prot · GU0988 · 2007-04-11 00:00:00 — Utskottet har tagit ställning till ett antal motionsyrkanden som bland annat avser frågor om användning av tvångsmedel, åtal, vittnen, målsägande, rättshjälp, rekrytering av nämndemän samt processrättsliga frågor med internationell anknytning. Utskottet föreslår att avslå samtliga motionsyrkanden. Det gör vi med hänvisning bland annat till att gällande regelverk är ändamålsenliga, till pågående utrednings- och beredningsarbete samt till det arbete som regeringen utfört och påbörjat. Jag vill påminna kammaren, , om att den borgerliga regeringen haft på sig 24 gånger jämfört med den socialdemokratiska regeringen. Trots det har denna regering utfört och påbörjat en hel del saker som rör detta område. Jag vill nämna några av dessa saker som regeringen har utfört. Först och främst var det en historiskt stor satsning på rättsväsendet i den budgetproposition som lades fram. Vidare införs nya regler om skadestånd vid bodelning. Enligt nuvarande regler kan en make som fått brottsskadeersättning på grund av att den andra maken brukat våld bli tvungen att dela ersättningen med maken vid en bodelning. ändras alltså detta, varvid denna skyldighet till skadestånd vid bodelning undantas. Vidare sker ett arbete för en bättre information till brottsoffer. För att öka tryggheten för dem som utsatts för brott har regeringen beslutat om ändrade regler som ger brottsoffer rätt till information i fler fall om den som har dömts för brottet. Den som har blivit utsatt för ett brott ska få mer information om hur gärningsmannens straff verkställs. Brottsoffret kommer till exempel att bli informerat om gärningsmannen kommer att avtjäna straffet till exempel genom fotboja. Om den som har dömts för brottet skulle friges direkt från häktet kan brottsoffret också få information om detta. Om detta beslutade regeringen . Vidare har regeringen beslutat om en utredning om förbättrade möjligheter för den enskilde att påskynda handläggning vid domstol. Vidare har regeringen beslutat om direktiv till en utredning för att överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en straffmätning som markerar en skärpt syn på allvarliga våldsbrott. Denna utredning ingår som ett led i den av regeringen utlovade reformeringen av påföljdssystemet. Vidare har regeringen gett Brå i uppdrag att genomföra en återkommande nationell brottsoffer- och trygghetsundersökning. Regeringen har också inlett ett arbete för att öka skyddet för hotade och trakasserade personer. En utredning kring dessa frågor pågår. Syftet är att granska hur man kan öka skyddet för personer som utsätts för hot och trakasserier. Det handlar till exempel om personer som har utsatts för stalking. I uppdraget ligger också att föreslå hur besöksförbudet kan skärpas, till exempel genom fotboja. Förslaget om utökade möjligheter att få målsägandebiträde har regeringen remitterat. En proposition är på väg. Vi inväntar remissrundan. Utredningen syftade till att ge brottsoffer ett målsägandebiträde och till att högre krav ställs på biträdets kompetens. Vidare har regeringen vad gäller rättshjälpsfrågorna inlett ett arbete som rör ett antal frågor om offentliga försvarare. Man kommer att utvärdera systemet för rättshjälp. I samband med denna utvärdering ska man bland annat särskilt beakta behovet av utökad rätt till rättshjälp för småföretagare exempelvis. Vad gäller nämndemän arbetar regeringen med att ge i uppdrag att göra en utvärdering av de nominerade och de väljande organens arbete samt av nämndemannakårens sammansättning. En hel del arbete görs. Låt mig särskilt nämna några ord om behandlingen av barn i domstol för att lyfta fram barnperspektivet. Det har inkommit motioner om barns rätt till målsägandebiträde i vissa fall. Jag kan inte nog betona att barn som bevittnar våld av och mot närstående har samma behov av stöd som barn som själva utsatts för brott. I proposition 2005/06:166 Barn som bevittnat våld redogörs för behovet av att förstärka stödet och rättigheterna för barn som bevittnat våld av och mot närstående. Denna proposition innehåller ett par brister där vi vill förstärka. Vi vill förstärka barnperspektivet och se till barnets bästa i rättsprocessen. I socialtjänstlagen står det bör i stället för skall. Det står att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör särskilt beakta att kvinnor som är eller varit utsatta för våld och andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Vi vill alltså byta ut bör mot skall. Vi anser att man skall beakta kvinnor som har varit eller är utsatta för våld. Vidare framgår av denna proposition att barnet har rätt till brottsskadeersättning från staten. Detta vill vi ändra på. Vi vill att barnet ska ha rätt till skadestånd och ersättning från gärningsmannen. Det ska inte i första hand vara staten som ska betala när ett barn har tvingats åse hur den ena föräldern misshandlar den andra. Vi anser att ersättningen i första hand ska utgå från den misshandlande föräldern för att han eller hon tydligt ska förstå att misshandeln skadat inte bara partnern utan även barnet. En annan brist är att ett barn som blir vittne till hur en nära anhörig misshandlats inte anses vara målsägande i rättsprocessen. Detta vill vi ändra på. Vi anser att barn som har blivit kränkta genom brott tillerkänns ställning som målsägande. Detta är en del av upprättelsen. Ytterligare en brist i denna lag är att vid en fällande dom saknar den särskilde företrädaren för barn som har utsatts för övergrepp möjlighet att företräda barnet vid indrivning av skadestånd. Detta vill vi ändra på. Vi vill att den särskilde företrädaren ges i uppdrag att för barnets räkning utkräva skadeståndet från dömd vårdnadshavare. Det är absurt att det, som , är vårdnadshavaren som ska företräda barnet vid skadeståndsindrivning. För att visa på förstärkningen av barnperspektivet tillkännagav för den dåvarande socialdemokratiska regeringen att barn ska ha rätt till eget juridiskt biträde i alla mål om vårdnad, boende och umgänge. Det var en fempartireservation från , . Reservationen fick stöd i vid omröstningen i kammaren. Det är ett viktigt ställningstagande att barn ska ha rätt till eget juridiskt biträde. Lagen om målsägandebiträde har varit föremål för utredning vid ett antal tillfällen. presenterades ett utredningsbetänkande, Målsägandebiträdet ett aktivt stöd i rättsprocessen. Där föreslår man att en utomstående person som är jurist ska förordnas som företrädare för barnet när det finns misstanke om att övergrepp har begåtts mot barnet av en vårdnadshavare. Detta förslag har remitterats, och en proposition är på väg. Det finns mycket att säga om dessa frågor. Det är oerhört viktiga frågor för att stärka rättssäkerheten och tilltron till rättssamhället. För att avsluta vill jag poängtera att alliansregeringen står för en annan rättspolitik än den som har förts av den tidigare, socialdemokratiska regeringen. talas det klarspråk om ansvaret för att förmedla värderingar och normer för att förebygga brott och om att polisen ska arbeta i medborgarnas tjänst. Det ställs höga krav på polisens förmåga att förebygga och klara upp brott. Hela rättskedjan ska ha ett konsekvent brottsofferperspektiv som utgår från att opartiska och effektiva poliser, åklagare och domare är rättsväsendets styrka och för allmänhetens förtroende. Allianspartierna driver en politik för att förebygga och bekämpa brott. Allianspartierna driver en politik för skärpt syn på allvarliga våldsbrott och en offensiv politik för att stödja brottsoffer. Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , , och (alla m). 34 TREDJE VICE TALMANNEN: nämnde att det fanns mycket att säga om dessa frågor. Det var väldigt många punkter där gick utanför betänkandet. Det är en vädjan att man ska försöka hålla sig till betänkandet. Det finns andra debatter där man kan ta upp de frågor som inte var aktuella i detta betänkande. 35 (): I detta betänkande har det varit många inlägg. kommer jag efter och , och det är en mycket besvärlig situation, för det är mycket talföra personer som har sagt det mesta. Jag ska försöka komma in med några egna instick i detta. I betänkandet kan jag se prov på både den tidigare och den nuvarande regeringens ambitioner liksom motionärernas att göra tidiga och tydliga insatser för unga medborgare under , oavsett om de unga kommer i kontakt med rättsväsendets processrättsliga frågor som förövare, brottsoffer eller som föremål för vårdnadstvist. Förslagen till åtgärder ser lite olika ut från de olika partierna och i de olika motionerna, men syftet är detsamma, att göra det bästa möjliga för barnen. Det första avsnitt som innehåller motioner om bland annat minderåriga handlar om snatteri. Snatteri är ofta det första steget in i en kriminell karriär och är därför en handling som måste tas på största allvar. Att redan tidigt visa på vad som är rätt och fel och vad som inte tolereras av samhället blir därför en mycket viktig insats. Vårdnadshavarens eller föräldrars ansvar för barnens fostran får inte förringas. Det tog upp i sitt anförande. Familjens betydelse för vad man blir som vuxen är viktig. Den kommunala ska givetvis underrättas. Här finns inte utrymme för några generella genvägar med förenklad handläggning, som motionärerna hade önskat. var det en folkpartist som fick sin motion avstyrkt. I bästa fall är just denna tydliga inställning från samhällets rättsväsende tillräckligt avskräckande och skämmig, som de unga ofta brukar uttrycka sig, för att förhindra fortsatt brottslighet och något som fungerar som en preventiv insats. Nästa ämnesområde som handlar om barn är barn i domstol. Här finns en motion från och en från Socialdemokraterna angående barns rätt till målsägandebiträde. Det hänvisas i svaret på motionerna till en utredning som presenterade sitt betänkande i början av detta år och som bereds i . Det märkliga är att i utredningen, som presenterades , konstaterades att det redan finns beslut som stöder rätt till målsägandebiträde eftersom undertecknade konvention som handlar om barns processuella rättigheter. Här har det alltså funnits en internationell överenskommelse för ett aktivt stöd åt barn i rättsprocessen. Frågor som jag inte kan låta bli att ställa utifrån detta konstaterande är: Hur har överenskommelsen i artikel 4 i förvaltats under den tidigare tid? Har överenskommelsens intentioner tillämpats och följts upp? Artikel 4 handlar just om att barn ska ges möjlighet till en rättslig företrädare, ett förslag om en särskild bestämmelse om målsägandebiträde för barn. Tydligen vill också Socialdemokraternas företrädare i få svar på dessa frågor eftersom man nu motionerat om detta, något som alltså skulle ha funnits . har i denna debatt lovat att följa frågan om målsägandebiträde, och har lovat bevaka detta som en gapande glupsk varg. Alltså: bereds frågan i , och med den utlovade bevakningen från utskottets ledamöter verkar vi kunna förvänta oss att få ett svar från den nya regeringen, och också nå ända fram. Den tredje barnfråga i betänkandet som jag har valt att kommentera handlar om barns rättigheter i vårdnadstvister. Jag är ny i , men jag känner en trygghet i vad som hände under förra perioden. Som centerpartist blir jag glad. Jag tillhör ett av de borgerliga partier som med stöd av vann framgång i en gemensam reservation på en proposition angående nya vårdnadsregler som togs fram av den förra regeringen . gav regeringen till känna att barn bör ha rätt till ett eget juridiskt biträde i alla mål om vårdnad, boende och umgänge och att det får ankomma på regeringen att utarbeta erforderliga lagförslag och återkomma till . har vi en ny regering, som består av dessa partier som hade den reservationen. Dessutom har vi besked från att frågan är föremål för beredning på . Även här ser jag bevis på höjd ambitionsnivå och ser fram emot regeringens lagförslag i frågan. Med barnens bästa för ögonen yrkar jag bifall till justitieutskottets förslag i betänkandet om processrättsliga frågor och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (). 36 (): debatterade vi straffrättsliga frågor, och då hade jag förmånen att tala före min advokatkollega . blev det tvärtom, och då kan jag göra som gjorde förra gången och säga att nu har i stort sett alla frågor hanterats och debatterats. Lägger man till vad och har sagt är det inte särskilt mycket kvar i det här betänkandet som vi från allianssidan kan åberopa och föra fram, men så ska det väl se ut i en väl sammanhållen grupp inom justitieutskottet här i . Låt mig ändå mycket kort beröra ett par saker som ligger mig varmt om hjärtat. Det första är barn i domstol. Där tror jag att vi, förutom de förändringar som vi förväntar oss ska ske beträffande målsägandebiträde, särskild företrädare och eget juridiskt biträde i vårdnadstvister, måste uppmuntra och se till att regeringen ställer till förfogande ekonomiska resurser för att fortsätta fortbildningen av poliser, åklagare och domare. Jag tror att det är mycket angeläget. Det är själva bemötandet i rättssalen eller i polisförhör som är så oerhört avgörande för hur utvecklingen ska bli beträffande barn både när det gäller brottmål och när det gäller tvistemål. hade även en motion om barnprotokoll i mål om till exempel vårdnadstvister. Jag har funderat mycket över vad egentligen har tänkt sig beträffande barnprotokollet, för i en vårdnadstvist som i sista hand domstolen måste avgöra om det inte går att förlikas, måste domstolen i sina domskäl redogöra för hur man kommit fram till vad som är bäst för barnet. Att man skulle skriva ett särskilt protokoll och där föra fram något annat än det som finns i domskälen är för mig en fullständigt främmande fågel. Jag förstår över huvud taget inte hur denna tanke har kommit upp, och jag har fortfarande inte förstått vad egentligen vill med detta. En annan sak som jag mycket kort vill beröra är resningsinstitutet. Vi vet att det pågår överväganden i departementet i frågan med anledning av rapporten från Justitiekanslern, och det är mycket angeläget att det kommer att ske vissa förändringar. Vi har inte velat låsa oss för hur förändringarna ska se ut, men vi vill ha till stånd förändringar. Vi ska naturligtvis inte acceptera att det sitter någon enda oskyldigt dömd i ett svenskt fängelse. Men jag litar på att återkommer i frågan. Slutligen vill jag ta upp en fråga som kanske inte har så stark bäring på straffrättsdelen, som justitieutskottets debatter gärna handlar om, utan som har väl så stark bäring på civilrätten och på tvistemålen, nämligen frågan om rättshjälpen. Jag är mycket bekymrad, och det gäller inte minst den erfarenhet som jag och har från vår advokatverksamhet av möjligheterna att gå till domstol och få sin rätt prövad i tvistemål. Med de förändringar som genomfördes har vi jättebekymmer. Även om man har en rättsskyddsförsäkring täcker den inte mer än på sin höjd tingsrättskostnaderna. Vi behöver göra starka förändringar beträffande rättshjälpsförfarandet. Jag vet att detta kommer att kosta pengar. Jag vet att det kommer att bli en diskussion om detta inom alliansregeringen. Men vi måste ta i den här frågan, för det är inte bara gruppen som vi kan kalla mindre bemedlade som inte har råd att gå till domstol utan en väldigt stor grupp av medborgare i samhället. Vi måste helt enkelt se över reglerna. Jag tror inte att vi kan förlita oss på att försäkringsbolagen gör det, utan jag tror att det måste bli en statlig angelägenhet. Vi måste alltså ha en mycket förbättrad allmän rättshjälp för att medborgare i det här landet ska kunna gå till domstol med de många berättigade krav som man har. Med dessa ord tycker jag att jag har kompletterat allt som sagts tidigare i den här debatten. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer. I detta anförande instämde , och (alla m). 37 () replik: Jag har en liten kort fundering bara. instämde i mycket av det som de borgerliga talarna tidigare sade och tog också upp frågor. Men en fråga berörde han inte. Jag är lite frågande i och med att har varit väldigt ifrågasättande när det gäller sanktionslistor och liknande och sade att det är något som han kommer att bevaka för att kanske också komma fram till en bred lösning . Jag avser att fråga om det är den inställning som också har och i synnerhet du. 38 () replik: Jag delar vad har angivit beträffande sanktionslistor, frysning av tillgångar och så vidare. Det är inte rättssäkert och värdigt vårt samhälle att ha det på det viset. Anledningen till att jag inte tog upp frågan är att jag inte tycker att det är den högst prioriterade frågan i detta betänkande. Jag tycker, som jag avslutade med att säga, att frågan om de svenska medborgare som inte kan gå till domstol av ekonomiska skäl är en betydligt större och viktigare fråga. 39 () replik: Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § Associationsrättsliga frågor m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU11 Associationsrättsliga frågor m.m. 40 (): Vi ska nu debattera civilutskottets betänkande nr 11, Associationsrättsliga frågor m.m. Det är frågor som vi i det gamla lagutskottet har debatterat ett antal gånger. Det finns mycket att dryfta här, även om just detta betänkande är ganska tunt. Jag vill börja med att säga att vi från Socialdemokraternas sida har två reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1 om könsfördelningen i bolagsstyrelser med mera. Den reservation som jag nämnde, det vill säga reservation nr 1, gäller en fråga som vi socialdemokrater har jobbat mycket med. Vi tycker att det är viktigt att den nya regeringen tar sitt ansvar och fortsätter det arbete som den socialdemokratiska regeringen inledde. Vi tycker att det är viktigt att jobba för att skapa ett mer jämställt näringsliv och se till att skapa ett klimat som gör att både män och kvinnor finns representerade i näringslivet, i chefspositioner och annat, men också i de bolagsstyrelser som i mångt och mycket styr bolagen. Den socialdemokratiska regeringen inledde arbetet och har på olika fronter jobbat för att öka jämställdheten i näringslivet. Ett exempel är det ägardirektiv som man lade fram från statens sida gällande de statligt ägda bolagen. 2003 satte man upp målet att av styrelseledamöterna skulle vara kvinnor för att på så sätt öka jämställdheten i statligt ägda bolag. Genom ett kontinuerligt arbete och ett systematiskt nomineringsarbete uppnåddes detta 2005. hade de statliga bolagen i genomsnitt kvinnor i bolagsstyrelserna. Det ser vi som bara ett tecken på att man faktiskt kan arbeta med jämställdhetsproblematiken även inom näringslivet, och detta måste fortsätta. Då tror vi att det är diskussion och samtal som behövs men också att man går lite längre i vissa avseenden. var det kvinnliga styrelseledamöter. Det är en siffra som vi tycker är låg. Då ska man vara medveten om att på grund av den diskussion som har funnits med hot om lagstiftning och annat har denna siffra stigit. Därför känner vi från socialdemokratiskt håll nu en ganska stor besvikelse när den borgerliga regeringen avskriver förslaget som fanns i en departementspromemoria som handlade just om att man skulle kunna införa kvotering för att på så sätt öka jämställdheten. Min fråga till den nya, borgerliga regeringen är: Vilken strategi kommer man att ha under för att öka jämställdheten i näringslivet i stort men framför allt vid tillsättning av bolagsstyrelser inom det privata näringslivet? Vilken strategi har man och vilka frågor kommer man att lyfta upp? Det här är nämligen något som marknadskrafterna uppenbarligen inte klarar helt själva, utan det måste lyftas upp. Den andra reservationen som jag tänkte beröra är den reservation som rör ekonomiska föreningar. Det är bra att regeringen lyfter upp frågan och säger att man ska utreda den och ta in den i ett större arbete. Det är oerhört viktigt att vi nu efter att den nya aktiebolagslagen har införts också lyfter upp dessa frågor. Det är skönt att regeringen har sagt att man lyfter upp frågan. Däremot är vi lite oroliga för att detta inte kommer att bli en prioriterad fråga, utan att andra frågor kommer att hamna före. Vi tror att det är viktigt att en översyn av de regelverk som finns runt ekonomiska föreningar genomförs nu för att på så sätt se till att neutraliteten mellan olika associationsformer bibehålls. Den tredje punkten som jag tänkte beröra, fru talman, är det särskilda yttrande om franchising som den socialdemokratiska utskottsgruppen också har ställt sig bakom. trädde en ny lag om franchisegivares informationsskyldighet i kraft. Denna lag kommer i mångt och mycket att bidra till att vi får ett bättre klimat inom franchisebranschen. är det så att det finns en del problem. Dessa härrör från informationsbrist, det vill säga att franchisegivare och franchisetagare inte alltid är helt överens om vad det avtal som man har tecknat innebär eftersom det kan innehålla ett antal juridiska svårigheter, men också för att avtalen oftast är mycket omfattande. Man har inte möjlighet att sätta sig in i . Det är därför som den lagstiftning som införlivades gällande informationsskyldigheten är mycket viktig. Från socialdemokratiskt håll vill vi också säga att det är viktigt att den nya regeringen tar till sig de problem som finns inom franchiseområdet och uppmärksammar om det skulle uppstå nya problem. Det vore synd om vi hamnade i en situation där franchisebranschen får ett dåligt rykte på grund av att ett antal aktörer missbrukar det regelverk som finns. Jag vill därför uppmana regeringen att hålla ett vakande öga på franchisebranschen. Slutligen, fru talman, tänkte jag göra en kort återblick. har den socialdemokratiska regeringen och det socialdemokratiska lagutskottet jobbat ganska aktivt med associationsrättsliga frågor. Vi har framför allt jobbat med regelförenklingar och moderniseringar inom det bolagsrättsliga området. Det har kommit en ny aktiebolagslag, det har genomförts ett antal regelförenklingar och redovisningslagstiftningen har förenklats. Aktiebolagslagen, till exempel, är en milstolpe inom det associationsrättsliga området. Jag hoppas att den nya regeringen tar vid där den socialdemokratiska slutade. Det har varit många fina ord från borgerligheten om att man ska förenkla, förnya och förändra, men det ska bli intressant att se vilka förändringar som borgerligheten tänker göra framöver. Även om det kanske inte berör just detta betänkande skulle jag vilja fråga om den borgerliga majoriteten kan peka ut på vilka områden man ser att det behövs regelförenklingar och vilka områden man kommer att prioritera under den innevarande mandatperioden. Jag är inte riktigt säker på att det bara handlar om lagen om anställningsskydd och vissa andra förändringar, utan den borgerliga regeringen bör arbeta vidare inom det associationsrättsliga området utifrån de premisser som vi har haft tidigare. 41 (): Betänkandet som vi debatterar handlar om associationsrättsliga frågor. Association betyder sammanslutning. Det är inom associationsrätten som frågan om rättsregler beträffande olika former av samverkan för ekonomiska eller ideella syften behandlas. Många av dessa samverkansformer har mycket gamla traditioner. Det märks när vi försöker förändra hur det ser ut med bland annat jämställdheten i bolagsstyrelserna. Jag kommer att uppehålla mig vid motionerna om könsfördelning i bolagsstyrelserna med mera, och jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 1. När jag läser dagens betänkande får jag stor lust att göra som och köpa aktier i mansdominerade företag och plädera för fler styrelsekvinnor på bolagsstämmorna. Tyvärr hinner jag inte med det, så jag får plädera för frågan här i i stället.