låg skatt på produktion i som gör att fler företag investerar och att det blir fler jobb, ökade möjligheter till reallöneökningar och en god välfärdsutveckling har det en positiv effekt på ekonomin. Jag är naturligtvis för en konkurrens som handlar om att förbättra välfärden, tillväxten och förutsättningen för goda reallöner. Om detta förefaller och jag vara helt överens. 74 (): Jag har en fråga till miljöminister med anledning av att Svafo har lämnat in en ansökan till om att få skicka kärnbränsle till Thorp för upparbetning. Sellafieldanläggningen har en historia med många tillbud och olyckor och har varit stängd efter att 83 kubikmeter högaktivt avfall läckte ut. Dessutom deklarerade den tidigare miljöministern tydligt att anläggningen hade sådana brister att det inte var aktuellt för att skicka bränsle dit. Tänker miljöministern agera i denna fråga? Har ändrat ståndpunkt när det gäller anläggningens säkerhet? 75 Miljöminister (): Det stämmer att en process har börjat när det gäller möjligheten att lämna kärnbränsleavfall vidare. Det är dessutom så att den anläggning i som nämner definitivt har haft allvarliga miljöproblem. Svenska miljöministrar av olika partifärg har påpekat det. är det helt uppenbart att man redan när kärnkraftsprogrammet inleddes visste att när det gäller den typ av avfall som behöver upparbetas är det Sellafieldanläggningen som har möjlighet att göra det. Man har genomfört ett antal insatser där för att förbättra läget. Än så länge har vi inte fått någon ansökan om att få föra ut denna transport. Den dagen en ansökan kommer ska vi pröva den. Men ännu har det inte kommit någon ansökan. 76 (): Det var intressant. Jag har en uppgift om att en ansökan har inkommit till . Jag besökte anläggningen ganska , och den har genomgått en hel del förändringar under de år som den har stått stilla. Man kan dock fortfarande konstatera att det upparbetade bränslet i form av plutonium och uran transporteras i mycket bräckliga konstruktioner ovanför marken. Det är en teknik som åtminstone för en amatör i dagens verklighet när vi vet vad som har hänt med attacker av olika slag på många ställen runt om i världen förefaller vara en oerhört riskabel hantering. Våra grannländer och , och även , arbetar mycket med denna fråga. Ett svenskt godkännande, som kanske är förestående, är då en sorts politisk signal. Beaktar ministern våra nordiska grannländers synpunkt i denna fråga? 77 Miljöminister (): Först ska man göra klart att det är R1-bränsle som det handlar om. Det kommer alltså från Kungl. Tekniska högskolan, och det är rester från verksamheten . Det är inte precis avfall som vi har stått och stampat fram . Det har länge varit förutsatt att det behöver tas om hand. Möjligheterna att göra det i är inte tillräckligt goda. Jag som har en rätt kritisk syn hade tyckt att det hade varit klokt att de ansvariga hade ställt sig frågorna . är mitt ansvar att se till att man gör detta på ett säkert sätt. Den dagen som ansökan kommer ska vi också se till att detta sker. har principiellt inte en annan inställning till Sellafieldanläggningen nu jämfört med tidigare. Men det har också inneburit att vi har höga miljökrav förenat med insikten om att det är den anläggningen som kan ta hand om det avfall som producerades . Andelen kvinnor i bolagsstyrelser 78 (): Jämställdhetsfrågorna har redan varit på tapeten. Jag vill rikta min fråga till . kan vi i medierna läsa att stränga lagstiftning avseende kvinnorepresentation i bolagsstyrelser har varit mycket framgångsrik. Man kan konstatera att majoriteten av bolagen kommer att ha andelen kvinnor i sina styrelser. Betydligt sämre går det i vårt eget land. Generellt kan vi se att andelen kvinnor i bolagsstyrelser minskar. Dessutom minskar andelen kvinnor i ledningen för de stora företagen. Det kanske inte är så konstigt eftersom regeringens signalsystem är obefintligt. Man har tagit avstånd från att fastställa en viss andel kvinnor i styrelser. När nu ministern har klargjort att ambitionen är hög när det gäller kvinnor i politiken, varför är inte ambitionen lika hög när det gäller kvinnor i näringslivet? 79 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är lätt att tolka artiklar som man vill. Vad jag läste i både DN:s och Svenska Dagbladets artiklar som redovisade det norska exemplet var att för att företagen ska klara detta har en del sett till att minska antalet ledamöter ju färre ledamöter, desto färre kvinnor. För att hitta kvinnor att fylla styrelserna med har man också rekryterat kvinnor från de övriga nordiska länderna.