prot · GU0983 · 2007-03-28 00:00:00 — Utbildningsministern talar om att man vill slå vakt om den akademiska friheten. Han känner att det kanske behövs en definition av begreppet akademisk frihet. Akademisk frihet för oss i handlar om att fritt få formulera problem, ställa frågor, publicera forskningsresultat och välja arbetsformer inom forskning och utbildning. Vi slår också vakt om att i en verksamhet som är skattefinansierad bör ordningen vara den att allmänheten också har insyn. På vilket sätt kommer att slå vakt om allmänhetens insyn i högskolorna? Den andra frågan som utbildningsministern lyfter upp och där jag beklagar beskedet gäller kårobligatoriet. Han meddelade nu att det blir en ensamutredare. Det hade varit fint om han kunnat säga att det blivit en parlamentarisk utredning för att kunna nå en bred samstämmighet. Jag antar att regeringen precis som tidigare när den har presenterat utredningar har en ganska klar bild av hur man vill se till exempel kårobligatoriet framöver eller hur man garanterar studentinflytandet . Jag skulle vilja att talade om för oss: Hur kommer man att garantera studentinflytande ? På vilket sätt kommer man att slå vakt om kårernas studiesociala arbete? Hur ska vi kunna garantera utbildningsbevakningens verksamhet? 34 Utbildningsminister () replik: Den första fråga som tar upp är: Vad är akademisk frihet? Den frågan är oerhört intressant och viktig. Den bör vi ständigt återkomma till. Det är så lätt för oss alla att säga att vi tror på akademisk frihet. Men den utmanas . Det gäller faktiskt oss alla. Rätt vad det är blir en sak politiskt väldigt het. Man önskar intensivt en lösning av ett problem. Då kliar det i fingrarna på oss politiker att använda akademin för ett väldigt bestämt syfte. får det förstås bli så att man upptäcker ett arbetsmiljöproblem. Då vill vi att olika institutioner ska hjälpa till att lösa just det. Det kan vara att undvika användningen av ett giftigt medel i en produktion eller vad det kan vara. Jag kan som exempel ta en mycket större sak. Det kan handla om att minska oljeanvändningen i det svenska samhället. Regeringen kommer att satsa mer på energi- och miljöforskning framöver. Då är det otroligt viktigt att det i normalfallet inte är politiker som definierar problemet. När man definierar problemet snävar man också in sökandet efter lösningar. Mycket handlar det förstås om anslagstilldelning. Vi hanterar anslagstilldelningen i konkurrens och i akademiska miljöer snarare än i politiska. Det är väldigt mycket av min definition. Jag vill rikta en liten varning. Det är jättefint när säger: Vi har alltid i princip varit emot kårobligatoriet, men i praktiken har vi alltid varit för det. Ni har ibland slirat lite i frågor som gäller frihet och demokrati. Det vill till att ni inte fortsätter att göra det här. Jag uppskattar att ni säger: Vi är i princip emot. Är vi alla i princip emot borde vi väl ändå kunna hitta lösningar så att vi också i praktiken kan vara emot. 35 () replik: Jag vet inte riktigt om jag fick någon definition av utbildningsministern av akademisk frihet, utan han gjorde en massa andra utsvävningar. Återigen till frågan om kårobligatoriet. har i sitt utbildningspolitiska program skrivit att vi är principiella motståndare till kårobligatoriet. Men vi skriver också att vi ännu inte har funnit någon annan modell som kan garantera det som jag räknade upp med studentinflytande, det studiesociala arbetet, utbildningsbevakningen och så vidare. Det är därför jag frågar utbildningsministern: idéer har utbildningsministern och regeringen om på vilket sätt man ska garantera detta? I alla andra utredningar som ni har lagt fram har ni haft en väldigt klar bild om hur vägen till de olika målen är. Därför vill jag veta från utbildningsministern: På vilket sätt kommer ni att slå vakt om detta? 36 Utbildningsminister () replik: Det är nog så att akademisk frihet är något som vi ständigt måste arbeta med. Det finns alltid lockelser att ha en mer instrumentell syn på högskola och forskning. Man inrättar institutioner och anslår pengar för att uppnå ett väldigt bestämt syfte. Det kan vara motiverat, men som huvudprincip bör gälla att forskningsmedel ska sökas i konkurrens, att problem ska formuleras av akademin och att det politiska inflytandet ska begränsas. Varje gång det där verkligen har ställts på sin spets har jag en känsla av att snarare har tillhört dem som inte har hyllat den akademiska friheten i så högt tonläge. Kanske man hellre bör bedriva ett träget arbete i vardagen än att ha en välformulerad definition för att i praktiken verkligen slå vakt om denna frihet. Jag övergår nu till obligatoriefrågan. Det är inte så imponerande att säga: I princip är vi för frihet och demokrati, men i praktiken hittar vi ingen väg att uppnå det och därför är vi för ofrihet och obligatorium. Jag tycker att vi ska lämna ett utrymme för den utredare som vi nu utser att hitta så bra lösningar som möjligt. Jag tror att det är fullt möjligt. Det är på samma sätt med fackföreningarna. De spelar en viktig roll i vårt samhälle. Men det är ingen som förespråkar obligatoriskt medlemskap i fackföreningar. Alla förutsätter en bra social arbetsmiljö, men det uppnår vi utan obligatoriska fackföreningar. Om det går i arbetslivet så borde det gå på universitet och högskolor. 37 () replik: Jag tänkte hålla mig kvar vid ordförande- och styrelsefrågan. slirar lite grann på orden, tycker jag. Det här är en pusselbit, sade han. Det är vanligt i att rektorn är ordförande underförstått att om alla andra kan ha det så kan väl vi ha det. Det är ingen skillnad mellan att vara ordförande och att sitta i en vanlig styrelse. Man sitter ju tillsammans, menade han också. Detta är inte sant! Det är en väsentlig skillnad mellan en ordförande i en styrelse och en vanlig ledamot. Jag blir lite upprörd när jag hör att du säger så, . Ser du inga faror med förslaget? Du säger att du inte tror att det kommer att bli så många ordförande, utan att man kommer att lösa det här själv. Men det öppnar ju dörren, precis som sade. Och vad är själva poängen med att man gör detta? Du har fortfarande inte svarat på den frågan. Det måste ju finnas en poäng. Om man vill genomföra någonting så har man väl en tanke. Kan du inte förklara den tanken för oss? De som är kritiska, och ett antal lärosäten som , , och så vidare, ser en fara med detta. Men du säger bara att det här löser sig och ordnar sig. Tar du inte kritiken på allvar? 38 Utbildningsminister () replik: Jag har läst remissvaren, men jag tycker inte att motargumenten är så starka. Tänk er att man någonstans lokalt tror på att ens högskola skulle gynnas mest av att den person som har sina kollegers stöd och som har utsetts till rektor av statsmakterna också leder styrelsens arbete. Då tycker inte jag att vi centralt i ska säga att det är en vansinnig tanke. Riskerna med ett sådant förfaringssätt är inte särskilt stora. Man kanske lokalt bedömer att detta har en stor fördel och att lärosätet har en företrädare, det vill säga rektor, som också leder styrelsens arbete. Det har varit det vanliga i historien. Det är det vanliga på många håll i andra länder. Om någon vill pröva det på sitt lärosäte så tycker inte jag att jag är mannen eller att utbildningsutskottet är utskottet att säga att det är en vansinnig tanke. Jag vet att många lärosäten har vant sig vid ett dubbelkommando och ser fördelar med ett sådant. Då vill inte jag förbjuda det heller. Propositionen heter Frihet att välja. Det gäller också här. Ni vill stänga en möjlighet; jag vill hålla båda möjligheterna öppna. Det är skillnaden. 39 () replik: säger att detta är vanligt i historien. Men i den svenska historien är det precis tvärtom. Den historia du beskriver är det som är vanligt i den europeiska historien. Men i den svenska historien finns det andra rötter i just den här frågan. Återigen vill jag säga att det finns oerhört många remissinstanser som pekar på faran i det här. De lyfter upp detta. Det är en klar majoritet av de människor som ska jobba i den här verksamheten som ser den fara som vi pekar på. säger att det här säkert kommer att lösa sig eftersom den frihet de ska få säkert kommer att bli något bra till slut. Jag är lite bekymrad över att du tar så lätt på den kritik som finns. 40 Utbildningsminister () replik: Då kan jag avsluta med att säga att det här har varit en fråga som har debatterats ; jag tror att jag sade det i mitt anförande också. Jag vet inte riktigt vad menar med historia. Men om man tycker att historia också ska omfatta tiden så kan man tänka på att det då var rektor som var ordförande i styrelsen konsistoriet. Det här har varit en mycket kontroversiell fråga. Därför är jag glad över det intryck jag får när jag reser runt, nämligen att högskolorna nu har tagit itu med detta. Man har förutsett att senare här kommer att bifalla utbildningsutskottets yttrande och regeringens proposition. Man har jobbat med att få fram nya styrelser från . Det verkar som om det arbetet har gått bra. Det har varit inspirerande för lärosätena att själva få den möjligheten. Jag är nu mycket optimistisk och tror att det här kommer att fungera bra i praktiken. Om oppositionen skulle ha rätt får vi väl återkomma till denna fråga. Men som jag nu bedömer det är jag mycket optimistisk. Det här kommer att fungera väldigt bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2006/07:UbU4 Högskolan. 41 (): Vi har kommit överens i utbildningsutskottet om att vi hade debatten under den förra punkten. Jag ska därför bara yrka bifall till reservation nr 20. 42 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 4, 8, 13 och 14 i betänkandet. 43 (): Jag yrkar bifall till reservation nr 15 i UbU4. 44 (): Med anledning av att debatten redan har förts yrkar jag bara avslag på motionerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 45 i (c): Jag yrkar avslag på motionerna med hänvisning till bland annat planerade och vidtagna åtgärder och pågående utredningar och beredningsarbetet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i UbU4. 46 (): Också jag vill hänvisa till den tidigare debatten och nöjer mig med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 47 i (fp): Eftersom jag har läst riksdagsordningen och där funnit att varje betänkande ska debatteras för sig har jag funnit för gott att ta tillfället i akt . För det mesta är det naturligt att som riksdagsledamot anpassa sig till ställningstaganden i frågor som anses vara av ideologisk karaktär och där alltid följa partiets linje. I frågan om kårobligatoriet har jag känt mig nödsakad att göra avsteg från denna linje. Det är ett beslut som för mig personligen har varit både svårt och ganska smärtsamt. Det har ändå varit självklart, därför att jag har insett vilka allvarliga konsekvenser ett upphävande av obligatoriet skulle kunna leda till för min hemstad . Där utgör nationsväsendet en stor och viktig resurs för studenterna, för och för staden och dess karaktär. 13 studentnationer erbjuder ett ovärderligt kulturellt arv och ett fantastiskt brett utbud av studentsociala verksamheter som tillhandahålls av studenter för studenter. Nationernas fortlevnad i är nära knuten till kårobligatoriet. Om kårerna har min kollega på ett förträffligt sätt tidigare talat i den föregående debatten, så jag ska helt uppehålla mig vid nationerna i . Traditionen med nationer och nationshusen i är en vital del av vårt kulturarv. Verksamheten där är mycket viktig för att studenterna ska hitta en gemenskap, träffas över fakultetsgränserna och ha en meningsfull fritid vid sidan av studierna. Nationerna kommer inte att kunna fortsätta den här viktiga verksamheten, som , om kårobligatoriet upphör, eftersom skattebefrielsen och den offentligrättsliga statusen vid ett upphävande av obligatoriet kommer att upphöra. Detta är för mig centralt. De ekonomiska konsekvenserna för nationerna kan bli förödande, och de resurser som nationerna tillför universitets studenter kan inte säkerställas. erbjuder nationerna tusentals studentbostäder, bibliotek, hundratals föreningar inom vitt skilda områden, samtalsserier kring livsfrågor, stipendiefonder och så vidare. Det är en omfattande social verksamhet i nationshusen. Biblioteken och måltiderna i nationernas hus har blivit ett sätt att leva för tusentals unga människor i min stad. I och i har nationerna redan försvunnit. Där har man upphävt obligatoriet, och följaktligen har den offentligrättsliga statusen upphört. Om nationerna försvinner riskerar många studenter att drabbas av en tilltagande ensamhet, en anonymitet och en utsatthet i en för många ny och ganska krävande miljö. Nationshusen kan i stället bli till marknadsmässigt drivna restauranger eller klubbar där studentinslaget är obefintligt. Jag känner ett stort ansvar för studenternas framtid. Går man till länder som och ser man att de gamla nationerna av kommersiella skäl har tvingats att bli till klubbar som drivs på marknadsmässiga villkor. Så vill inte jag att det ska bli i . Ett sådant konkret exempel är nation i där studenterna faktiskt är helt exkluderade från sina gamla hus. Kårobligatoriet har utretts , , . sker så åter, och jag välkomnar det. är det däremot angeläget att lyfta fram att den utredning som sker en gång för alla måste sätta punkt för raden av utredningar. Och om kårobligatoriet upphävs måste man säkerställa att den offentligrättsliga statusen garanteras för att säkra nationernas framtid, så att man kan fortsätta med den kvalitativt högtstående verksamheten i och i . Jag vill också lyfta fram den motion som min kollega moderaten och jag har skrivit i ärendet. Där framhåller vi att ett reellt frihetsalternativ kan erbjudas om man följer modellen med Skånelands nation i , noll i avgift och noll i verksamhet, och det också tillämpas för kåren. Det kunde vara en sådan framkomlig väg. (TALMANNEN: Efteranmäld talare har begränsad tid , enligt riksdagsordningen.) Då ska jag avsluta mitt anförande med att säga att det är viktigt att vi säkerställer vårt kulturella arv och bibehåller det också . 48 () replik: Jag gör en liten fräckis. Jag säger att det är viktigt att verkligen ta oro på allvar. Jag hoppas att vi fortsätter att bevaka den här frågan tillsammans. Sedan vill jag passa på att justera mitt yrkande som jag gjorde tidigare och faktiskt yrka bifall till reservation 13 under punkt 20 och ingenting annat. 49 (): Med anledning av att vi redan har debatterat detta betänkande vill jag bara yrka bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande nr 4 och avslag på samtliga motioner. 50 () replik: Det här var det pinsammaste jag har varit med om. Jag hade skrivit 14, och jag sade 13. Jag menar reservation 14 under punkt 20. får det vara rätt i protokollet. Jag ber om ursäkt för detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2006/07:UbU5 Forskning. 51 (): är en nation vars styrka legat och ligger i en omfattande teknikutveckling. Det handlar om att kunna möta en hårdnande internationell konkurrens men också om att kunna hantera en ständigt pågående strukturomvandling och dess effekter. Ny teknik, nya produkter, nya kvaliteter, ny kunskap och kompetens är därför en nödvändighet. Målet ska vara att vårt land ska konkurrera med kvalitet och inte låga löner och dåliga villkor. Därför gäller det att arbeta för att höja kunskapsnivån. Verksamheten i förskolan, grund- och gymnasieskolan, vuxenutbildningen, högskolan och forskningen ingår alla i en viktig helhet. Alla delar är viktiga, och de hör ihop. Utbildningen och forskningen är mycket av grunden för ett livskraftigt och framtidsinriktat näringsliv. Vårt mål är att svenskt näringsliv ska ligga i toppklass i världen. Det kräver att de offentliga anslagen till forskningen successivt ökar. Vårt mål är att det från statens sida ska avsättas motsvarande av bnp till forskning. Särskilt viktiga uppgifter , som jag vill peka på, är att bryta oljeberoendet, bekämpa miljö- och klimatproblemen. Det kräver forskning. Det kräver försöksverksamhet. Det kräver investeringar, och det kräver pilotprojekt. Sak samma gäller för att fortsätta energieffektiviseringen och öka andelen förnybar energiproduktion. Forskning som banar vägen för en offensiv satsning på miljöteknik ska understödjas. omfattar den sektorn 140 000 arbetstillfällen. Den sektorn har mycket stora möjligheter att expandera, om viljan finns. Forskning kring medicinsk teknik för att bekämpa olika typer av sjukdomar är ett annat prioriterat område. Forskning är enligt vår mening fundamentalt, och det är grundläggande för den ekonomiska tillväxten. Genom nya kunskaper skapas möjligheter för att utveckla samhällets sociala, kulturella och demokratiska värde. Staten ska garantera forskningens frihet. Grundforskning och forskarutbildning ska stödjas. Forskarutbildning ska ge möjlighet till både akademisk karriär och karriär på arbetsmarknaden. Och den förra socialdemokratiska regeringen ökade anslagen till forskning och forskarutbildning med motsvarande . Det är också viktigt att ytterligare stärka kompetensöverföringen från forskarmiljöer och lärosäten till näringslivet. Denna växelverkan är avgörande för forskningens legitimitet och dess slagkraft. Även om vårt land nu satsar stora belopp i jämförelse med många andra länder måste ambitionen stegras. Om kan vara en ledande forskningsnation blir vårt land rikare, både ekonomiskt och mänskligt. Jag vill också särskilt notera bristen på kvinnliga forskare. av alla professorer är män. Detta är en könsfördelning som är helt orimlig. Antalet kvinnliga professorer måste successivt öka, och mot bakgrund av att det är fler kvinnor än män som studerar på högskolan borde en sådan utveckling vara möjlig. Det är viktigt att utjämna, och det är viktigt att bryta könsbarriärer. När det gäller högerregeringens politik vill jag notera följande: Högskolans utbyggnad har stoppats. Vuxenutbildningen skärs ned. Småföretagarforskningen skärs ned. försvinner på den punkten. Det öppnas upp för utförsäljning av universitetssjukhusen. Långsiktigheten i relationen mellan akademi och vårdgivare riskerar att rubbas. Det försämrar möjligheten att bedriva en konkurrenskraftig utbildning och forskning. som ägnar sig åt världsledande forskning på arbetsmiljöns område läggs ned. blir nu tillsammans med de två länder i som inte har ett samlat statligt ansvar för arbetsmiljöforskningen. Nedläggningen av har skapat stor förvåning i forskarvärlden. Det gäller dels det brutala sätt på vilket nedläggningen har forcerats fram, dels den rädsla som skapas om frågorna och om detta kommer att upprepas på något annat område. Det som har skett har skadat internationella anseende. En lång rad internationella institutioner av liknande slag som har deltagit i protesterna. Det som skett när det gäller är sannerligen inte bra, och det är inte bra för forskningens anseende i . Här tycker jag att högeralliansen rör sig i den riktiga oskicklighetens gråzon. Socialdemokratisk forskningspolitik syftar till ökad innovationsgrad i näringslivet. Vi har presenterat branschprogram för teleteknik, IT-teknik, bilmotorer, rymdteknologi, stål-, papper- och gruvnäring. Stat, företag och fackliga organisationer bör enligt vår mening samverka för att utveckla svensk industri. I detta samarbete är naturligtvis en stor satsning på forskning oerhört viktig. Det handlar om att skapa forsknings- och teknikutvecklingsprogram med kraftfulla resurser, starka forskningsmiljöer, stark koppling till EU:s ramprogram och större möjligheter för yngre forskare. Det handlar om att stärka inflödet av utländska forskare och doktorander, att i ökad utsträckning sälja högkvalitativ utbildning till utländska studenter och att skapa möjligheter för utländska studenter och doktorander att arbeta i efter examen. Statens bolag vi är inte överens om hur mycket vi ska ha och huruvida vi ska ha några statliga bolag bör vara föregångare i samarbetet med forskare och när det gäller utvecklandet av det svenska innovationssystemet. Det här är några viktiga punkter och grunder för en framtidsinriktad forskningspolitik som bidrar till att skapa ökad konkurrenskraft, som berikar samhället och lägger grunden för principen om att vi ska konkurrera med kvalitet och inte låga löner på dåliga villkor. Jag vill yrka bifall till reservation 3 om satsning på stamcellsforskning som bidrar till att lindra eller bota sjukdomar som Alzheimer, Parkinson och diabetes. Jag vill också notera Socialdemokraternas särskilda yttranden om forskningsstiftelsernas styrelser, behovet av starka forskningsmiljöer och behovet av en fortsatt satsning på utbildningsvetenskaplig forskning. 52 (): var jag på besök på företaget i . Aero är verksamt i flygbranschen och levererar i huvudsak detaljer till civila och militära flygmotorer och rymdraketer. Kunskapsinnehållet i företagets produkter är högt. Jag vill använda Aero som ett exempel på den förändrade och alltmer globaliserade värld vi lever i, framför allt för att påvisa nyttan av forskningen. Det tror jag inte är minst viktigt när vi diskuterar den här typen av betänkanden. Aero skapades för att möta ett nationellt behov av motorer till militära flygplan . Ända var Försvarsmakten och FMV de enda kunderna. Innehållet var oerhört teknikintensivt, men intresset var alltjämt nationellt. Därefter började företaget använda det militära kunnandet även inom det civila flyget och kunde därigenom både trygga och skapa nya jobb. står Aero inför nästa utmaning, nämligen hur man ska kunna bli en fortsatt framgångsrik partner i kommande civila flygmotorprogram. Det handlar om motorer som man kan flyga med om kanske fem eller . Det som är intressant att notera i exemplet Aero är att det egentligen varken är pengar eller teknologiskt track record som är det som kommer att avgöra deras framtida affärsmöjligheter. I stället handlar det om på vilket sätt de som företag kan erbjuda ny teknologi till sina partner och sina kunder. För att klara detta är den forskning och utveckling som universitet och högskolor genomför och som de själva genomför det som kommer att fälla avgörandet. Det handlar inte om vilka satsningar som sker om fem eller , utan det är de satsningar de gör som kommer att generera deras framtida affärsmöjligheter. Jag vill, herr talman, med Aero peka på vad framstående forskning kan betyda för jobb, tillväxt och skatteintäkter. Det finns naturligtvis andra exempel och andra forskningsområden. Inte minst energiforskning och miljöforskning har betydelse. Men den nytta som framstående forskning ger för Aero och andra är viktig att ha i åtanke när man diskuterar ett forskningsbetänkande. Det övergripande målet för alliansen är att skapa förutsättningar för en högkvalitativ forskning med mångfald, valfrihet och kvalitet. Med tanke och urgröpningen av resurserna på universitet och högskolor tycker jag att det nu är viktigt att fokusera på kvaliteten. Det är därför glädjande att alliansen skjuter till till nya fakultetsmedel för forskning och forskarutbildning och totalt . Därmed skapar vi också förutsättningar för en bättre kvalitet i grundutbildningen. Ökningen av fakultetsmedlen innebär vidare, herr talman, en stärkning av lärosätena. Jag tror att detta tillsammans med den ändrade tillsättning av styrelserna för lärosätena som diskuterades innebär några steg mot en ökad självständighet. I betänkandet behandlas ett trettiotal förslag inom diverse områden. Tiden medger inte, herr talman, att jag går in på samtliga. Däremot ska jag göra några nedslag. Jag skulle vilja börja med friheten för forskningsstiftelserna. I korta drag tycker jag att utgångspunkten och argumenten för deras frihet är analog med synen på styrelser för universitet och högskolor. Att säkra forskningsrådens och forskningsstiftelsernas självständiga ställning är både angeläget och en del i alliansens strävan för en akademisk frihet.