prot · GU0981 · 2007-03-26 00:00:00 — De flesta skådespelare, musiker och andra kulturarbetare jobbar ju som bekant . Många pusslar ihop det på olika sätt. Det finns även många kommuner som ställer upp och hjälper till med barntillsyn. Problemet är att kommunerna med nuvarande lagstiftning inte är skyldiga att hjälpa till med barnomsorg på obekväm arbetstid. Det skulle vara positivt om skolministern tog till sig dessa tankar och såg till att kunna ändra lagen på den punkten så att bland alla andra kulturarbetarna också kan utföra sitt arbete. De flesta arbetar tyvärr . 161 Statsrådet (): Det är två socialdemokratiska ledamöter som ställer frågan till mig. Jag vill börja med att säga att jag har uppfattat det så att är väldigt överens om den hållning som jag nu har redovisat. De regler ni skäller på utarbetades ju av den förra socialdemokratiska regeringen. De förarbeten ansåg att jag borde sluta att hänvisa till utarbetades av och när de var socialdemokratiska statsråd. Hela det regelverk vi har som ni skäller på är socialdemokratiskt till att börja med. Men vi har från borgerligt håll inte velat ändra det, utan vi tycker att det här är en rätt avvägning. Jag har i princip samma svar som de företrädare på den här posten som har varit socialdemokrater har haft när frågan har kommit upp. Jag har sett en uppgift. Jag kan inte gå i god för den, men jag tror att det är ungefär 3 000 barn i som har någon typ av nattomsorg. Det sker då genom att ett antal kommuner beviljar det. Trots att de inte är skyldiga att göra det så gör de det ändå. Jag tror att det är en rätt bra ordning, som jag skriver här, att kommunerna ska pröva en ansökan, men det finns ingen generell rätt. Vi talar om förskolans pedagogiska värde. Låt oss börja med att konstatera att det här inte handlar om något pedagogiskt värde i förskolan. Nattomsorg handlar ofta om att någon ska sova med barnen. Det har ju inte med förskolans pedagogiska mål att göra. Det här är ren omsorg och har ingenting med förskola att göra. När jag har sagt det måste vi också ha klart för oss att kostnaden för den kommun som gör detta är mycket hög. Att ha en person heltidsavlönad för att gå hem och sova med ett barn är som var och en förstår om man räknar lite på det ett väldigt stort ekonomiskt åtagande. Det är naturligtvis därför som kommuner av alla kulörer är tveksamma. socialdemokratiska ledning om interpellanten lyssnar är mycket kritisk till att införa en sådan rättighet i lagstiftningen, av ekonomiska skäl naturligtvis. Så här tycker jag: Om man har barn, vilket de flesta av oss förr eller senare får, måste man för det första räkna med att livet som man har barn inte kan levas exakt på det sätt som när man inte har barn. Vi talar om olika yrkeskategorier här. Vi talar om människor i vården, ofta kvinnor. Vi talar om kultursektorn. Vi talar om andra sektorer där man av olika skäl ibland måste jobba på kvällstid och . Min uppfattning är att om man jobbar i en bransch där det går att omfördela arbetstiden till det kan röra sig om vården till exempel bör man i första hand göra det innan man kräver att kommunen ska betala en person som kommer hem åt en. Det handlar om att man försöker anpassa sin arbetstid så gott det går. Det går inte i alla branscher. Vi talar om entertainment och kultursektorn och så vidare. Det går ju inte att flytta till förmiddagen. Det förstår var och en. Men de som kan bör göra det i första hand. För det andra får man pussla, som jag tror interpellanten uttryckte det. Först och främst finns det alltid två föräldrar. Även om man lever frånskilda finns det två föräldrar till ett barn. Och så har man mormor, farmor, farfar, morfar, släktingar och vänner. Man måste pussla ihop. Då kan man tycka: Varför ska jag göra det? Varför kan inte samhället ta över ansvaret? Jag tycker att det finns gränser för vilka krav vi kan ställa på att samhället ska garantera service. Det är en uppfattning jag delar med den socialdemokratiska ledningen i och den förra regeringen. , om inget av detta går, om det inte går att byta arbetstider och det inte finns några anhöriga, vänner eller nätverk som kan hjälpa till bör kommunen pröva behovet på det sätt som sker. Men att införa en generell rätt skulle leda till en kostnadsexplosion som kommunerna själva kraftigt avråder från. 162 (): Först och främst säga, , att jag inte skäller. Jag driver en för mig viktig politisk fråga. Jag har drivit den . Jag har också motionerat nästan alla år som jag har suttit i om den här frågan. Så den är inte ny på något sätt. Vi hade faktiskt också med den i vårt förslag till ny skollag som tyvärr aldrig blev verklighet, men ändå. Det är viktigt att säga detta: Man måste kunna ha rätt att driva en politisk fråga utan att anses skälla om den. För mig är den här frågan för viktig för att jag skulle agera på det sättet. Det är gott och väl att regeringen ska behandla frågor som rör barnomsorg , nätter och i det kommande förslaget till ny skollag. Ändå tycker jag att det är lite illavarslande om hellre värnar om det kommunala självstyret jag vet att det är viktigt än om barns och föräldrars behov. tvingas man att välja mellan goda principer. Som det moderna samhället ser ut med kvällsöppna butiker och en stor del av kulturlivet, som vi var inne på tidigare, förlagt till kvällarna är arbetslinjen att föredra. Människor vill arbeta. Som operasångerskan uttryckte det: Jag tror att vi skulle ha väldigt svårt att bedriva vår verksamhet om vi hade alla operaföreställningar på vardagar klockan ett. Anställda i offentlig sektor, Konsumanställda, bagare, operasångare, alla som utövar yrken som kräver arbete , nätter och och som har behov av barnomsorg jag säger inte att alla människor har det borde få tillgång till bra barnomsorg. anser att lagstiftning är den enda framkomliga vägen. Jag är benägen att hålla med. Även utbildningsutskottet understryker vikten av förändringar som bidrar till att alla familjer kan lösa livspusslet utifrån sina speciella behov. Delar den uppfattningen? 163 (): Jag har inte krävt att skolministern ska komma och ställa upp den här lagen, men jag önskar att lagen skulle genomföras. Det skulle underlätta för kulturarbetarna som har väldigt svårt att passa ihop barnomsorgen med sitt arbete. Som ministern nämnde kan man vara två eller en. Det kan vara föräldrar, och det kan saknas föräldrar. Det kan handla om par där båda är skådespelare eller musiker och måste gå till arbetet . De behöver faktiskt hjälp med sitt pussel genom att någon tar hand om barnen. Det vore önskvärt om skolministern kunde tänka sig att vara lite positiv. Det skulle underlätta för dessa människor som har förlorat så mycket på andra områden. Självklart är det inget krav, men det skulle vara positivt om skolministern kunde genomföra det här. har du naturligtvis rätt: Vi socialdemokrater har också försökt genomföra detta, och vi har misslyckats. Men allt som vi misslyckades med ska väl inte skolministern misslyckas med. Jag hoppas att du lyckas med detta så att vi får den här lagen ändrad. 164 (): När man diskuterar barnomsorg på obekväm arbetstid är det inte bara nattis det handlar om. Jag tycker att gjorde det enkelt för sig genom att bara prata om nattis och personal som skulle ha betalt för att vakta sovande barn. Så enkelt är det inte. Vi pratar om människor som kanske jobbar till sju, åtta, nio eller tio för att sedan vilja hämta sina barn. Alla barn somnar inte heller . Det finns sådana som somnar tidigt, men alla barn är inte på det sättet. Den pedagogiska verkligheten finns alltså även där. När du hänvisar till vad Socialdemokraterna gjorde det är ett tag sedan satt i regeringen, måste jag erkänna tycker jag att man också borde fundera på vad den här regeringen vill. beslutade du och din regering att ställa ännu hårdare krav på de arbetslösa, nämligen att de från dag 1 ska kunna söka och ta ett jobb från ens egen ort. Det innebär i restid. Slutar man är man förmodligen inte tillbaka på dagis förrän kanske halv åtta. Då förväntas man ha detta sociala nätverk omkring sig, men det är inte säkert. Flyttar man dessutom till orten så att man måste lämna sitt sociala nätverk är det möjligt att man inte har något socialt nätverk som kan hjälpa till och stötta en med barnomsorgen. Jag tycker alltså att du gör det enkelt för dig. Ni hävdar arbetslinjen, och det är bra, men man måste också vara konsekvent. Sedan säger du å ena sidan att det egentligen kanske är ganska få som behöver detta och å andra sidan att det kostar oerhörda summor pengar. Det kostar en hel del pengar att införa vårdnadsbidrag också, men där verkar ni inte svaja någonting. Varför å ena sidan hävda en sak och å andra sidan inte vara konsekvent och faktiskt se till att det finns en barnomsorg för alla som vill ha ett arbete och är beredda att ta det? 165 Statsrådet (): Jag är helt medveten om att det var länge sedan var statsråd, men det var alltså som förarbetena till den nuvarande socialtjänstlagen skrevs. Det var dock inte så länge sedan vi hade en socialdemokratisk regering, även om inte ingick i den. Det var några månader sedan. Inte heller den ändrade lagstiftningen på den här punkten. Låt oss problematisera frågan lite, fru talman. Hur många som behöver barnomsorg och blir naturligtvis en fråga om hur tillgänglig den är. Om det skulle bli en rättighet att få denna barnomsorg man begär det därför att man anser sig behöva det och får det kommer det naturligtvis att vara väldigt många som utnyttjar den. Alternativet är att det sker en mycket sträng prövning. Kan mormor, morfar, farmor eller farfar hjälpa till? Kan den andra föräldern hjälpa till? Går det att flytta arbetstiden? Jag har ibland funderat på de stora arbetsgivare som har hela sin verksamhet förlagd till , till exempel de riktigt stora kulturinstitutionerna. När jag var borgarråd i kom de till oss och sade: Kan inte ni fixa barnomsorg? Ja, men om ni är en jättestor arbetsgivare vars hela verksamhet bygger på att det finns barnomsorg kan väl ni som arbetsgivare också ta ansvar. Men det är klart; om vi verkligen har en mycket sträng prövning blir det naturligtvis många färre som kommer i åtnjutande av detta. Jag menar att det i stort sett är så det fungerar. Det finns trots allt 3 000 barn som har någon typ av omsorg på obekväm arbetstid, nattis. Ni får det att låta som om det inte finns något, men trots allt är det 3 000 barn i som har detta. Ofta är det i storstadskommunerna, där många av de här kulturinstitutionerna finns. Många av demonstrationstågen för nattis äger rum i storstäderna, men just där finns ju möjligheten redan. Många av de här 3 000 barnen finns också där. Skulle detta kraftigt utvidgas och bli en generell rättighet skulle just det pusslande som vi trots allt tvingar föräldrar att göra kunna upphöra, och så skulle samhället ta över hela ansvaret. Av olika skäl anser inte denna riksdag, och har inte ansett tidigare heller, att samhället ska åta sig detta. Det är en för stor kostnad. Jag menar också att man rent principiellt och ideologiskt verkligen kan diskutera var gränsen går där det offentliga övertar individens ansvar. Den gränsen måste man alltid fundera över, och vi ska också fundera över detta i skollagsarbetet. Jag tycker dock, i varje fall tills vidare, att det är rimligt att säga att förskola och skola har vi . Om man har ett jobb där man jobbar eller finns det ingen oinskränkt rätt, utan då får man själv försöka byta arbetstid eller pussla lite med anhöriga och nätverk. Det är den inställning jag har. Någonstans måste det gå en gräns för hur mycket individer och familjer kan kräva att samhället ska ta över av föräldrarnas ansvar, och jag tycker att gränsen går där. Jag konstaterar att så har också tidigare tyckt och inte bara på tid, utan tyckte också den förra detta. Det är alltså en rätt bred enighet. Jag konstaterar också att den socialdemokratiska ledningen i delar denna uppfattning. Man vill inte ha ett sådant här regelverk. 166 (): För mig handlar det också om det som lite grann var inne på. Vi pratar förstås inte bara om nattis utan också om hur föräldrars arbetsliv ser ut och vilka krav som ställs på en som förälder. Det är liksom inte bara att säga till en arbetsgivare: tack, jag kan inte ta det här jobbet. Jag kan inte jobba , för jag har bara barnomsorg . Hela samhället ser annorlunda ut, och då måste samhällets infrastruktur följa med. Det handlar till exempel om butiker som har öppet . Det är ju inte alla barn som har behov just av själva nattisomsorgen, men nattis är någon form av samlingsord. Det handlar om att kanske ha mer flexibla öppettider; jag tycker att öppettiderna har varit väldigt statiska. Allt som oftast har man öppet mellan sex och sex , och så ser inte riktigt samhället ut längre. Det är dit jag vill komma. Men jag får väl för tillfället nöja mig med de besked och de svar jag har fått. Jag kommer att återkomma, för jag ger mig inte i denna fråga vilken regering som än må regera. Frågan kräver sin lösning. Det kräver också dagens moderna föräldrar. Som sagt: Samhället har förändrats och kommer att fortsätta att förändras. Då krävs också att samhällets infrastruktur förändras. Barnomsorg på obekväm arbetstid är en viktig del i det arbetet. 167 (): Man blir ju lite fundersam. Går det att flytta arbetstiden? Om det gick skulle väldigt många människor göra det redan. Jag har jobbat fackligt , och en av de frågor som ständigt återkommer är bristen på inflytande över sin egen arbetstid. Den frågan blir inte mindre . Vi pratar inte bara om restaurang- och handelsanställda, chaufförer, busschaufförer och de som jobbar i vården. De här arbetstiderna sprider sig till allt fler yrken. Eftersom uppenbarligen redovisar en socialdemokratisk inställning i många frågor undrar jag om du även är beredd att förändra inställningen till inflytande över arbetstiden. Är du beredd att faktiskt se över möjligheterna för människor att själva förlägga arbetstiden? Är regeringen beredd att ge människor som arbetar inflytande över när arbetet ska utföras? Jag tycker att det blir konstigt om man å ena sidan hävdar att människor ska ta vilket jobb som helst till vilket pris som helst var som helst, men sedan inte är beredd att verkställa en barnomsorg som kanske är förutsättningen för att personen ska kunna ta ett jobb så att han eller hon inte blir avstängd eller hamnar i socialbidragsberoende. Då ställer man å ena sidan krav. Å andra sidan är man inte beredd att bidra, och det tycker jag inte är ett bra resonemang. Är det någonting regeringen har pratat om så är det ju både morot och piska. Här finns inga morötter och framför allt inget stöd till ensamstående föräldrar till små barn med behov av barnomsorg. 168 Statsrådet (): Jag tycker att vi får göra en skillnad mellan hur vi skulle önska att det fungerade och vad vi är beredda att lagstifta om. Där jag har haft inflytande i den kommunala världen har jag medverkat till att erbjuda barnomsorg också på obekväm arbetstid, dock efter en mycket, mycket sträng prövning. Det måste vara så att det inte går att flytta arbetstiden, att det inte går att hitta någon anhörig som kan hjälpa till och så vidare. Här i hade man när jag var ansvarig rätt till en sådan prövning. Och så gör ganska många kommuner: Efter en mycket sträng prövning kan man få hjälp om det inte går att lösa på något annat sätt. Jag tycker att kommunerna borde agera så. En generell rätt i lagstiftningen är något annat. Då skulle detta bli en mycket större verksamhet utan samma krav på sträng prövning. Det blir en väldigt stor kostnadsfråga, och det är naturligtvis det det handlar om: kostnadsfrågan och gränsen för samhällets åtaganden. Jag säger gärna till de kommunalpolitiker som jag har inflytande över att ta största möjliga hänsyn. Det har varit ett stort fokus på kulturarbetarkåren i debatten, delvis kanske för att de lättare gör sig hörda än vårdens personal, men också därför att det för dem är ännu svårare att flytta arbetstiden föreställningarna är ju . Men i de tre stora städer där vi har stora kulturinstitutioner erbjuds faktiskt barnomsorg efter sträng prövning. Jag tycker alltså att vi ska uppmana våra kommunala förtroendemän runt om i landet att ha inställningen att man efter en prövning kan bevilja detta. Men precis som den tidigare regeringen är jag inte beredd att lagstifta och göra detta till ett tvång. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM59 Meddelande om sammanlänkning av energinät KOM(2006)846 till näringsutskottet 26 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Propositioner 2006/07:56 till näringsutskottet /07:62 till civilutskottet /07:65 till finansutskottet /07:70 till civilutskottet /07:79 till näringsutskottet /07:83 till utrikesutskottet /07:89 till arbetsmarknadsutskottet /07:106 till civilutskottet Skrivelser 2006/07:75 till /07:90 till utrikesutskottet /07:114 till utrikesutskottet Redogörelser /07:OSSE1 till utrikesutskottet /07:RRS12 till utbildningsutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motioner skulle få väckas på ovanstående skrivelser. Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelser skulle förlängas till . Anmäldes och bordlades Propositioner 2006/07:80 Bidragsbrottslag 2006/07:86 Vissa skolfrågor 2006/07:97 Avskaffande av åldersgränsen för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster 2006/07:58 Migration och asylpolitik Kammaren biföll talmannens förslag att motioner skulle få väckas på denna skrivelse. Anmäldes och bordlades betänkande 2006/07:UU7 Den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och betänkanden /07:UbU11 Frihet att välja ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses /07:UbU4 Högskolan 2006/07:UbU5 Forskning betänkande och utlåtande /07:AU8 Protokoll till konvention om arbetarskydd och arbetsmiljö m.m. 2006/07:AU12 Utlåtande om grönboken arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar betänkande 2006/07:FiU23 2006 betänkande 2006/07:JuU6 Polisfrågor betänkanden /07:CU13 Begreppet nettoomsättning i bokföringslagen och årsredovisningslagen 2006/07:CU14 Skadestånd och bodelning 2006/07:CU15 Förenklat utmätningsförfarande /07:CU21 Arvsrättsliga frågor betänkande 2006/07:SoU9 Registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn betänkanden /07:NU5 Vissa mineralpolitiska frågor 2006/07:NU6 Vissa näringspolitiska frågor 28 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:432 Utredningsförslag om centralisering av rättsväsendet i bland annat av () till justitieminister () 2006/07:433 Klassmorfar av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:434 Lokalisering av trafikinspektioner av () till statsrådet () 2006/07:435 Föräldraledighet och lägre a-kassa av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:436 Förvaltningen av småviltjakten på statens marker i fjällområdet av () till jordbruksminister () 2006/07:437 Utbyggnad av väg 288 av () till statsrådet () 2006/07:438 Missbruk av dopningspreparat av () till statsrådet () 2006/07:439 Fördelningspolitik av () till finansminister () 2006/07:440 Fördelning av utsläppsrätter av Per () till miljöminister () Interpellationerna 2006/07:432437 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationerna 2006/07:438440 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 29 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:912 nya normskapande beteckningar av () till statsrådet () 2006/07:913 Bedömning av utländsk läkarkompetens av () till socialminister () 2006/07:914 Vården av våldtäktsoffer av () till socialminister () 2006/07:915 frizon i av () till utrikesminister () 2006/07:916 Underlättande av flyktingmottagandet av () till statsrådet () 2006/07:917 Nedläggning av Bruk av () till näringsminister () 2006/07:918 Utförsäljning av Sonera och landets säkerhet av () till statsrådet () 2006/07:919 finansiering av statliga infrastrukturåtgärder av () till statsrådet () 2006/07:920 prioritering av lönsamhet före säkerhet av () till näringsminister () 2006/07:921 Opera av () till kulturminister () 2006/07:922 Ungdomssymfonikerna i av () till kulturminister () 2006/07:923 Fast förbindelse mellan och av () till statsrådet () 2006/07:924 Förbrukade lågenergilampor av () till miljöminister () 2006/07:925 Feriearbeten för ungdomar av i (s) till arbetsmarknadsminister () 2006/07:926 Skatt på diesel av () till finansminister () 2006/07:927 Dansares och sångares pensioner av () till kulturminister () 2006/07:928 Medel avsedda för medicinsk forskning av Finn () till socialminister () 2006/07:929 Evighetsgäldenärer och överskuldsatta av () till justitieminister () 2006/07:930 hantering av ingångna avtal av () till statsrådet () 2006/07:931 och irakiska flyktingar i och av () till statsrådet () 2006/07:932 Gränsöverskridande taxitrafik av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 30 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2006/07:847 av () till näringsminister () 2006/07:888 Gränshandel av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 31 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 45 (delvis), av talmannen därefter till och med 15 § anf. 87 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 20 § anf. 130 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.