prot · GV0928 · 2007-11-21 00:00:00 — har avslöjat att det finns tre olika linjer i oppositionen vad gäller synen på grundavdrag, även om det var lite oklart vem som tyckte vad och hur det egentligen var. Jag kan förtydliga att vill höja grundavdraget helt enkelt därför att vi ser att det är många som inte får del av de skattesänkningar som alliansen genomför. Det är sjuka, arbetslösa, pensionärer och folk som har det svårt som inte får ta del av det här över huvud taget. Det handlar inte om några stora summor. Men det är i alla fall någon form av erkännande. I övrigt tycker jag att är lite otydlig med vad som är oppositionen och vad som är Socialdemokraterna. Först kommer ett utfall mot oppositionen i största allmänhet. Sedan citerar han ur Socialdemokraternas reservation. De må vara stora, men de är inte hela oppositionen. Om vi börjar med de 65 miljarderna i skattesänkning som de beklagade kan jag säga att vi från sida inte ser något självändamål i att ha höga skatter. Däremot ser vi ett självändamål i att vi kan finansiera vår offentliga sektor och att vi kan ha någon form av rimlig fördelningspolitik. På det sätt som ni väljer att sänka era skatter tycker inte vi att det uppfylls. Ni pratar också om att den där lite svävande oppositionen eller Socialdemokraterna nu accepterar av det jobbskatteavdrag som man tidigare var emot. För del har vi valt att acceptera den del som rör dem som har de riktigt låga inkomsterna. Där ser vi att det kan finnas en poäng i att de inte ska fastna i bidragsfällor, som det brukar heta. Däremot fattar inte jag varför vi med våra höga löner ska få del av jobbskatteavdraget. , skulle du sluta jobba och börja gå på bidrag om du inte fick del av jobbskatteavdraget? 97 () replik: kan man ställa frågor som inte har några rimliga svar. På den frågan finns det inte något rimligt svar. Syftet är inte att man ska jobba mer om man till exempel har 8 miljoner eller något sådant. Syftet med reformen är något annat, nämligen att det ska löna sig bättre att arbeta för de flesta. Det är det som är syftet. Det är klart att ni kan vara emot det, men i grund och botten tror jag inte det. Jag är ledsen om jag klumpade ihop med övriga partier. Det var inte min avsikt. Jag uttryckte mig i den meningen illa eftersom ni accepterar ganska mycket i motsats till . Det partiet står kvar vid att vi inte ska göra någonting alls med jobbavdraget. går bara emot den sista delen, nämligen de 10,7 miljarder som är . Ni har i grund och botten accepterat det andra, fastän med en lite annorlunda konstruktion för . Jag återkommer till grundavdraget. Jag tackar för att redde ut detta. Det har även för mig varit svårt att hålla reda på vilket som är upp och ned. Det är tre olika linjer. Någonstans kan man undra vad ni ska ena er om. Ska ni ena er om linje, linje eller linje? Det spretar som en vårbuske. 98 () replik: Än så länge låter vi åtminstone tre blommor blomma. Men när det väl kommer till kritan får vi väl försöka ena oss, precis som ni en gång gjorde när ni gick in i en allians. Det gällde jobbskatteavdraget. Den del som vi accepterar rör dem med de låga inkomsterna. Vi satte som gräns. Därutöver väljer vi att trappa ned jobbskatteavdraget eftersom vi inte ser att man behöver en extra morot för att gå från att vara utanför arbetsmarknaden till att vara med på arbetsmarknaden, söka och få ett jobb, om man ändå får en så stor lön som man får i det skiktet. Så ser vi på jobbskatteavdraget. Jag ska passa på att säga något om förmögenhetsskatten. Det hann jag inte med i min första replik. Vi ser visserligen också problemen med förmögenhetsskatten. Vi tycker också att det är otidsenligt med en sambeskattning, oavsett om det handlar om man och kvinna, som i exempel, eller om det är man och man eller kvinna och kvinna. Det vi vänder oss mot är att avskaffandet av förmögenhetsskatten genomförs som stora skattesänkningar genomförs just för dem som har mest och som man skär ned för dem som har det sämst. Det är ingen bra fördelningspolitik. 99 () replik: Vi lämnar de andra frågorna och uppehåller oss vid frågan om förmögenhetsskatten i denna sista replik. Jag tillhör dem som tyckte att det var bra när Socialdemokraterna, med stöd av andra partier, såg till att ta bort förmögenhetsskatten för de företagsägare som har majoritetsintressen i stora företag som annars skulle flytta utomlands. Min linje har varit att detta borde utvidgas till alla människor. Jag tycker att Socialdemokraterna gjorde en bra sak där. Det är viktigt att vi har en konkurrenskraftig skattepolitik så att vi kan ha kvar huvudkontor, företag och arbetsplatser i . Det som är kvar är problemet som dåvarande och chef tog upp under förra mandatperioden vid en hearing i skatteutskottet. Med den utformning som förmögenhetsskatten har fått har den i princip blivit en frivillig skatt. Det är de som har råd att anlita skickliga skatteplanerare som har betalat förmögenhetsskatt. Jag är stolt och glad över att jag kan säga att jag inte har anlitat några skatteplanerare utan att jag har betalat mycket förmögenhetsskatt under dessa år. Jag har aldrig sysslat med skatteplanering över huvud taget. Tyvärr är det så att många grannar har haft råd att göra detta och har kommit undan. Det har lett till en fullständigt absurd situation. För mig är det viktigaste att vi ser till att vi har en konkurrenskraftig skattelagstiftning så att vi behåller företag och arbetsplatser i . Jag har sagt att förmögenhetsskatten är ur liberal synvinkel ingen dålig skatt om den betalas efter förmåga. Problemet är att den har blivit så urholkad. Jag anser i grund och botten att förmögenhetsskatt efter bärkraft är något fullt acceptabelt. Tyvärr har utvecklingen gått därhän att vi inte kan acceptera skatten i den form den har . 100 () replik: Det är många frågor som jag vill ställa till . Jag kan börja med förmögenhetsskatten eftersom det var den sista frågan. Jag kan instämma i kritiken mot förmögenhetsskatten, att det inte är möjligt att beskatta alla förmögenheter. Det är besvärligt. Man kan också konstatera att de som betalar mest förmögenhetsskatt är höginkomsttagarna i decil 10. Det får vi komma ihåg. Någonstans mellan av förmögenhetsskatten som någon trots allt betalar betalas av dem. Sedan går jag till samarbetet mellan s, v och mp. Vi har trots allt åstadkommit 16 budgetar tillsammans. Jag tror att vi kan åstadkomma nya budgetar. För del har vi valt metoder med grundavdrag. Ni och några andra har valt metoder med jobbskatteavdrag. Vi menar att grundavdraget omfattar fler inkomsttagare, och då kommer vi ifrån diskussioner om orättvisor, pensionärer jämfört med andra och så vidare. Det är våra motiv. Det finns en sak till när det gäller förmögenhetsskatten. Vi blir anklagade för att vilja återinföra sambeskattningen. I praktiken togs den bort när fribeloppen till förmögenhetsskatten justerades. Det skulle skapa neutralitet mellan om man var sammanboende eller ensamboende. Det finns ingen skillnad mellan de två boendeformerna, vilken fanns tidigare. Då kunde man prata om sambeskattning, men den gäller inte längre, . måste du börja bli ärlig och inte kasta sådana beskyllningar omkring dig. 101 () replik: Jag ska försöka ta upp frågorna efter hand. Problemet med förmögenhetsskatten i den del som tar upp, och som är mycket hovsam, är att om det är så att av förmögenhetsskatten betalas av dem i den mest förmögna decilen det har också bekräftat måste man dra slutsatsen att betalas av någon annan. Det är det som är problemet. Den betalas inte av de rikaste. Den är så urholkad. Vi är i grund och botten överens om att problemet har blivit att en så stor andel av förmögenhetsskatten av 7 miljarder, det blir 2 miljarder betalas av dem som inte har någon förmögenhet att betala från. Jag kan hålla med om att hur grundavdraget konstrueras har betydelse för hela marginalskatteskalan. Jag har inte mycket mer att säga om sambeskattningen. Man får skilja på det formella och det reella. Jag tror naturligtvis att det är få som skulle drabbas av återinförd förmögenhetsskatt på sambeskattade medel. Likväl skulle det vara några. Några är för många. 102 () replik: Om inte högsta decilen betalar all förmögenhetsskatt kanske de i näst högsta decilen betalar resten. Så kan det vara. Vi vet att det är en fallande skala. För dem som har betalat har det i många fall handlat om värden som ligger i fastigheter. Det är en annan fråga jag skulle vilja ta upp, nämligen fördelningsfrågan. Det är ett faktum att era skattesänkningar mest gynnar höginkomsttagare och därmed också män och inte kvinnor. Jag undrar varför ni skojar så med statistiken i er budgetproposition. Där går det att läsa att man inte tittar på individnivå utan på hushållsnivå. Då ökar männens disponibla inkomst och kvinnornas . Den gör inte det i realiteten, men eftersom man räknar ihop dem till ett hushåll, delar rakt av och kallar detta ett slags solidarisk fördelning kan man trolla fram de siffrorna. Det är exakt vad regeringen har gjort. I tidigare budgetpropositioner som vi har gjort tillsammans med s och mp har vi också tittat på ett familjebegrepp, men vi har dragit helt andra slutsatser eftersom vi har gjort en konsekvensanalys av hur skatter och transfereringar påverkar kvinnors ekonomi. Det är de resultaten, som är väldigt tydliga, vi har använt i vår politik och i våra förslag. Det har inte den här regeringen gjort, utan man har helt enkelt skojat med statistiken. 103 () replik: Med statistik kan man bevisa mycket, och man kan ha olika synpunkter på hur man ska lägga fram detta. Man kan naturligtvis diskutera detta. Men på individnivå vi är alla individer någonstans menar jag att skattesänkning betyder väldigt mycket mer för en kvinna som är lågavlönad än för en man som är bankdirektör i SE-Banken. Det är en enorm inkomstförstärkning för henne. Oavsett vilken statistik vi använder när vi tittar på hur köpkraften ökar kommer det att vara på det sättet att många kvinnor nästan alla kvinnor och fler kvinnor kommer att känna, mer än de högavlönade männen även om de har fått något mer, att de har fått en rejäl köpkraftsförstärkning genom jobbskatteavdraget. Med statistik kan man bevisa i stort sett allting, men när vi går ned till individnivån ska vi inte förakta detta att väldigt många kvinnor känner att de har fått en köpkraftsförstärkning och blivit mindre beroende av andra sorters bidrag eller till och med socialförsäkringar. Jag tycker att det är en viktig sak att ta vara på. Det gläds jag åt, fru talman. 104 (): Dagens debatt har handlat om regeringens finansplan och därmed också om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och bedömningar av landets ekonomiska utveckling. Alliansregeringens förslag står här mot tre olika alternativ. Det ska inte oppositionen skämmas över ni är tre självständiga partier. Ni har visat duglighet att kompromissa er samman tidigare, men ni går inte fram med ett gemensamt oppositionsalternativ utan tre, med en hel del betydande skillnader, inte minst på skattesidan. Skatter ja, skatter är viktiga för den gemensamma välfärden. Det måste till en finansiering av allt från skola till katastrofbistånd. Finansieringen ska vara gemensam, solidarisk, rättssäker och rättvis. Den ska vara gemensam i den meningen att vi alla i bidrar till de gemensamma skatteintäkterna. Den ska vara solidarisk i den meningen att den tas ut efter bärkraft och vars och ens förmåga. Den ska vara rättssäker och rättvis i att den inte är godtycklig och att den följer skatterättsliga principer och grundläggande rättigheter. Regeringen och majoriteten i form av här i kammaren och i riksdag har påbörjat en, som vi kristdemokrater ser, viktig reformering av det svenska skattesystemet. Vi kommer att göra allt för att det svenska skattesystemet ska bli etiskt legitimt. Självklart bekymrar vi oss samtliga här i kammaren över det skattefusk och andra skattefel som behöver åtgärdas och som motsvarar på årsbasis, eller av den av beslutade skatten. Det i sin tur är av landets hela bruttonationalprodukt. Detta är siffror som är oacceptabelt höga. För att trovärdigt kunna ta itu med denna problematik måste staten föregå med ett gott exempel, och ett oklanderligt exempel. Skatterna ska vara politiskt väl motiverade, och de ska söka så bred politisk och moralisk legitimitet som möjligt. Skatterna ska inte bryta mot människors grundläggande fri- och rättigheter. Vi kristdemokrater har som ett övergripande mål ett samhälle som bygger på övertygelsen om alla människors absoluta och okränkbara värde. Det är inte bara att vi alla har ett lika värde utan att vi har ett okränkbart värde. Målet med skatterna är att gemensamt finansiera åtaganden för vårt samhälles gemensamma bästa. Skatt är självfallet inget självändamål, men det är en nödvändighet. Det är ett medel för att uppnå högre syften för det gemensamma i samhället. Därför måste hela skatteprocessen från lagstiftning till uttag och inbetalning som ett medel för det gemensamma bästa vara i linje med de övergripande mål vi har för ett gott samhälle. Skatterna ska vara rättssäkra och legitima. Det är mot denna bakgrund som vi ska se de flesta skatteförändringar vi har försökt genomföra inför nästa års budget. Några är rent fiskala, och motiveras rent fiskalt, och det är i sig inte heller något fel. Jag ska nu stanna inför några av de tyngre förslagen som finns i finansplanen. Med det andra steget i jobbskatteavdraget skapas, menar vi, än bättre förutsättningar för fler i arbete, för egenförsörjning och för egenmakt. Vi kristdemokrater hävdar, enträget både i opposition och i regeringsställning, det orimliga i att människor som förvärvsarbetar på heltid inte kan leva på sin egen lön i vårt land på grund av för höga skatter. Skatter kan reducera människors löneinkomster så till den grad i vårt att medborgare tvingas förlita sig på bidrag och därmed också hamna i en beroendeställning till kommunala, landstingspolitiska och statliga beslut för sin egen försörjning. Detta i sin tur begränsar medborgarnas frihet. När skattenivåerna blir så höga att de inkräktar på den enskilda människans och familjers rätt och ansvar att förverkliga grundläggande värden och livsmål måste det till skattesänkningar på arbete. Vi menar att detta är en naturrättslig argumentering för jobbskatteavdraget, vilket förstärker det mer vanliga argumentet, som är viktigt nog, att det ska löna sig att arbeta och framför allt att gå från bidragsberoende till arbete. Jag har tidigare kommenterat oppositionens olika nej till arbetslinjen och nej till den politik regeringen bedriver, och jag vill nu gå över till den fråga där oppositionen formulerar sig på följande sätt: Effekten av förvärvsavdraget är att den som blir sjuk, arbetslös och frånvarande på grund av arbetsskada eller går i pension inte bara får lägre inkomst utan får dessutom höjd skatt. Då kan man undra: Vilken skatt är det som i så fall höjs i och med att jobbavdraget införs och att skatten de facto sänks? Är det inte en skattesänkning vi pratar om? Eller hur har det i oppositionens ögon blivit till en skattehöjning? Jag vill här gå vidare till frågan om det Socialdemokraterna i valrörelsen kallade pensionärsskatten. använde den beteckningen för det jobbavdrag vi då ville introducera. i denna kammare fick vi hård och rejäl kritik. Jag missunnar ingen att kritisera regeringen det står fritt i ett demokratiskt land för jobbskatteavdraget. godtar Socialdemokraterna lejonparten, eller 31 av 48 miljarder, av dessa skattesänkningar. Hur kan det som var så orättvist i så hög grad vara rättvist just nu? Det vore bra att få detta förklarat, varför jobbavdraget i stor utsträckning nu accepteras av Socialdemokraterna. Socialdemokraterna vill också höja grundavdraget för alla pensionärer så att den genomsnittliga ökningen skulle bli . Jag tycker att det är värdefullt att det största oppositionspartiet använder skattesänkning som en metod för att förbättra människors, i det här fallet pensionärers, situation. Det innebär att vi ideologiskt i den bemärkelsen står på en gemensam grund, att det är rimligt att också sänka skatter. När det gäller fastighetsskatten vill jag återkomma till det som Socialdemokraterna skriver i sin motion om att slott och koja inte ska beskattas lika. Det låter riktigt och kanske rätt så käckt att slott och koja inte ska beskattas på liknande sätt. Men det grundläggande problemet tidigare var att kojorna beskattades som slott. Finns det någon i denna kammare som tycker att det var ett rättvist och förutsägbart system som vi hade tidigare när det gällde fastighetsskatten? Vi vill nu införa ett system med en fastighetsavgift som begränsas till . Vi menar att denna ska vara förutsägbar och att det är mer rättvist än det som var tidigare. 105 () replik: Det dröjde tills du kom in i debatten innan någon borgerlig företrädare ville försvara fastighetsskatten. Det är klart att detta är ett jättestort område för och har varit det , vilket alla har kunnat ta del av. Det är också intressant att notera att statsministern i regeringsförklaringen som presenterades här sade att man ska avskaffa denna fastighetsskatt. Den är inte legitim utan ska ersättas av en avgift som ger förutsägbarhet samt lägre löpande boendekostnader. Jag fick ett brev från familjen och boende här i . De skriver till mig angående flyttskatten som är en del i den nya fastighetsskatten: Vi ägde vårt hus och betalade fastighetsskatt . Huset har varken blivit större eller mer värdefullt, men inflationen gav upphov till en skenbar reavinst på 3 miljoner. Enligt det förslag som ligger på bord kommer reavinstskatten att bli . Uppskovet med att betala reavinstskatten kommer enligt förslaget att kosta . Det är en ny skatt som den borgerliga regeringen har infört. Var det förutsägbart för väljarna inför valet att man skulle få en flyttskatt på ? 106 () replik: Jag vill tacka för frågorna. Jag tappade delvis rösten under de telefonsamtal som jag genomförde på tåget från till med bland andra och från . har uppenbarligen också fått ett e-postbrev från dem. Han kanske inte har talat med dem fysiskt och har därmed rösten i bättre behåll än vad jag har. Jag tycker att det exempel som nämner här om och är väldigt bra därför att det är viktigt att vi har en fastighetsbeskattning som gynnar ett långsiktigt ägande. Vi kristdemokrater kommer att fortsätta att arbeta på den linjen att vi ska gynna ett långsiktigt innehav för att bygga upp hem och familj. Vi hade tidigare ett regelverk som ni socialdemokrater tog bort där det fanns olika skattesatser beroende på hur länge man hade haft sitt innehav. är medlem i Europeiska unionen. I ett läge då människor i en växande utsträckning köper hus i utlandet har reavinstskatten varit en alltmer osäker skattebas. Det handlar om . Räntebeläggningen har varit en modell som har presenterats i debatten och som alliansregeringen har landat vid. En annan modell har varit att helt ta bort reavinstbeskattningen och sänka reavinstskatten. har vi landat vid att säkerställa denna skattebas, och jag är övertygad om att det finns ett brett socialdemokratiskt stöd för att man ska värna skattebaser, i detta fall när det handlar om . I fallet innebär detta en räntebeläggning, men det innebär ändå en utgift på en sådan nivå att den är hanterbar jämfört med hur den tidigare fastighetsskatten slog för enskilda. 107 () replik: Det är ändå märkligt att den som bor kvar i fastigheten betalar medan den som flyttar från den får betala . Det är klart att folk reagerar i stor omfattning. Det är en omfattande kritikstorm mot regeringens förslag, dels mot själva hanteringen av fastighetsskatten, dels mot vad den får för effekt. Vi har låtit titta på hur den fastighetsskatt som blir kvar och som drar in ungefär 9 ½ miljard fördelar sig över landet. Det visar sig att det är i stort sett bara som får en lägre andel. Alla andra regioner, inklusive eller , får en större andel att betala i fastighetsskatt i fortsättningen med det förslag som ni nu har lagt fram. Glesbygden kommer att få betala mer i fastighetsskatt än tätorten, framför allt om man talar om som får en kraftig reducering. Är det en del i politiken att glesbygden där fastigheterna har lägre värden ska betala en större andel av fastighetsskatten än de områden där fastigheterna har ett högt värde och där människorna rimligen också har varit beredda att betala mer för sin bostad än vad man har gjort i glesbygden? Är det också en del i det nya och orättvisa förslaget till fastighetsskatt som ni hade tänkt igenom innan ni lade fram det förslaget i valrörelsen ? 108 () replik: Jag känner som en oerhört seriös och intressant skattepolitiker, förvisso på fel sida om det ideologiska skranket. Men jag förstår inte det som säger i slutet av sin replik om att när vi sänker fastighetsskatten totalt sett med , varav inom bostadsrättssektorn, skulle det innebära en höjning av fastighetsskatten runt om i landet. Jag förstår ärligt talat inte vad detta resonemang bygger på och vad det är för siffror. Jag vill rejält, bäste , ifrågasätta basen för detta. Jag vet att Villaägarna har gjort jämförelser i . Vi bytte namn från till , detta sagt för att ska vara uppdaterad om vårt namn på länet. Enligt denna jämförelse skulle få det sämre, men skulle få det bättre eller oförändrad skatt. Jag förstår därför ärligt talat inte de siffror som ges. nämnde tidigare ett exempel. I det ena fallet fanns det en reavinst. Det fanns något att beskatta. I det andra fallet fanns det inte en reavinst. Vårt skattesystem är präglat av ett långt socialdemokratiskt regeringsinnehav. Det bygger på att det vid fondförsäljning, aktieförsäljning eller försäljning av bostadsrätter och villor utlöses en reavinstskatt om en vinst har uppstått, och det är ingen nyhet. Sedan säger att det har framförts en omfattande kritik. Låt detta system sätta sig, och låt oss se hur kritiken ser ut då. Vi är väldigt intresserade av den modell som ni kommer att presentera. förstår jag att den modell som vi hade före valet är socialdemokratisk fastighetsskattepolitik. 109 () replik: Det är mycket som jag vill tala även med dig om, . Jag börjar med fastighetsskatten. Du menar att det nya systemet är förutsägbart jämfört med det gamla och så vidare. Dels ska nya taxeringar göras, dels behåller ni den gamla begränsningsregeln för vissa grupper. Det innebär väl ändå att ni kanske tycker att det finns en viss skakighet i systemet och när det gäller förutsägbarheten. Jag tycker personligen att den begränsningsregel som har funnits mycket väl har levt upp till de krav som man kan ställa på förutsägbarhet. Man vet att man vid en viss taxerad nivå och vid en viss inkomst inte behöver betala mer fastighetsskatt eller för den delen mer förmögenhetsskatt än en viss summa. pratar väldigt mycket om etik och legitimitet i samband med skatterna. Då kan man fråga sig om det som jag tog upp med är etiskt försvarbart. Det gäller då kvinnorna och den ekonomiska standarden efter regeringens beslut. Jag menar att ni i budgetpropositionen skojar med statistiken. Är det etiskt försvarbart att på det sättet kommentera inkomstförändringar för män och kvinnor till följd av er politik? 110 () replik: Jag tackar för hennes angelägna frågor. Jag och alliansen menar att den nya fastighetsskatten är mer förutsägbar än den tidigare med tanke på taknivån, de i fastighetsavgift på årsbasis. Det som väckt mest reaktioner och som gör att man, som sagt, kan tappa rösten vid kontakter med medborgare ute i landet har att göra med reavinstbeskattningen. Det här är alltså inom samma sektor. Men i det ena fallet är det fråga om en beskattning, om en avgift, för det löpande boendet. I det andra fallet är det fråga om en vinst som lösts ut och om hur den ska beskattas. Jag vet inte om är emot att reavinstbeskattningen finns kvar. Vad gäller legitimiteten för kvinnor samt den ekonomiska politiken och hushållsstatistiken har jag svårt att fullt ut kommentera på vilka grunder statistikunderlaget tagits fram. Att använda sig av formuleringen att det skulle vara oetiskt är kanske att gå för långt.