prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — Detta kräver dels utbyggda farleder som vi har hållit på med och håller på med, dels att hamnars samlade infrastruktur och resurser kan utnyttjas effektivt och möjliggöra mer kostnadseffektiva transporter. Det är därför mycket bra att en utredning, som nämnts här tidigare, nu arbetar med att ta fram en hamnstrategi. I denna tas med också det faktum att hamn är den enda av de svenska hamnarna som har kapacitet att ta emot reguljära transoceana fartygsanlöp från de stora motorvägarna, som är av stor betydelse för sjöfartsnationen . Det här motionsbetänkandet är, som ni vet, baserat på 35 yrkanden i 23 motioner, men det har kokats ned till utskottets förslag och sju reservationer, som jag redan nu passar på att yrka avslag på. Detta tyder på, menar jag, en ganska betydande samsyn över partigränserna i sjöfartsfrågor. Samsynen avser, som jag ser det, sjöfartens betydelse för , betydelsen av att flytta godstransporter från landsväg till sjöväg, vikten av att, trots en önskan om att öka sjöfartens andel av godstransporterna, uppmärksamma sjöfartens negativa miljöpåverkan genom luftföroreningar samt utsläpp av olja och avfall med mera, vikten av internationellt samarbete och vikten av förbättrad sjösäkerhet. När det gäller EU:s havspolitik är det precis som sade tidigare. Den ska vi egentligen debattera , efter ett utlåtande från trafikutskottet. Då ska vi kanske inte ta upp det , men jag kan inte låta bli att ändå nämna lite grann om det som ni alla kunde läsa i , , i går. Det är precis det som jag tror att också tog upp. Där står det så här: Regeringen instiftar en särskild post i statsbudgeten för att restaurera den nedgångna miljön i och . Redan i vårpropositionen avsätter regeringen för havsmiljöinsatser fram . Framför allt prioriteras åtgärder som ger snabbt resultat, särskilt i : syresättning av syrefattiga bottnar samt återskapande av vandringsvägar. Därtill ska kunskapsbasen för havsmiljöerna förbättras, bland annat genom kartläggning av havsbottnar och en utredning av de samhällsekonomiska konsekvenserna av miljöförstöringen i haven. ska också intensifiera havssamarbetet med och inom EU. Svar på de frågor som ställde när det gäller var pengarna ska komma kommer alltså när vårpropositionen läggs fram. När det gäller PSSA-frågor trädde en rad skyddsåtgärder för i kraft . Men det finns inga hinder för att begära ytterligare åtgärder så länge dessa är inom ramen för nu gällande regelverk. Det vet vi alla. Men det är just det internationella regelverket som är problemet. Vår miljöminister har framfört att han vill att blir ett pilotområde för genomförandet av EU:s direktiv. Förhoppningen är då att Helcoms aktionsplan för blir ett viktigt bidrag för ett sådant pilotområde. Politik, program och åtgärder för olika sektorer med avseende på miljöaspekten kommer att utarbetas av regeringen. Särskilt angeläget är då att verkar för en vidareutveckling av , så att det omfattar alla komponenter när det gäller sjöfarten. Det handlar alltså om interaktion mellan infrastruktur, fartyg och bemanning. Beträffande och de risker som finns där kommer en sjötrafikövervakningscentral att inrättas i . Sedan gäller det utsläpp av olja. Ja, vi vet alla att enkelskrov fasas ut inom EU-länderna till 2010 och internationellt till 2015. Utsläpp av olja från sjöfarten innebär ett stort hot mot det livet och förorsakar avsevärda kostnader. När det gäller utsläpp av olja till följd av fartygshaverier kan vi konstatera att det fortfarande finns fartyg som brister i både sjöduglighet och säkerhet. Men fartygshaverierna svarar trots allt bara för en bråkdel av alla oljeutsläpp till havs. Det är självfallet viktigt att få bort undermåliga fartyg från den internationella sjöfarten. Men den största delen av oljeutsläpp från sjöfarten är resultatet av att oljerester avsiktligt pumpas ut från maskinrum eller släpps ut som oljeförorenat barlastvatten under resans gång. Därför tycker jag att det är bra med den skärpning av sanktionssystemet som trädde i kraft som visar nya straffrättsliga regler mot föroreningar från fartyg. Det är bra. Jag utgår ifrån att agerar kraftfullt inom bland annat Helcom för en harmoniserad tillämpning av avgiftssystemet för mottagning av avfall i hamnarna. När det gäller utsläpp av svavel och kväve gav , genom ett regeringsbeslut det var alltså den förra regeringen i uppdrag till att tillsammans med , och utreda ett utsläppshandelssystem för kväve- och svaveloxider inom sjöfartssektorn. Det nämndes här tidigare. Resultatet av detta uppdrag ska redovisas . Jag kan komplettera med att ekonomiska styrmedel är mycket bra för att på ett effektivt sätt bidra till att minska utsläppen. måste, och kommer att, driva en utveckling av europeisk handel med utsläppsrätter för bland annat fosfor och kväve. I den maritima strategi som EU tar fram skulle det kunna finnas ett handelssystem som skulle kunna omfatta utsläppsrätter inom sjöfarten för kväve- och svaveloxider. Därmed har jag behandlat reservationerna 2, 3, 4 och 5. Reservationerna 1, 6 och 7 kommer att ta upp alldeles strax. Jag vill avslutningsvis säga att jag betonar vikten av att vi ser till att öka konkurrenskraften för våra svenska rederier som vi ökar sjösäkerheten genom att bland annat motverka bekvämlighetsflaggning. Svensk sjöfart befinner sig långt framme i miljöfrågor och sjösäkerhetsfrågor och betraktas därför som en kvalitetsprodukt på den globala marknaden, men man har svårt att konkurrera. Slutsatsen är att tillkännagivande till regeringen härförleden avseende tonnageskatten måste tas på allvar. Slutligen yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 114 () replik: Jag kan hålla med om att vi har en ganska stor samstämmighet i sjöfartsfrågorna numera. Det har inte alltid varit så. När jag kom in i hade vi det inte. Jag tycker att det är positivt att vi har det i stora drag. Jag tycker att det är en fördel att du nämner . Du pratar om Helcom. Hur tänker regeringen hantera frågan? Jag var i med . Där ska man öka utförseln av olja från de ryska hamnarna med den kommande vintern. Det är viktigt att vi har ryssarna med oss. Vi kan inte, hur gärna vi än vill, stoppa införsel och utförsel i till ryska hamnar. Det går inte. Därför måste vi mycket intensivt jobba med IMO för att få ryssarna med oss och få krav på det tonnage som ska gå där. Det vill jag gärna ha svar på. Var står i fråga om registret? Är överens om att vi ska ha ett register över småbåtarna? Är överens när det gäller förarintyg? Jag vet att detta ligger i utredningen. Den lär komma . Därför är det viktigt att vi här får en uppfattning om var står i den här frågan. 115 () replik: När det gäller den första frågan är det naturligtvis oerhört viktigt att den diskussion som förs med EU-länderna i Östersjöfrågan inkluderar . Det är också en uttalad ambition från regeringen att ska med i detta. Det är därför som det är viktigt att vi genom EU och enskilda länder trycker på IMO. Vi kan inte ha ett regelverk som gäller alla medlemsstater i EU men inte tar hänsyn till de problem som vi upplever från den ryska sidan. Det är alldeles självklart. Regeringen är oerhört ambitiös när det gäller uppläggningen av det arbetet. När det gäller båtregister och förarbevis har vi sagt att ska ta det. Vi är fyra partier i alliansen och vi svarar alla för det som står i utskottets betänkande. Men du frågar var står. Det är naturligtvis intressant att veta, men det mest intressanta är ju vad alliansen säger och vad alliansen kommer fram till. Själv tycker jag att det är bra med register, men jag tror inte att man behöver ett statligt register. Jag tror att man kan ta det försäkringsvägen. 116 () replik: Det var intressant att man är överens i de här frågorna. Jag har inte riktigt uppfattat det så tidigare. Det är möjligt att det har blivit så. Man kan i och för sig ta detta försäkringsvägen, men det är inte så lätt att ha det på en frivillig basis. Vi, och förhoppningsvis den utredning som lägger fram sitt förslag, tycker att man ska införa ett båtregister till självkostnadspris så att man från myndigheternas sida har möjlighet att spåra upp båtarna och ha kontroll. Det är viktigt att vi får besked om hur man ska hantera detta. De myndigheter som övervakar sjötrafiken, i synnerhet turisttrafiken, är överens om att man vill ha det på det viset. Vi har tidigare haft diskussionen här i kammaren. Från sida har det då hetat att det inte finns poliser som kan klara av detta. Då skulle vi ju inte ha någon lagstiftning. Att vi inte skulle kunna genomföra lagstiftningar för att det fattas polismän och poliskvinnor är bara nonsens. har ju gått till val på att vi ska ha fler poliser. är det väl dags att genomdriva det här med båtregister så att vi får kontroll över båtarna och har möjlighet att beslagta och bötfälla vid incidenter på sjön så att de som använder våra hav för trevliga semestrar och vistelser kan göra det också i fortsättningen. De människorna är inte emot register. 117 () replik: Jag kan återupprepa att vi kommer att ha en gemensam ståndpunkt efter det att utredningens förslag är lagt och efter remissomgången. Det är föga lönande att stå här och diskutera vad det eventuellt blir på slutet. Det jag sade var bara min alldeles privata uppfattning när det gäller detta: Ställ krav på obligatorisk försäkring för båtarna. 118 PER LODENIUS (c): Vi är väldigt överens i många frågor, bland annat vad gäller miljöarbetet med . Det tycker jag känns bra. har varit pådrivande för ett bättre skydd av det känsliga innanhavet . Undermåliga fartyg som trafikerar farvattnet och ibland bristfällig kompetens har riskerat att förvandla sjöfarten på till en tickande miljöbomb. Svensk rederinäring har jobbat systematiskt med frågor som handlar om säkerhets- och miljöarbete. ligger långt fram på detta område. Därför var det också glädjande när statsråden och i en debattartikel, som också talade om här, i gårdagens presenterade regeringens satsning på att restaurera den nedgångna miljön i och . ska EU föreslå en samlad havspolitik för näringar som turism och sjöfart. Ett exempel som statsråden pekade på i sin artikel var hur ekonomiska styrmedel, som handel med utsläppsrätter för fosfor och kväve, på ett effektivt sätt kan bidra till att minska utsläppen. Ett handelssystem skulle även kunna innefatta utsläppsrätter inom sjöfarten för kväve- och svaveloxider. En miljösatsning är också att öka godstrafiken med båt inom . Som sade passerade omkring gods hamnar. Största delen av detta var utrikes gods. Endast några tiotal miljoner ton är inrikes gods. Här finns en potential att öka inrikes gods, vilket skulle ge en bättre miljö. Med väl utbyggda hamnar utefter våra kuster och i de stora insjöarna skulle vi kunna avlasta lastbilstransporterna. från tar i sin motion upp frågan om ett utvecklingsprogram för den inhemska sjöfarten. Det pågår ett omfattande utredningsarbete när det gäller dels lotsningsverksamheten i , dels utpekande av strategiska hamnar. Resultaten från detta kommer att bidra med ett bra underlag för överväganden om förutsättningar också för den inhemska sjöfarten. Resultaten kan, som jag ser det, också komma till användning i ett framtida utvecklingsprogram för den inhemska sjöfarten. Slutligen vill jag bara som rospigg och boende i kommun uttrycka min sympati för folkpartisten motion om att det vackra ångfartyget S/S Blidösund inte får trafikera hela skärgården på det sätt som skett under . Men som utskottet också har konstaterat i sitt ställningstagande rör frågan tolkning och tillämpning av EU:s sjösäkerhetsdirektiv, vilket det inte ankommer på att ha synpunkter på. 119 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Eftersom det handlar om motioner från allmänna motionstiden har ett sådant här betänkande av naturliga skäl en viss spännvidd. I de inlägg som vi har hört här framgår det att det finns en stor samsyn om sjöfartens betydelse och vikten av att lösa de miljöproblem som ändå finns i fråga om sjöfarten. Jag ska kortfattat kommentera några av de miljörelaterade frågeställningar som tas upp i betänkandet. Jag kan i princip ställa mig bakom det som mina allianskamrater har sagt. Jag upplever att reservation 2 angående EU:s havspolitik andas väldigt mycket otålighet. Det kanske är det som krävs för att det ska hända saker och ting. Men vi har ändå denna grönbok, och denna process måste få ha sin gång. Det är vi tydligen också överens om. Vilka miljökrav som ska ställas och hur de ska utformas kommer att bli en väldigt naturlig del i denna process. Jag tror nog att motionärerna och reservanterna i detta sammanhang kommer att delta i den diskussionen och tillföra sina synpunkter. När det gäller PSSA, särskilt känsligt havsområde, talar vi i vårt fall naturligtvis om . Det finns begränsningar i fråga om vad man får införa i ett PSSA-område. Jag kan nog lugna oppositionen i detta sammanhang i och med att det finns ett tillkännagivande som allianspartierna stod bakom. Det byggde på många motioner från allianspartierna. Jag är helt övertygad om att den sittande regeringen kommer att jobba vidare på internationell nivå med dessa frågor. Då är frågan om skrovkonstruktioner viktig och kommer att finnas med i detta sammanhang. Jag ska också säga några ord om utsläpp av svavel och kväve. Jag tror att jag kan lugna på den punkten. Han var lite orolig för vad som skulle hända. Jag kan hänvisa till den debattartikel på som även och hänvisade till här tidigare. Där framgår väldigt tydligt var regeringen står i denna fråga just när det gäller ekonomiska styrmedel. Man nämner konkret att en möjlighet kan vara att inom sjöfarten driva frågan om utsläppsrätter för kväve- och svaveldioxider. Detta är naturligtvis en fråga som ligger på regeringens bord, och den drivs med kraft av den borgerliga regeringen. När jag ändå är inne på ekonomiska styrmedel kan jag nämna miljödifferentierade hamnavgifter. Det är just den typen av ekonomiska styrmedel som vi har möjlighet att utnyttja. I och med att sjöfarten är internationellt reglerad är det positiva ekonomiska styrmedel som kan ge resultat när det gäller miljöutsläpp och så vidare. Det talades om hamn, men det finns även många andra exempel där rederier med ekonomisk har bytt bränsle och så vidare. Det finns till exempel en för mig icke okänd hamn hemma i som efter diskussioner med kommunen driver färjetrafiken med bränsle som är bra för miljön, på samma grunder som man gjorde i . Jag skulle vilja ta upp frågan om register för fritidsbåtar som tas upp i reservation 7 från oppositionen. Det handlar om sjösäkerhet, om att identifiera stulna båtar och om en självfinansierande avgift. Det pågår ett arbete med detta, och jag är inte beredd att nu säga exakt var det kommer att landa. Men det kan ändå vara på sin plats att Socialdemokraternas representant, som frågade var stod, talar om exakt var Socialdemokraterna står. Om man läser de motioner som har lett fram till reservationen handlar en del om att detta register ska införas för att man ska kunna ta ut en skatt. Att det också skulle handla om sjösäkerhet och att identifiera båtar är något positivt för den enskilda båtägaren. Men enligt vissa motioner verkar den huvudsakliga anledningen till att man vill införa ett register vara att man ska införa skatt på fritidsbåtar. kanske är beredd att kommentera lite grann här hur Socialdemokraterna ställer sig i just den frågan. 120 (): Innan jag tar upp de reservationer som jag har fått i uppgift att kommentera, vill jag nämna något om vikten för som nation att utveckla sjöfarten. har i sitt anförande nämnt den stora betydelse som sjöfarten alltid har haft i historia och att vi sedan urminnes tider har varit ett folk av sjöfarare. Vikingarna åkte långt bort sjövägen för att utforska land, bedrev handel och kom hem med erfarenheter som har utvecklat vår nation. I dagens satsas mycket på sjösäkerhet och på att få det mer miljövänligt. I invigdes det nationella sjöfartscentrumet Lighthouse på . Det är en unik samordnad satsning på sjöfarten som kommit till på initiativ av , vid och . Även och är med i satsningen. Syftet är att ta ett helhetsgrepp för att göra sjöfarten effektivare, säkrare och mer miljövänlig samt säkerställa konkurrenskraften hos svensk sjöfart. Inom Lighthouse samlas forskning och kompetensutveckling för sjöfarten utifrån en tvärvetenskaplig och bred ansats. Här samverkas det kring forskning om till exempel fartygskonstruktion, sjösäkerhet och hydromekanik med logistik, sjörätt och ekonomiska aspekter såsom företagsanalys och världshandel. Ett av de projekt som sponsrar går ut på att säkert kunna sjösätta räddningsbåtar i hög sjö. Alla måste ha en räddningsbåt, men utmaningen är att sjösätta den i grov sjö. Det funkar tyvärr dåligt . Därför pågår ett samarbetsprojekt mellan SSPA och några uppfinnare på för att ta fram ett bra system. Målsättningen är att ha ett prototypsystem på en av Stenafärjorna. Jag vill också nämna betydelse för sjösäkerheten i de svenska farvattnen. Skeppsbrutne bildades på i . Initiativet kom till för att samla alla intresserade krafter och gemensamt gripa sig an den stora uppgiften att öka intresset för räddning av skeppsbrutna samt att införskaffa medel till nödvändig räddningsutrustning. har 60 sjöräddningsstationer med sammanlagt 120 räddningskryssare och räddningsbåtar som är stationerade utefter samt vid de tre , och . Mer än 1 200 frivilliga kvinnor och män håller jourtjänst och bemannar räddningsenheterna året runt, under dygnets alla timmar. Anspänningstiden, det vill säga tiden för avgång med båten är . utför 1 700 uppdrag, varav hälften är sjöräddning och sjuktransporter. SSRS deltar i av alla sjöräddningsinsatser som sker i . gör en ovärderlig samhällsinsats och är faktiskt värd att nämnas i en debatt om sjöfart i kammare. Jag kommer till reservationerna. Reservation 1 från och handlar om sjöfartens finansiering. Reservanterna anser att sjöfartens infrastrukturinvesteringar bör betalas av staten. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig utskottet bakom regeringens förslag, nämligen att ska finansiera sin verksamhet med de intäkter som uppbärs av brukarna av tjänsterna. Majoriteten menar dock att frågan om de olika trafikslagens kostnadsansvar och även utformningen av farledsavgifterna kommer att behandlas inom ramen för det fortsatta transportpolitiska utvecklingsarbetet. I avvaktan på detta arbete är majoriteten inte beredd att ta några nya initiativ vad gäller sjöfartens finansiering. Reservanterna tar i samma reservation också upp att de vill ha ett register för fritidsbåtar för att sedan kunna beskatta fritidsbåtarna. Skälet till båtskatten är att fritidsbåtarna ska finansiera och övriga åtgärder för fritidsändamål. Även i reservation 7 av samma reservanter plus Socialdemokraterna anförs behovet av ett fritidsbåtsregister. Men där tillkommer skälet att det ska vara lättare att identifiera stulna båtar och att sjösäkerheten med ett båtregister skulle öka. Men vet vi, vilket nämnde, att man i många av motionerna, som besvaras i samband med reservationerna, tar upp frågan om båtskatten. Vi vet också att det finns ett beslut från 2001 just om att man vill införa en båtskatt. Den förra regeringen tillkallade en utredare med uppgift att se över frågan om fritidsbåtar. I utredarens uppdrag ingick inte att ett fritidsbåtsregister skulle leda fram till en båtskatt. Utredarens arbete kommer att redovisas i en departementspromemoria . Sedan blir det en remissrunda. Majoriteten vill därför avvakta den remissrundan. Men redan nu kan det sägas att vi inte är för en båtskatt förvånande nog! men däremot kanske ett frivilligt båtregister för försäkringen av båtarna. av alla fritidsbåtar är nämligen inte försäkrade. Avslutningsvis vill jag kommentera reservation 6 om miljödifferentierade hamnavgifter. finns det ett system med miljödifferentierade farledsavgifter som staten tar ut genom . Detta kan staten göra för att stimulera redarna att köra på miljövänligt bränsle. Däremot kan staten inte ålägga hamnar att föreskriva hur avgifter ska tas ut eller vara utformade då hamnarna i de allra flesta fall inte är statliga utan kommunala eller privata. Men hamnarna kan själva genom ekonomiska styrmedel påverka sjöfarten till miljöförbättringar. Så har också ett 30-tal hamnar gjort genom att de har infört miljödifferentierade avgifter avseende utsläpp av kväve- och svaveloxider. Vissa hamnar ger även rabatter om fartygen har dubbelskrov och segregerade ballasttankar. Majoriteten vill uppmuntra till frivilliga initiativ och ser med tillfredställelse att många hamnar tar sitt ansvar utan tvingande lagstiftning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer. 121 () replik: sade att man inväntar en utredning. Jag skulle gärna vilja veta hur ser på frågan om ska finansiera sina investeringar via statsanslag eller via användarna. Men först skulle jag vilja veta om tycker att det är en bra idé att ha rättvisa villkor eller ej mellan de olika transportslagen. Om också delar uppfattningen att det ska vara rättvisa mellan transportslagen kan det åstadkommas på två sätt. Man kan dels behålla den nuvarande finansieringen på , dels låta åkerinäringen finansiera investeringar och underhåll av vägar. Också då blir det rättvisa. Är det vad förordar, eller kan man tänka sig någon annan lösning? En annan aspekt i det här sammanhanget, som jag inte tror att är obekant med eftersom redarna har påtalat detta, är att det är farledsavgifterna som finansierar en del av de kostnader som fritidsbåtsägarna ger upphov till 73 miljoner . Om det ska vara rättvisa i det sammanhanget borde man också så att säga uttaxera åkerinäringen för delar av de kostnader som motorsporten ger upphov till för samhället. Är det så rättvisa ska uppnås, eller kan man tänka sig en annan lösning? Jag har ytterligare en fråga till . Det gäller då en princip som det beslutades om här i innan, tror jag, kom in i och som har bekräftats. Vi tycker nämligen att internaliseringen av externa effekter är ett viktigt sätt att åstadkomma effektivitet mellan olika transportslag. Det innebär att alla som ger upphov till en kostnad för andra ska åläggas en avgift eller skatt för att den kostnad som uppstår för andra ska täckas. Det är motivet till att vi i är positiva till en båtskatt. 122 () replik: Om detta med farledsavgifter och rättvisa villkor håller jag med. Det är klart att det ska vara rättvisa villkor. Men är vi i majoritetsställning. När man är i majoritetsställning får man avvakta utredningar. Man får ta hänsyn till vad de andra partierna tycker. Jag tror inte att det är obekant för som ju också varit i situationen att man kanske får diskutera med de andra partierna vilka åsikter som väger tyngst och sedan komma fram till något. kan jag därför inte säga annat än att man får se på vilka motioner vi har väckt. Kanske kan ni hitta någon motion också från mig. Det är i alla fall någonting annat att vara i majoritet. Därför säger jag inte mer än att jag vill avvakta vad utredningen kommer fram till och utifrån det diskutera med mina alliansvänner och komma fram till något. Jag har varit i men däremot inte varit i trafikutskottet mer än några månader. Jag sade att vi är mot båtskatt, och det är vi. Vi vill inte tillföra fler skatter, utan vi vill avveckla skatter. Att fastighetskatten avvecklas är vi väldigt glada för som kristdemokrater. Majoriteten har naturligtvis samma åsikt där. Vi kan inte tänka oss att det skulle vara någon fördel att införa en båtskatt. 123 () replik: Jag har erfarenhet av samarbete med Socialdemokraterna. I samarbetet mellan s, v och mp tog vi hänsyn till varandra, men jag tror inte att det förhindrade att varje parti artikulerade sin egen åsikt och skrev motioner. Det här handlar om opinionsbildning, och såvida ni inte har för avsikt att bilda ett alliansparti är det väl en poäng i att marknadsför sin ståndpunkt och redogör för den.