prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Det livslånga lärandet i det nya kunskapssamhället ställer nya krav, inte minst gäller det rätten och möjligheten att studera vad, var, när och i vilken takt man vill. Avstånd kan utgöra ett hinder för att skaffa sig utbildning på grund av att man på olika sätt har åtaganden som man inte kan eller vill undandra sig. Därför är det viktigt att studier finns tillgängliga oavsett var man bor. En viktig insats för utbildning på distans görs vid de kommunala lärcentren. Lärcenter är lokala centrum för högre utbildning och kompetensutveckling med syfte att tillgodose näringslivets, offentliga organisationers och invånarnas behov av utbildning och kompetensutveckling för att stärka och utveckla både individens, kommunens och regionens konkurrenskraft. Genom distansstudier och tillgång till lärcenter har det blivit lättare att arbeta och studera . Vuxenutbildningen består av en mängd olika utbildningsformer. En politik för vuxenutbildning måste därför utformas med denna mångfald som utgångspunkt där varje del får fylla sin funktion och de får komplettera varandra. En politik för vuxenutbildning måste bygga på långsiktighet och flexibilitet. I ett kunskapssamhälle måste det finnas rätt till utbildning. Den fråga som har ställts i debatten är om alliansen har drivit på en utveckling som har skapat återvändsgränder i utbildningssystemet. Svaret är naturligtvis absolut nej. För oss i alliansen och för oss kristdemokrater är det självklart att vi ska ha ett skolväsende där komvux har en tydlig plats. Komvux ska vara den andra chansen och inte den enda chansen. Det är precis så det har blivit. Gymnasieskolan slår ut var tredje elev varannan elev med utländsk bakgrund. Det är inte resultatet av alliansens skolpolitik. Givetvis ska de ha rätt till komvux, men varför har inte Socialdemokraterna satt målet att av gymnasieeleverna ska klara gymnasiet? Med ett sådant mål hade komvux kunnat ägna sig åt sin kärnverksamhet, det vill säga att ge äldre personer gymnasiekompetens, i stället för att vara en nödutgång för de elever som inte har fått förutsättningarna att klara sig genom en god grundskola och en god gymnasieskola. Detta vill vi kristdemokrater och alliansen råda bot på. En alldeles för stor volym godkända och färdiga gymnasieelever har använt komvux till detta fjärde gymnasieår för att förbättra chanserna att komma in på högskolan. Hade det inte varit bättre att göra om högskolans antagningssystem än att år ösa pengar på redan färdiga studenter? Arvet från Socialdemokraternas skolpolitik har vi hört talas om. pratas det om 800 000 elever som går ut gymnasieskolan utan kompetens. Det är det arv som vi tar över. Det har handlat om en kunskapssänkning och en utsortering av flera hundra tusen ungdomar i Socialdemokraternas skola. Det gör vi i alliansen något åt. Vi menar att alla har rätt till utbildning. Vi fattar beslut om att alla ska ha och kommer att få en gymnasieutbildning. Det är vårt svar. Så här i början av mandatperioden känns det ganska naturligt att ägna åt att sammanfatta den avgående socialdemokratiska regeringens arbete på området. Det är ganska fort gjort. Det finns nämligen inget sådant arbete och inga insatser att tala om. Verkligheten är väldigt långt från rosenröda hyllningstal i början av den här debatten. Det är visor som klingar ganska falskt i mötet med den verklighet som vi nu har att ta vara på och ta rätt på. Det har pratats här i kammaren om kommande skollag. Det har pratats om kommande vuxenutbildningslag. Vad blev det av det? Tankarna går onekligen till parallellen med sagan om skräddaren och tummetott. Det känns naturligt i det här sammanhanget ingen skollag, ingen vuxenutbildningslag. I den mån som det över huvud taget finns någon politik för vuxenutbildningen utmärks den av ett evigt hattande fram och tillbaka. Det är en lång rad extraordinära ekonomiska stödreformer med svag rättssäkerhet. Kanske är det betecknande att snudd på det enda som har hänt är att det har lanserats ett förslag till en ny myndighet för vuxenutbildningen. Visst en samlad myndighet skulle kunna vara ett steg i rätt riktning. Men nog är det graverande att när en socialdemokratisk regering ska prestera något ligger det frestande nära att det blir just en myndighet. Socialdemokraterna har här i debatten gjort ett stort nummer av att alliansregeringen har dragit ned volymen på vuxenutbildningen. Den minnesgoda kan konstatera att det har varit Socialdemokraterna som har bestämt att den senaste satsningen på vuxenutbildningen skulle vara slut . Den minnesgoda kan också konstatera att Socialdemokraterna drog ned på satsningen 2006. Vi fortsätter på det spår som den förra regeringen slog in på. Förklaringen har ni redan fått: färre studenter, en bättre arbetsmarknad och ett minskat behov. I de socialdemokratiska leden sörjer man rekryteringsbidraget. Även vi har givetvis vägt för- och nackdelar mot varandra, men ändå har vi hamnat i att det var ett riktigt beslut att ta bort rekryteringsbidraget. Dels ökar studiemedelssystemets överskådlighet, dels blir studiemedelssystemet mer rättvist och mer rättssäkert när CSN hanterar studiestödet. Rekryteringsbidraget utgör också en olycklig sammanblandning av utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadsstöd för utbildning i bristyrken kan vara aktuellt för en person som accepterar en utbildning som staten föreslår. Men när individen själv har rätt att välja utbildning är naturligtvis grundprincipen för studiemedelssystemet att det ska vara lika för alla studerande. Beslut om att föra in praktisk kunskap i det högre utbildningssystemet har tagits under borgerliga regeringar, till exempel högskolereformen 1993. Men de har inte förvaltats utan snarare misskötts under den socialdemokratiska regeringen. Kvalificerad yrkesutbildning har inneburit ett steg i rätt riktning, men har inte fått tillräckligt genomslag eftersom det inte har fått de rätta förutsättningarna. Det är därför intressant att Socialdemokraterna efter valförlusten med eftertankens kranka blekhet inser att man kanske borde satsa lite mer på kvalificerad yrkesutbildning. Det står några rader om det i reservationen, men fortfarande kan inte Socialdemokraterna ta ordet yrkeshögskola i sin mun. Den praktiska kunskapen ska absolut inte få ha en egen stark identitet. Den ska vara något annat än gymnasieskola, något annat än högskola. Yrkeshögskola är, som ser det, det enda sättet att i realiteten få bort den sorteringsskola som den socialdemokratiska skolpolitiken i praktiken har skapat under en rad år. Det är i högsta grad ett tecken att KY-anordnare här och var kallar sig yrkeshögskolor. För att möta kunskapssamhället fordras insatser. Vi kristdemokrater vill se en inriktning där vuxenutbildningen finns nära människor, där det finns yrkesutbildningar av hög kvalitet och där validering är en rättssäker och väl använd metod för att ta vara på människors verkliga kunskap i ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande 10 och avslag på samtliga reservationer. 155 () replik: Jag skulle vilja att läser igenom protokollet så kanske hon ser att det inte handlade om något rosenrött hyllningstal. Vad jag sade i mitt anförande var att vi har kämpat för den grupp som står längst från arbetsmarknaden och att vi har vidtagit en rad åtgärder för att de ska studera och ta sig närmare arbetsmarknaden. Både och har stått här och sagt att den svenska skolan är misslyckad eftersom alla inte når målen och att alliansen nu ska fixa detta genom att sätta lägre mål så att eleverna når dit. Men man löser ju inte problemet genom att sänka ambitionerna. Det är väl inte precis lyckat. Eleverna har ju fortfarande inte de kunskaper som arbetsmarknaden efterfrågar och som skulle ge dem jobb och kan leda till vidare studier. Jag undrar om kan garantera att ingen hon talade om i alliansens skola har föräldrar som är narkomaner, att ingen mobbas, att alla får frukost innan de går hemifrån och att ingen blir gravid när de går i högstadiet. Jag tycker att det verkar lite märkligt att man kan stå för sådana garantier. Jag tror inte att hon kan garantera det. Även om vi skulle nå mycket högt i fråga om detta och ha en alldeles förträfflig skola i kommer vi alltid att behöva vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen är ingen arbetsmarknadsåtgärd. Jag vill också passa på att fråga om hon är intresserad av att nå den grupp som står längst från arbetsmarknaden, och vilka åtgärder ni i så fall har för att stimulera just den här gruppen, och att ni inte bara avvisar alla de åtgärder som vi har föreslagit. 156 () replik: Först och främst tycker jag att det är ganska viktigt att man när man hänvisar till någon som har talat tidigare i debatten gör det korrekt och över huvud taget håller sig till fakta. När jag talade om tidigare i mitt anförande undrade jag varför Socialdemokraterna inte har satt upp som ett mål att av alla elever ska klara . Det var där som jag talade om , ingen annanstans. Jag undrade varför de inte hade satt upp det som ett mål. Vår inriktning är att sätta in stöd tidigare, i , därför att utsorteringen i den socialdemokratiska skolan börjar . Vi vill skapa ett tydligare, mer riktat och bättre stöd till de unga eleverna . Vi vill också skapa en större möjlighet för eleverna att välja efter sina egna förutsättningar. Det är ni och inte vi som lägger en värdering i att det skulle innebära sämre förutsättningar att ha en yrkesutbildning som är en praktisk utbildning. Vi har aldrig talat om att det skulle värderas sämre. Däremot vill vi uppvärdera det. Vi vill uppvärdera handens kunskap, och vi vill skapa möjligheter för begåvade händer att användas i vårt svenska samhälle eftersom de behövs. 157 () replik: har talat om tidigare stöd i . Vi förväntade oss också att det skulle komma någonting om det i vårbudgeten. Men vi har ännu inte sett någonting om det. Vi får väl se hur det kommer att se ut. Vi vill börja redan i förskolan. Där börjar det livslånga lärandet. Men det har varit lite motsträvigt från många håll, inte minst från ditt partis sida. Jag anser inte att ni vill uppvärdera yrkesutbildningen, utan ni talar i stället om att de som söker till en yrkesutbildning inte behöver dessa allmänna kunskaper. Och ni får också svar direkt från industrin att den yrkesutbildning som ni talar om inte är den som man har behov av. 158 () replik: Det är kanske inte helt förvånande att vi har olika syn på detta. Vi anser inte att era förslag ger svar på frågan hur man bäst stöder barn och unga människor . Vi menar att den mångfald som vi nu erbjuder på ett betydligt bättre sätt möter de olika individernas behov. I vår skola behandlar vi människor olika, efter deras olika förutsättningar. Vi accepterar och uppvärderar också alla typer av kunskaper. I er skola ska haren och sköldpaddan hoppa precis lika högt. Det tycker inte vi är rättvist. (forts. 20 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 18 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU11 IT-politik och elektroniska kommunikationer Punkt 2 (Bredbandsutbyggnad) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 138 för res. 1 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd För res. 1:105 s, 17 v, 16 mp Frånvarande:25 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Punkt 3 (Öppen källkod m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 249 för utskottet 35 för res. 2 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:104 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd För res. 2:1 s, 18 v, 16 mp Frånvarande:25 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU16 Utlåtande om grönboken rökfritt : policyalternativ på EU-nivå Kammaren biföll utskottets förslag. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU15 Allmänna helgdagar m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. KU16 Kommittéberättelse 2007 Kammaren biföll utskottets förslag. CU16 Namnlagen 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 19 för res. 2 15 för res. 3 248 avstod 67 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 107 för res. 1 20 för res. 2 153 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 144 för utskottet 105 för res. 1 33 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 20 c, 22 fp, 20 kd För res. 1:105 s Avstod:18 v, 15 mp Frånvarande:25 s, 15 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp CU17 Försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor Punkt 2 (Överfallsskyddet i hemförsäkringar) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 158 för utskottet 21 för res. 3 104 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 10 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd, 3 mp För res. 13:3 s, 18 v Avstod:91 s, 13 mp Frånvarande:26 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Punkt 6 (Trafikförsäkringen ) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v) Votering: 146 för utskottet 121 för res. 7 16 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd För res. 7:103 s, 18 v Avstod:16 mp Frånvarande:26 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Handläggning av trafikskadeärenden m.m.) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 148 för utskottet 18 för res. 13 119 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd, 1 mp För res. 13:18 v Avstod:103 s, 16 mp Frånvarande:25 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 2 mp Punkt 10 (Skadeståndsansvar för atomskador) 1. utskottet 2. res. 14 (mp) Votering: 267 för utskottet 17 för res. 14 1 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd, 18 v För res. 14:17 mp Avstod:1 s Frånvarande:25 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU18 Byggfrågor Punkt 1 (Byggregler om energihushållning) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 261 för utskottet 22 för res. 1 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd, 12 mp För res. 1:18 v, 4 mp Frånvarande:26 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Punkt 5 (Solvärme i byggnader) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 268 för utskottet 17 för res. 4 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd, 18 v För res. 4: 17 mp Frånvarande: 25 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 2 mp Punkt 14 (Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga) 1. utskottet 2. res. 9 (v, mp) Votering: 248 för utskottet 35 för res. 9 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 20 c, 21 fp, 20 kd För res. 9: 18 v, 17 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 25 s, 14 m, 9 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU5 Kärnteknisk säkerhet och strålskydd Punkt 1 (Elektromagnetisk strålning och elöverkänslighet) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 247 för utskottet 35 för res. 1 2 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 20 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 18 v, 17 mp Avstod: 1 s, 1 kd Frånvarande: 25 s, 14 m, 9 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 2 mp Punkt 6 (Kärntekniska föreskrifter) 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 256 för utskottet 17 för res. 6 12 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 83 m, 20 c, 22 fp, 20 kd, 6 v För res. 6: 17 mp Avstod: 12 v Frånvarande: 25 s, 14 m, 9 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 2 mp LiseLotte () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § (forts. från 17 §) Vuxenutbildning och kvalificerad yrkesutbildning (forts. UbU10) 159 (): Jag ska se om min röst klarar detta trots förkylning. har inga egna motioner på detta område. Men jag måste säga att jag tycker att det är intressant att läsa svaren på de väckta motionerna och sedan jämföra dem med de förslag som vi fick i vårpropositionen. Man kan ju märka att lite grann av eftertankens kranka blekhet verkar ha infunnit sig hos regeringen eftersom en hel del av motionerna besvaras i vårpropositionen. Då kanske man från majoritetens sida hade kunnat tänka sig att säga, som man säger i kommunerna, att man anser motionerna vara besvarade. Det hade väl varit lämpligt att säga i dessa fall. Det verkar finnas en del av eftertankens kranka blekhet. Jag kan konstatera att yrkande i samband med höstbudgeten om att till exempel permanenta även har funnit sin väg in i regeringens tankegångar. Det var ett sent uppvaknande, men det var ju bra att man vaknade över huvud taget när det gäller och kvalificerad yrkesutbildning. Den stora frågan som har diskuterats här under debatten är hållningen till vuxenutbildning generellt. Efter att jag har lyssnat blir jag lite konfunderad, för det låter som om allianssidan ser framför allt komvux som någon sorts reparationsverkstad till gymnasiet. Det är det som gör mig konfunderad. Om man verkligen menar allvar med perspektivet ett livslångt lärande, vilket vi i gör, måste man faktiskt se alla enheter, oberoende av varandra, som en tillgång. Då kan man inte säga: Ja, men när det är högkonjunktur ska vi dra ned på komvux till exempel, vilket den borgerliga majoriteten gjorde i höstbudgeten med 600 miljoner. Vi har fått höra åtskilliga beskrivningar av vad det har fått för konsekvenser ute i landet. Man måste se att komvux har ett egenvärde i sig och att det har ett egenvärde oberoende av arbetsmarknaden i att vidareutbilda, att komplettera bristfälliga gymnasieutbildningar, att ge möjligheter att avsluta gymnasieutbildningar. Det är det som gör mig fundersam. Jag har förstått att alliansregeringen har pratat väldigt mycket om att vi inte ska ha några låtsasinsatser, pseudoinsatser, när det gäller arbetsmarknad, utan det ska vara riktigt, allting på sin plats. Då kan man inte betrakta komvux som någon sorts arbetsmarknadsverktyg, utan då måste man se att komvux är en del i det livslånga lärandet. När du märker att du inte har den gymnasieutbildning du behöver för att läsa det du vill på högskola och när du märker att du måste komplettera olika ämnen ska du kunna göra det oberoende av vad du har gjort innan. Då kan man inte dra ned på det under en högkonjunktur. Det är dessutom då som det finns pengar. Då ska man ladda inför den kommande lågkonjunkturen. Därför tycker jag att majoriteten har ett väldigt märkligt synsätt. har vi fått höra att man ser skolan som en sorteringsskola. Vi ser ett samhälle växa fram inför våra ögon där du minsann ska göra ditt jobb i , på gymnasiet och komvux. Man ser inte möjligheterna mellan dessa. Det är klart att målsättningen är att alla elever ska klara sina respektive skolgångar. Men det innebär inte att man därmed utesluter att en elev ibland kan ha en svagare period till exempel och ska hämta igen det . Det är det här synsättet som gör mig orolig. Jag har ändå tidigare uppfattat de borgerliga partierna som partier som pratar om flexibilitet, individualism, individualisering och så vidare och om individens möjligheter. Men det samhälle som ni bygger när det gäller skola innebär inte en individualisering. Det ser vi på friskoleområdet, där ni standardiserar. Det ser vi på grundskoleområdet, på gymnasieområdet och på vuxenutbildningen. Ni bygger ett standardiseringssamhälle som är tvärtemot den ideologi som jag har uppfattat att ni har stått för. Det gör mig och oss i undrande. Det är inte den framtiden vi behöver i . Vi behöver ett samhälle och en utbildningsverksamhet som möjliggör för våra medborgare att under hela livet kunna komma tillbaka, utbilda sig vidare, gå ut i arbetslivet igen och så vidare. Det var det som jag uppskattade så mycket när jag flyttade hem från . Där upplevde jag att detta inte fanns. Där fanns yrkeshögskolor och så vidare, men de var totalt inrutade i sina respektive fack. Att intressera sig för en yrkesutbildning när man var över 16 var omöjligt, för då skulle man börja med att hämta öl åt mästaren, och det är inte så jätteroligt när man är . Jag har flera bekanta som gick igenom detta trots allt. Jag har stor beundran för dem. Personligen föredrog jag att flytta till och gå cykelreparatörsutbildning på Ams. Det gav mig mer än att hämta öl . Jag tänker inte yrka på någonting, men jag ville påpeka dessa synpunkter när det gäller vuxenutbildning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Vissa elmarknadsfrågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU9 Vissa elmarknadsfrågor (framst. 2005/06:RRS24). 160 (): En väl fungerande elmarknad är förutsättningen för en god ekonomisk tillväxt, med växande industrier, fler småföretag och en ökande sysselsättning. Dessutom är elmarknaden väldigt långsiktig, och det fordras det som vi i dagligt tal kallar långsiktiga spelregler för att marknaden ska kunna fungera tillfredsställande. träffades en blocköverskridande energiöverenskommelse mellan Socialdemokraterna, och dåvarande om utvecklingen på energimarknaden. Vissa revideringar har gjorts , men de långsiktiga målen har legat fast. Kortfattat kan man sammanfatta det som att vi ska göra en successiv omställning till förnybar energiproduktion, inga kärnkraftverk ska stängas förrän vi har fått fram motsvarande mängd förnybar el och säkerheten ska sättas främst. infördes de gröna certifikaten på marknaden. Det har resulterat i att vi har fått fram fem nya terawattimmar förnybar el . Målsättningen var att vi skulle få fram förnybar energi . Planeringen för det här var i full gång, och så sent som såg det mycket hoppfullt ut, som om de här målen skulle gå att nå. Men när den så kallade nya av valtaktiska skäl lämnade den blocköverskridande överenskommelsen och satte sig i högerburen var det slut med långsiktigheten. Tvärtemot vad den borgerliga majoriteten beskriver som viktigt har vi ingen långsiktighet alls i energipolitiken och i synnerhet inte i elproduktionen. Regeringen säger samfällt att inga långsiktiga beslut ska fattas . Folkpartister och en del moderater i går var det arbetsmarknadsministern förklarar öppet att när detta moratorium är släppt 2010 ska det byggas nya kärnkraftverk. följer som vanligt den opinion som råder för tillfället, och i industrikretsar säger man att internt i regeringen har vikit sig för de övriga regeringskollegerna. Vad är det som gäller? Många förväntade sig att vi skulle få ett besked i vårpropositionen om den framtida energipolitiken, men så blev det inte. Det finns två företrädare för regeringspartierna på talarlistan. Berätta vad det är för långsiktiga spelregler för elproduktion som gäller! Ni har själva skrivit att det är avgörande för att få en fungerande elmarknad. För att få en konkurrens på elmarknaden fordras det att det finns många aktörer och en produktion som minst svarar mot efterfrågan. Vi har för få aktörer, men vi har en produktion som klarar efterfrågan. Bland annat hävdade i valrörelsen att bara produktionen ökade, och det skulle vara kärnkraft, skulle priserna sjunka. Men så enkelt är det inte, i synnerhet inte efter den attityd som regeringen har intagit. Det leder inte till några sänkta priser. Självfallet säljer elproducenter sin el där de får bäst betalt. De får det på den europeiska marknaden. Om inte kabelnätet var utbyggt skulle vi inte få någon ström om vi inte betalade de höga europeiska priserna.