prot · GU09102 · 2007-05-08 00:00:00 — 1 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden torsdagen den 10 majkl. 14.00 skulle följande statsråd närvara: Finansminister (), försvarsminister (), statsrådet (), jordbruksminister () och statsrådet (). 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:491 Till Interpellation 2006/07:491 Direktiv för styrelser samt representation i statliga bolag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 3 § Svar på interpellation 2006/07:487 om bostadspolitik 1 Statsrådet (): har frågat mig hur jag ska motverka snedvridningen på bostadsmarknaden, hur jag ska agera för att motverka segregation och diskriminering på bostadsmarknaden, hur jag ska agera för att fler studentbostäder ska byggas, vilka åtgärder jag ska vidta för att garantera att fler hyresrätter byggs och vilka åtgärder jag ska vidta för att hyresboendet inte ska missgynnas av regeringens politik. Det gläder mig att delar mitt intresse för bostadspolitiska frågor. Däremot tycks vi ha olika uppfattning om vad som utgör goda förhållanden på bostadsmarknaden. När det gäller den första frågan, hur jag ska motverka snedvridningen av bostadsmarknaden, är mitt svar att regeringens politik går ut på att komma till rätta med den snedvridning som den förra regeringens bostadspolitik skapat. Bostadsbyggandet har varit anpassat till subventionsvillkor och inte till bostadskonsumenternas efterfrågan. Valfriheten har varit begränsad och bostadssegregationen omfattande. De förslag som vi nu lägger fram tar i stället sikte på att lägga grunden till en väl fungerande bostadsmarknad som främjar utbudet av olika typer av bostäder och upplåtelseformer, som valfriheten underlättas. Angående segregeringen på bostadsmarknaden är inte frågan hur vi ska agera utan hur vi redan agerar. En åtgärd är att den så kallade tillståndsplikten upphävs . Genom denna åtgärd underlättas ombildandet till bostadsrätter och valfriheten för de boende ökar. Därmed inte sagt att bostadsrätten i alla lägen är en bättre upplåtelseform än hyresrätten. Men det är orimligt att det ska finnas en lag som stoppar boende och kommunala fastighetsägare från ombildningar i de fall man är överens. Slopandet av tillståndsplikten handlar i allt väsentligt om att flytta besluten till rätt nivå. Diskriminering på bostadsmarknaden är ett annat allvarligt problem. Som jag angav i svar på en fråga fördömer såväl de privata som de allmännyttiga fastighetsägarnas organisationer ett sådant beteende. De arbetar även med etiska regler för att motverka diskriminering. Lagen om förbud mot diskriminering förbjuder hyresvärdar att göra skillnad på hyresgäster och bostadssökande utifrån diskriminerande grunder och vi har även ombudsmän som arbetar med dessa frågor. Inom regeringen är det som ansvarar för diskrimineringsfrågor och hon har liksom jag besvarat liknande frågeställningar här i . De två sista frågorna, vilka åtgärder jag avser att vidta dels för att garantera att fler hyresrätter byggs, dels för att hyresboendet inte ska missgynnas av regeringens politik, hör nära samman. När det gäller bostadsproduktion i allmänhet menar jag att produktionsstöd inte är någon lösning, snarare en del av problemet. Produktionsstöd skapar obalanser och snedvridning på marknaden och det är osäkert om det kommer de boende till del. Det är också viktigt att komma ihåg att bostadsbyggandet påverkas av andra faktorer, framför allt det allmänna ekonomiska läget, exempelvis ränteutvecklingen och hushållens ekonomi och köpkraft. Regeringens insatser för att få fler i arbete och göra det lönsamt även för hushåll med lägre inkomster och medelinkomster att arbeta kommer naturligtvis också att förbättra deras möjligheter att efterfråga en lämplig bostad på marknaden. Jag delar inte interpellantens bild av att bostadsbyggandet kommer att minska . Tvärtom visar byggprognoser på att bostadsbyggandet kommer att ligga på en fortsatt hög nivå framöver. Exempelvis visar senaste prognos att det kommer att påbörjas byggande av 39 000 bostäder , alltså . Vi tror att allt hyresbostadsbyggande, däribland studentbostadsbyggande, kommer att gynnas av att det nu råder långsiktigt förutsägbara villkor för bostadsbyggandet. När det gäller studenternas situation skapar generell nybyggnation rörlighet på bostadsmarknaden då äldre billigare bostäder frigörs i beståndet via flyttkedjor. De tilläggsdirektiv till utredningen om privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden (M 2006:07) som regeringen beslutade om syftar till att även detta marknadssegment ska fungera väl, så att bostadsbeståndet utnyttjas på bästa sätt. Avsikten är således inte att den ordinarie bostadsmarknaden ska ersättas med inneboende och andrahandsuthyrning. När det råder bostadsbrist kan denna sektor fungera som ett komplement som behövs för att fler bostäder ska kunna produceras. Varken jag eller regeringen har för avsikt att missgynna hyresrätten. Hyresrätten är en central upplåtelseform på den svenska bostadsmarknaden, både för boende i olika skeden av livet och som en förutsättning för en flexibel och fungerande arbetsmarknad. En fungerande hyresmarknad förutsätter dock att det finns företag som vill äga och förvalta hyresbostäder och vi avser att verka för att det finns gynnsamma villkor för detta. 2 (): Jag vill inleda med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation om bostadspolitik. Denna debatt handlar, precis som statsrådet formulerade det, om att vi har olika uppfattningar om vad som utgör goda förhållanden på bostadsmarknaden. Men debatten handlar lika mycket om hur man ser på en snedvriden bostadsmarknad. och den borgerliga regeringen har med sin politik snedvridit bostadsmarknaden till att favorisera boende främst i egnahem, medan hyresrättsboendet är den boendeform som har fått stryka på foten genom borttagande av räntebidrag och investeringsstöd. I gårdagens står det: Tvärstopp för nya hyreslägenheter. Det talar sitt tydliga språk. 8 000 hyreslägenheter i allmännyttan har utlovats, men inte en enda har påbörjats. Den borgerliga regeringens politik innebär färre hyresrätter och en snedvridning av bostadsmarknaden, där unga, arbetssökande och inte minst invandrare har svårt att komma in. Svaret på frågan hur statsrådet ska agera för att motverka segregation på bostadsmarknaden gör mig verkligen bestört. verkar anse att det enda som kan bryta segregationen är privat ägande. Jag ska direkt tydliggöra att jag som socialdemokrat inte är emot att man ombildar hyresrätter till bostadsrätter där en betydande majoritet av de boende är för ombildning och en ombildning inte påverkar hyressättningen. Det är precis det kriteriet för ombildning av hyresrätter som nu vill ta bort. Att ombilda ett antal bostäder i bostadsområden i exempelvis eller kan, precis som säger i en intervju, öka mångfalden i dessa områden. Dock är det inte i dessa områden, där av bostäderna är hyresrätter, som intresset är störst för ombildning. I den undersökning som Rapport har gjort om kommuners planer för allmännyttan visas att kommuner vill ombilda i förorter och ytterområden, medan de som vill köpa bor mitt i staden. Ohämmad borgerlig utförsäljning av allmännyttans hyresrätter kommer att medföra ökad segregation, inte minskad. Jag har tagit del av tidigare svar på frågor som berör hur han vill komma till rätta med diskrimineringen på bostadsmarknaden. Tyvärr kan jag konstatera att hans svar är lika passivt som . Han hänvisar endast till att det finns en lagstiftning som förbjuder hyresvärdar att göra skillnad mellan hyresgäster och bostadssökande utifrån diskriminerande grunder samt att det finns en ombudsman som jobbar med dessa frågor. Allt detta håller jag med om. Lagstiftning på området är viktigt, och , , utför ett viktigt arbete. Men det är otroligt passivt från statsrådet att från läktaren hänvisa till lagstiftning och till DO detta medan den borgerliga regeringens politik inte medverkar till att ge fler verktyg för att motverka segregation och diskriminering på bostadsmarknaden. Bostadsförmedling är precis ett sådant verktyg som jag efterlyser från statsrådet. Men då kan han inte bara passivt till kommuner lämna över allt ansvar för att besluta om på vilket sätt bostäder ska förmedlas. Bostadsförmedling är ett bra verktyg för att förmedla hyresrätter efter behov. Ett av de viktigaste kriterierna måste vara kötiden, inte efternamn eller sexuell läggning. 3 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för ett stringent och sakligt svar på ännu ett bostadspolitiskt inlägg från oppositionen som präglas av kraftfulla överdrifter. Bostadssubventionerna, räntebidragen och investeringsbidragen, skulle som vi kan läsa om i interpellationen innebära en total katastrof för bostadssektorn. Men bostadssubventionerna uppgick till ca . kostade motsvarande subventioner . Under tolv års socialdemokratiskt styre har alltså de här subventionerna minskat med . har den borgerliga regeringen tagit bort . Beträffande resten, ungefär 500 miljoner, sker en avtrappning . Jag har svårt att se att interpellanten kan leda i bevis att just denna sista miljard skulle rasera hela bostadssektorn och skapa kaos och segregation. När det gäller prognoserna för byggandet kan man väl konstatera att det inte är så konstigt att ett och annat byggföretag tar ett steg tillbaka för att räkna om sina kalkyler när staten i någon utsträckning ändrar förutsättningarna. Det hindrar inte att man kommer tillbaka. Självfallet kommer bostadsbyggandet att fortsätta i riket. Det finns ju ett behov av fler bostäder. Därmed kommer man också att bygga. Jag kan som ett exempel nämna om ett östgötskt byggföretag som bygger hyresrättslägenheter i . De ändrade i sina kalkyler och gjorde lägenheterna något mindre för att därigenom hålla hyran under kontroll. Sådana anpassningar har jag svårt att se är speciellt märkliga. Jag är ledamot av civilutskottet som i har ansvaret för bostadspolitiken, och jag har haft anledning att tala med åtskilliga företrädare för bostadsföretag och byggföretag. Alla håller med mig om att ökad konkurrens när det gäller byggande och byggmaterial skulle betyda oändligt mycket mer för byggkostnaderna än de subventioner som regeringen nu avvecklar. har konsumentprisindex stigit och byggkostnadsindex . En ettgreppsblandare en vattenkran som man köper på eller på något liknande lågprisvaruhus kostar . Motsvarande ettgreppsblandare köpt hos en ledande byggmaterialsgrossist kostar . Där ser man att det inte handlar om subventioner, utan det handlar om konkurrens, mångfald och nya alternativ. Det är det som pressar ned byggkostnaderna. Om man däremot, som interpellanten vill, pumpar in mer statliga pengar i den oligopolmarknad som både byggmaterials- och byggsektorn är tjänar de få stora byggföretagen i riket mer pengar. Det är den tydligaste effekten man får. Då funderar jag på om det som interpellanten ägnar sin politiska gärning och tiden här i kammaren åt är att just berika stora byggföretag med allas våra skattepengar. Det här med att dela ut skattepengar kan ju ge givaren en aura av godhet. Men om jag får vara slaven på interpellantens triumfvagn skulle jag gärna vilja säga att de pengarna i det här fallet faktiskt inte gör någon nytta. Det enda de gör är att de berikar stora byggföretag. Jag vill gärna fråga interpellanten varför han vill göra stora byggföretag, som gör goda vinster, ännu mer lönsamma på skattebetalarnas bekostnad. 4 (): Det är helt riktigt att mycket ska till för att få ett billigare byggande och, i en förlängning, ett billigare boende inte minst lägre hyror för de enskilda. Vi har satsat mycket på det här. Men erfarenheten visar att om man inte går på alla led i byggandet kommer man inte ned till en rimlig hyresnivå, en nivå som folk har råd med. Det handlar till exempel om att satsa på industrialiserat byggande som kan göra det billigare. Det handlar om att komma till rätta med byggfel. Till och med korruption kan förekomma. Det handlar om markfrågor, om att kommunerna ser till att erbjuda billig mark för byggande och då specifikt inriktat på hyresrätter, för det är där det stora behovet finns inte minst i storstäderna. Om man bortser från stödet till byggandet kommer man, även om man täcker in övriga områden bra, att få se högre hyresnivåer. Det är en anledning till att både det offentliga och privata företag nu avbryter sina planerade byggprojekt. Dem man vänder sig till kommer nämligen inte att ha råd att betala den högre hyra som det handlar om. Det kan gälla studenter med väldigt små marginaler. Det kan gälla människor som inte har fast arbete och som därmed har svårt att ta lån och att skaffa sig bostadsrätt eller villa. För de här människorna kan det vara hundralappar som skiljer och som gör att de inte har råd att efterfråga. Byggföretagen tänker naturligtvis utifrån att det ska gå runt, att ekvationen ska gå ihop. Man kan inte tvinga byggföretag att bygga för studenter eller andra som generellt har lägre inkomster. Däremot kan man ge byggföretagen morötter. Det har man gjort i form av de byggstöd som har funnits och som har avvecklats. Orsaken till att byggstöden kom till var just att man såg att det fanns alldeles för få hyresrätter. har vi sett att byggandet äntligen har kommit i gång. Tyvärr riskerar det nu att avstanna. Det är väldigt farligt att helt bortse från stöd för byggandet eftersom det kan vara helt avgörande för att alla studenter och låginkomsttagare ska ha någonstans att bo. Jag upplever att man över huvud taget drar åt snaran kring hyresrätten från olika håll. Att dra in byggstödet, som just handlade om stöd till byggande av hyresrätter, är bara en av de metoder man använt. Man har också gjort det lättare att ombilda hyresrätt till bostadsrätt. Valfrihet för den enskilde låter bra, men konsekvensen blir att fler kommer att ombilda. Därmed krymper antalet hyresrätter . De som bor i en fastighet och som inte vill ombilda de har kanske inte råd, och kanske får de inte de lån som krävs för att betala insatsen vid en ombildning blir hyresgäster hos sina grannar. Redan nu finns det vittnesmål om tidigare vänner som levt i sämja men som har problem. De som valt att ombilda vill ju att så många som möjligt i fastigheten ska ombilda. De vill inte ha hyresansvaret de skulle ju ha ansvar för de hyresgäster som finns kvar. Jag har hört många hemska historier om att man vill förmå människor att antingen köpa, ombilda, eller också flytta. Det finns alltså stora problem med det här. Ett av de största problemen är att man krymper antalet hyresrätter. Utförsäljningen av allmännyttan drygt hälften av landets kommuner säger att man vilja sälja ut är oroande. Antalet hyresrätter blir färre. Jag kan se att det är många åtgärder som minskar möjligheten för hyresrätter, vilket jag tycker är allvarligt. 5 (): Det finns tre stora utgifter som vanliga familjer har. Det är skatten, maten och bostadskostnaden vanligtvis hyran. diskuterar vi hyran. Jag hade tillfälle att sitta i bostadsutskottet under förra perioden. Det har möjligtvis att göra med att det kom så få ärenden över huvud taget ifrån den dåvarande regeringen. När man räknade de ärenden som olika utskott skulle hantera visade det sig att det inte fanns tillräckligt med förslag. Därför kunde man slå ihop bostadsutskottet med något annat utskott. Jag tror tyvärr att det var ganska symtomatiskt för den förda bostadspolitiken. Jag välkomnar att man nu får mer långsiktighet i politiken. Jag tror att långsiktighet är det helt centrala, framför allt när det gäller att rädda hyresrätten. Hyresrätten är en viktig del i svensk bostadspolitik. Jag tycker att det är ganska symtomatiskt att man inte lyckades få någon lagstiftning ens för trepartsöverenskommelsen mellan , och Fastighetsägarna. Jag menar att detta är det helt centrala ; man måste se till hur man med bevarande av bruksvärdesprincipen i övriga delar av bostadsbeståndet ska kunna få till en annan hyressättning i de nyproducerade bostäderna. Annars kommer vi inte att kunna få den utvecklingen av bostadspolitiken som vi önskar, nämligen att det produceras fler lägenheter som efterfrågas av konsumenterna. Det stora problemet med bruksvärdesprincipen, enligt mitt sätt att se det, är att den inte tar hänsyn till att det finns ett underhållsbehov i hyresfastigheterna. Det är en allvarlig nackdel, för det sätter hyreslägenheterna lite grann i strykklass när man inte lyckas klara ut den delen. Många hyresfastigheter hamnar i vanrykte i förhållande till andra. Man har laborerat med många olika sorters lån och bidrag. Också detta har bidragit till ryckigheten. Ett bra exempel kommer från herr talmans egen valkrets . Där planerade det lokala bostadsföretaget under förra mandatperioden för lite större lägenheter som det fanns efterfrågan på. Men när statsrådet kom med nya förslag om styrande bidrag var man tvungen att planera om detta för att kunna få lägenheterna att bli eller mindre trots att det inte fanns någon efterfrågan på sådana lägenheter. Det är farligt när det blir styrande på det sättet. Jag tror att det var bra att man avvecklade några av subventionerna. Socialdemokraterna lovade att återinföra subventionerna på räntebidragen val. Det gjorde man inte. Det är klart att det tar sin tid att återhämta sig från en sådan chock som man då utsatte hela hyresmarknaden för. Vi har tidigare haft något som hette statliga paritetslån. Det är ingen som vill ha tillbaka det. Det var också ett konstlat sätt, och framför allt ledde det inte till att man upprätthåller en god bruksvärdesprincip där man klarar underhållet i hyresfastigheterna. Jag menar att det som är det allra bästa är att vi ser en långsiktighet i politiken och att man inte behöver planera efter nya statliga bidrag. Man planerar i stället efter konsumenternas önskemål. Jag tror att vi som står bakom bruksvärdesprincipen har all anledning att välkomna detta goda i den nya politiken. 6 (): Angående segregation på bostadsmarknaden är inte frågan hur vi ska agera, utan hur vi redan har agerat. Genom denna åtgärd underlättas ombildandet till bostadsrätter, och valfriheten för boendet ökar. Så säger i sitt svar. Jag är stolt över att komma från en kommun som inte planerar att använda sig av möjligheten att sälja ut allmännyttan. Vi är stolta över vår allmännytta i . Vi har också som vi har suttit vid makten sålt ut allmännyttiga lägenheter. På samma vis har vi också byggt allmännyttiga lägenheter. Det gör att vi inte bara säljer de lägenheter som ligger på gräddhyllan. Vi säljer också de lägenheter där vi vill få en ombildning av bostadsbeståndet. Men det sköter kommunen, och det ska ingen annan lägga sig i. Hur kan då säga att det underlättar för ungdomar att komma in på bostadsmarknaden? Med de åtgärder som och den borgerliga högeralliansen har vidtagit kommer det att bli svårare för ungdomar att komma in på bostadsmarknaden. På grund av de åtgärder som regeringen har vidtagit en kostnadsökning och fördyring på i storleksordningen för en vanlig trerumslägenhet kommer det att bli svårare för ungdomar att komma in på bostadsmarknaden. I byggde vi under den förra mandatperioden 2 000 lägenheter . , , kommer vi bara att bygga 1 500 lägenheter fastän behovet är större än vad det var tidigare. Men på grund av de kostnadsökningar som den borgerliga regeringen har gjort nu kommer det att bli svårare att bygga. Det är därför man får räkna om sina kalkyler oavsett om man är ett allmännyttigt eller ett privat bostadsföretag. Det blir boendet i hyresrätter som blir drabbat. Det blir inte bostadsrätterna. Bostadsrätter byggs i attraktiva områden, och de byggs för människor som har en plånbok. Jag har bott i en bostadsrätt, och jag var stolt över att bo i bostadsrätt. Jag har flyttat till en hyresrätt, och det har jag gjort därför att jag vill bo i en hyresrätt. Det är precis som föregående talare sade: Om mitt boende skulle ombildas till en bostadsrätt så skulle jag bli en av dem som skulle komma till mina grannar och be om hjälp om en kran går sönder. Den där kranen kan jag köpa på Hornbach för . var inne på det här också. Det är som att blanda äpplen och päron. Den kranen för kan du också köpa på Rörshop. Det är bara det att du får aldrig några reservdelar till den. Om du köper en på Hornbach om den nu finns där är det samma pris som på Rörshop. Det är sådana kranar som förhoppningsvis ska sitta i våra lägenheter också. Vi ska ha kvalitet på våra lägenheter oavsett om de är bostadsrätter eller hyresrätter. Borgerligheten pratar om konkurrens på bostadsmarknaden eller, som säger, snedvridning på bostadsmarknaden. Hur kommer konkurrens och snedvridning att göra det lättare för ungdomar att få tillgång till ett boende? Man talar om omflyttning. Men om man säljer ut fastigheter med billiga lägenheter från allmännyttan hur ska man då få en omflyttning i boendet? 7 Statsrådet (): Jag tycker att det här är en intressant och givande diskussion om bostadspolitik. , och likaså mina socialdemokratiska vänner ser stora problem. Jag skulle ändå vilja säga till er, mina kära vänner, att ryktet om hyresrättens död är betydligt överdrivet. Vi har i ungefär 2,4 miljoner lägenheter i flerbostadshus. av dem är hyresrätter. Det finns ca 1,7 miljoner hyresrätter i . Det vi nu talar om är förändringar i byggandet. Hur ska vi få i gång byggandet? Vi har en situation med en stor bostadsbrist i en mycket stor del av våra kommuner. Trots de subventionssystem som den förra regeringen har använt sig av är bostadsköerna exempelvis här i vår huvudstad långa. Ca 190 000 människor står i kö för att få en bostad. Kan mina vänner från den socialdemokratiska sidan tycka att det här är en bra politik som vi ska bygga vidare på? Är det inte så att vi trots allt måste hitta nya och mer långsiktigt inriktade åtgärder för att åstadkomma detta? Byggindustrin välkomnar borttagandet av subventionerna och säger att nu får man spelregler som gör att man vet vad som gäller. De små byggarna är kanske de som tydligast säger att det går minst lika bra att klara detta utan subventioner. Jag lyssnar gärna till kloka råd om att pressa byggkostnader. Det är självfallet bra med industriellt byggande. Vi vill också utveckla hyresrätten tillsammans med hyresgäströrelsen, de allmännyttiga bostadsföretagen och fastighetsägarna. Vi har samtal om detta. Vi planerar att vidta aktiva åtgärder på det området. Det påstås att byggandet är fullständigt på väg ned i källaren. Jag har det senaste numret av här. Där står det att antalet påbörjade lägenheter i flerbostadshus ökar. Vidare står det att byggföretagen tror på oförändrad aktivitet. Det planeras 39 000 nya bostäder i enligt . Jag tycker att dessa larmsignaler är väldigt överdrivna. Det är alldeles riktigt att när det kommer nya villkor räknar man kanske om ett projekt, men det är inte säkert att man kastar det i papperskorgen. Man kanske lägger det i skrivbordslådan och tar fram det när man har anpassat det så att man kan få projektet att gå runt. Det största hindret för byggandet är faktiskt bristen på arbetskraft. av byggföretagen anmäler att de icke får tag på arbetskraft till de projekt som man skulle vilja arbeta med. var också inne på det här med långsiktigheten. Jag vill gärna säga att dessa trepartssamtal pågår . Vi för samtal i en mycket god och konstruktiva anda om att framför allt ta hem den process som ligger hos och som, om inget görs, hotar att försätta oss i det läge som hamnat i, nämligen att man tvingas införa så kallad social housing. Jag har mycket goda förhoppningar om vi ska kunna komma till rätta med detta och komma fram till en överenskommelse. Jag blir väldigt glad när säger att man i har gjort precis det jag tycker att man ska göra, nämligen sälja en del och bygga annat. Det är detta som ska ske. Man säljer till de hyresgäster som vill köpa och använder sedan köpeskillingen för att bygga nytt. Jag håller fullständigt med när han säger att kommunen sköter detta och att ingen annan ska lägga sig i det.