prot · GU09107 · 2007-05-15 00:00:00 — När det sedan gäller a-kassan, det som är huvudfrågan, tycker jag att det hela är beklämmande. Det är svårt att få fram en exakt uppgift, men en bedömning är att ungefär 330 000 lämnat a-kassan. Den uppgiften fick vi genom . Det är en ungefärlig siffra. Förmodligen blir det betydligt fler om man tittar på vilka som inte betalat. Ändå ska finansieringsavgiften lämnas in även på dem som straffar ut sig. Vissa a-kassor har funderat på hur de ska klara detta när de inte får in avgifterna och det därmed inte finns pengar; man kan ju inte ta från dem som är villiga att betala. Det blir en brist i kassan. Regeringen har varit hårdnackad på den punkten. Jag tycker detta är ett ypperligt tillfälle för arbetsmarknadsministern att ge besked till a-kassorna om att det ska lösas på annat sätt. Det kan inte vara rimligt att a-kassorna begär utmätning eller via kronofogde kräver in pengar av dem som är med i en ideell förening, som ju a-kassan är. Det kan man inte göra. Om man inte betalar straffar man ut sig enligt regelverket, men avgiften ska in. Besked bör lämnas till a-kassorna, för detta är en vånda för dem. Jag vet att regelverket har varit sådant tidigare, men det var inget problem när det handlade om en handfull som lämnade a-kassan. handlar det om tiotusentals som lämnar den och avgiften ska in. Det är ett ekonomiskt bekymmer, men det verkar som om regeringen bara skjuter frågan ifrån sig. A-kassorna får klara sig. Sedan pekar man på obligatoriet som på något sätt ska lösa problemet, trots att vi ännu inte ens sett några direktiv till hur frågan ska utredas. Detta nämnde arbetsmarknadsministern , så snart regeringen hade tillträtt. Då var det väl de ideologiska skälen som gällde. har det kommit att handla om omtanken om dem som inte är försäkrade. Att man lämnar a-kassan är en konsekvens av regeringens politik. Med en försäkring som blir dyrare, som i fråga om reglerna är betydligt sämre och som ger sämre möjligheter till den som är försäkrad är det inte konstigt att några lämnar a-kassan. Jag tycker det är tragiskt att det blir på det sättet, men det är, som sagt, inte så konstigt att man lämnar den när man gör en kalkyl och ser vad förändringen innebär. Dessvärre är det inte bara de som har ganska nära till pensionen som lämnar a-kassan, utan också många som säkert kommer att behöva en a-kassa men inte har råd. Jag möter människor ute i landet som säger att de faktiskt är vad de har över när de har betalat alla räkningar och tittar hur det ser ut. De får 65 procents a-kassa också och så vidare. I och för sig betalar man inte när man är arbetslös, men om man är lågavlönad och så vidare ligger det här på. Så det är väl inte så konstigt. Jag vill gärna ha ett besked om avgiften. Ska a-kassorna lösa det ändå, fast regeringen struntar i att ta ansvar för det? 68 Arbetsmarknadsminister (): hävdar att jag darrar på manschetten i arbetsrättsliga frågor. Den debatten kan vi ta . Jag har varit extremt tydlig här i kammaren och på alla andra håll just när det gäller de frågorna. Låt mig återgå till a-kassan. En arbetslöshetskassemedlem som inte betalar medlemsavgift omfattas av arbetslöshetsförsäkringen och räknas som medlem efter den månad som han eller hon skulle ha erlagt avgift för. Den som inte aktivt har ansökt om utträde är skyldig att betala medlemsavgift för de månader då personen omfattades av försäkringen. Det är det som gäller. När det gäller diskussionen om den obligatoriska a-kassan vill jag återigen konstatera att drygt 700 000 var utan försäkringsskydd redan när ni lämnade in . Jag tycker inte att det är tillständigt. Jag har använt samma skäl. Ni kan kalla dem ideologiska eller praktiska eller vad ni nu vill, men jag har använt samma skäl hela vägen. Jag tycker inte att det är tillständigt. Därför vill vi ändra på det och se till att man omfattas av en arbetslöshetsförsäkring som håller måttet. pratar om en usel a-kassa. Men, med all respekt, vi är nere på ungefär samma nivåer som . Då hette statsministern . Så hemskt kan det inte vara. Slutligen ber jag om att få vara lite trist. Jag ber om att få återkomma med detaljer om obligatoriet när direktiven presenteras och när remissen kommer i gång och proposition ska läggas fram. Jag ber också om att få återkomma med den tekniska kopplingen i budgeten , precis som jag skriver i interpellationssvaret. Någonting annat kan vi inte göra. Det är dock en sak jag vill påpeka. säger att man inte har råd med den höjda finansieringsavgiften. De som betalar för höjd finansieringsavgift är de som har ett arbete. De som har ett arbete omfattas av jobbavdraget. Jobbavdraget är åtminstone dubbelt så högt som den förhöjda finansieringsavgiften. Att man inte skulle ha råd är inte riktigt förenligt med sanningen. 69 (): Jag ska börja med det sista som sade. Jag pratade inte om ersättningen för a-kassan, utan om helheten i försäkringen, som har gjorts nästan dubbelt så dyr. Man har sänkt ersättningen och förändrat villkoren för vilka som ska omfattas av försäkringen. En stor grupp människor kommer inte att kunna få ut a-kassa om de blir arbetslösa, därför att de har sjukersättning på en hög nivå. Den delen de jobbar kan de aldrig få ut i a-kassa, därför att den borgerliga regeringen har försämrat a-kasseförsäkringen på detta sätt. Syftet med att försämra arbetslöshetsförsäkringen har, enligt mitt sätt att se det, varit ett enda, nämligen att försvaga fackföreningsrörelsen. Regeringen hade en from förhoppning om att människor skulle lämna facket och vara kvar i a-kassan. En hel del lämnar också facket, men väldigt många väljer att lämna a-kassan, därför att man också har en försäkring och en trygghet genom att vara med i facket. Regeringens svar är att a-kassan ska göras obligatorisk. Vad blir då alternativet för dem som har valt att stå utanför, men är med i facket, och inte har den ekonomiska bärkraften att betala höjningen? Det räcker inte heller med att säga att det är den här avgiften som är . Avsikten med förändringen är inte att höja det samlade avgiftsuttaget. Men jag är ganska säker på att de som tillhör ett fackförbund och en a-kassa med många arbetslösa kommer att få en höjning av avgiften, medan de som tillhör en a-kassa där det är få arbetslösa kommer att få en sänkning. Det är orättvis fördelningspolitik, precis som allting annat som den borgerliga regeringen genomför. 70 (): Sammanfattningsvis kan man, när det gäller vilka argument Littorin använder för att göra a-kassan obligatorisk, säga att det är som på andra områden. Nya genomför de gamla politik, men med nya argument. Det är precis det som sker. är det synd om dem som inte är försäkrade. Det borde ha en försäkring för att ha trygghet. Det är det Littorin säger. Det argumentet har aldrig funnits förut . Det är ett nytt argument, men resultatet är detsamma: en obligatorisk a-kassa, som bryter sönder det system som finns. Det är det som gäller. Jobbavdraget kan man räkna hem när man har ett heltidsjobb, men dessvärre är det många som är deltidsanställda. De har inga jobbavdrag i den storleken. Är man arbetslös och jobbar har man full a-kasseavgift. Till de pengarna räcker inga jobbavdrag. Det är de här människorna vi pratar om. Det är ganska många tusen, tiotals tusen i det svenska samhället, som ligger på den nivån. Det går inte att dra ett snitt och säga att det blir balans totalt sett. Det handlar om enskilda fall. Men arbetsmarknadsministern har aldrig velat prata om enskilda fall. Resten av era skattesänkningar har gått till era partivänner i . De har råd att betala a-kassan, men de är inte med, för de behöver inte. Det kanske är dem som arbetsmarknadsministern ska tvinga in i a-kassan när den blir obligatorisk. Det blir väl följden, om man inte ska göra undantag för vissa som inte behöver vara med. Det ska bli intressant att se när direktiven kommer hur man ska lösa den frågan. När det gäller kollektivavtalen har det varit läpparnas bekännelse i väldigt stor utsträckning. Arbetsmarknadsministern har tagit debatten. Det finns många borgerliga politiker här som tycker att kollektivavtal är helt onödiga. Federley till exempel tycker att det inte behövs några kollektivavtal. Det vore tacknämligt om arbetsmarknadsministern tog och läxade upp honom och sade att det här är regeringens politik och att man vill ha kollektivavtal. Det är det som ska lösas. Det är inte bara att stå och göra bekännelser i talarstolen i , utan det gäller också att komma till praktisk handling på området. Där vill jag se lite rejälare tag. 71 Arbetsmarknadsminister (): Ideologiska syften var vi inne på. Vi har att städa upp efter er misslyckade jobbpolitik. Ni lämnade efter er ett läge där var femte stod utanför arbetsmarknaden, bland annat 100 000 ungdomar . Ungdomsarbetslösheten var den femte sämsta i EU. Det är det vi har att städa upp efter. När den här dagen är över har jag haft 58 interpellationer här i kammaren, tror jag, varav en majoritet har handlat om a-kassan. Det är naturligtvis rätt och riktigt att det ska diskuteras. Det ska vi göra framöver, därför att det, som jag uppfattar det, är ett bidrag till jobbpolitiken. Det ska bli intressant att följa arbetsgrupps arbete för att se om ni kommer fram till någonting som har med jobben att göra, och inte bara pratar om ersättningsnivåer och a-kassan. Vi har en jobbpolitik, till skillnad från er. Det ska löna sig att arbeta, det ska bli billigare och enklare att anställa och matchningen ska fungera bättre. Det är syftet, och det är det vi jobbar på. Jag återkommer till den arbetsrättsliga diskussionen. Jag har haft en diskussion med här i kammaren om just detta och sagt att jag välkomnar om han till exempel köper en salladsbar någonstans och innerligen hoppas att han då också sluter ett kollektivavtal med sina anställda. Precis det har jag sagt tidigare här. Jag är beredd att ta just den fajten, för jag tycker att den är viktig. av löntagarna på den svenska arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal. Det är bra. Alla de andra sätten att hantera lönebildningsprocesser är betydligt sämre. Det har jag sagt här i kammaren, på moderatmöten och i tidningsartiklar. Jag är beredd att fortsätta att göra det, för det är viktigt att göra på det sättet. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:496 om strejkrätten 72 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att strejkrätten behålls som en del av den svenska modellen på arbetsmarknadens område. Jag har i tidigare debatter och i andra sammanhang lyft fram det faktum att det råder ett lugn och en stabilitet på den svenska arbetsmarknaden som ofta saknas i länder med andra arbetsmarknadsmodeller. En internationell jämförelse visar på ett lågt antal såväl konflikter som arbetstvister i övrigt. Detta har vi till stor del den svenska modellen på arbetsmarknaden att tacka för. På den svenska arbetsmarknaden har vi så lite statlig inblandning som möjligt när det gäller lönesättning och reglering av andra villkor för anställningen. I stället är det parterna på arbetsmarknaden som ansvarar för bland annat regleringen av löner genom kollektivavtal. Det grundläggande problemet på svensk arbetsmarknad är inte konflikträtten. Problemet är i stället det stora utanförskapet, som regeringen nu sätter in kraftfulla åtgärder för att bryta. Bland dessa åtgärder ingår inte att göra några stora ändringar i den svenska arbetsrätten. Rätten att vidta stridsåtgärder är en mycket viktig beståndsdel i den svenska modellen. Min och regeringens linje har varit och är alltjämt att den svenska modellen på arbetsmarknaden är värd att värna om och att regelverket kring stridsåtgärder inte bör ändras. 73 (): Jag ber att få tacka Littorin för ett väldigt bra svar. Det är precis som Littorin säger. hade vi i , att jämföra med en miljon strejkdagar. Vi hade 450 tvister i svensk arbetsdomstol, i hade man över 100 000 tvister i domstol. Bakgrunden till den här interpellationen är att vi har ett med i spetsen som jag anser har blivit alltmer aggressivt och politiskt i sin attack just nu under pågående avtalsrörelse. angrep något fack och kallade det för militant. Han anklagar facket för att systematiskt missbruka strejkrätten. Alltså under pågående avtalsrörelse går en av parterna ut så här och kräver att regeringen ska ta tag i detta. Man lade sig också i avtalet med , som lämnar rätt mycket övrigt att önska från som organisation. Det verkar som att Littorin lyckats hålla sina egna regeringskompisar i schack. Vi har inte hört , eller uttala sig i frågan om kollektivavtalen. Det verkar också som att Littorin har lyckats piska in de borgerliga riksdagsledamöterna de finns inte här och det är väldigt positivt. Man kan ändå undra hur det lär ha sett ut när Littorin satt där på den exklusiva herrklubben i sällskap av sina kompisar och hur han, i Chesterfieldfåtöljen med whiskyglaset i ena handen och cigarren i den andra, lyckades övertyga dem. Jag undrar hur de svarade. Men klarar Littorin trycket från ? Det är en viktig fråga. Det andra skälet är att trots alla de kraftfulla åtgärder som Littorin beskriver i sitt svar ser vi inte ett minskat utanförskap. Vi kunde läsa bara för i : Fler i utanförskap nu än innan valet. Trots att ni ger er på löntagarna med försämrad a-kassa och trots ökade krav på arbetslösa minskar inte utanförskapet. gödslar ni ut pengar till dem som redan har mycket, med förmögenhetsskatten och den omläggning av fastighetsskatten som vi ser. ger ni er på dem som är arbetslösa genom att drastiskt dra ned på åtgärder som arbetsmarknadsutbildningar, praktikplatser och vuxenutbildning. Den tredje orsaken till att jag ville ta den här debatten med Littorin är den sakta smygande insikten att den här moderatledda regeringen bara har på sig. Sedan tar vi socialdemokrater över och regerar, som det brukar vara. Jag är rädd att detta kommer att leda till en rad panikåtgärder från och från arbetsmarknadsministerns sida. Det gäller att bygga om så mycket som möjligt på de här sista som ni har kvar att regera under. Därför tycker jag att det är oerhört viktigt att få ett konkret svar från Littorin: Är det ett löfte att inte ge sig på den svenska modellen och kollektivavtalen innan vi har haft ett val där den här viktiga frågan underställs svenska folket? 74 Arbetsmarknadsminister (): Svaret är ja. 75 (): Tack, det är jättebra. Då behöver vi inte fortsätta debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:501 om subventioner till välbetalda nystartsjobb 76 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag kommer att verka för att det införs en övre nivå för arbetsgivaravgiftssubventionen, och person, när det gäller nystartsjobb. refererar en artikel i där det skildras hur en person fått ett nystartsjobb med en månadslön på . Både artikeln i och interpellation tyder på att det råder missförstånd om hur nystartsjobben fungerar. För det första betalas inga pengar ut. bokför en kreditering på arbetsgivarens skattekonto för nystartsjobbaren. Denna kreditering är på samma belopp som debiteringen av arbetsgivaravgiften för samma person. Därigenom avstår staten från att ta in arbetsgivaravgiften. Detta leder till att någon får en anställning som han eller hon i de flesta fall inte annars skulle ha fått. Staten avstår visserligen från ett skatteuttag, men underlaget för detta skatteuttag skulle inte ha existerat utan nystartsjobbet. Varje nytt jobb har positiva effekter. För att man som arbetssökande ska kunna få ett nystartsjobb måste man ha befunnit sig i utanförskap . Nystartsjobbaren går från att vara bidragstagare till att bli skattebetalare. Att detta är bra för självkänslan är uppenbart. Men det är också så att statens utgifter för bland annat arbetslöshetsersättning minskar som löneskatt betalas in och detta sker utan någon ökning av utgifterna för offentlig konsumtion eftersom nystartsjobben är begränsade till näringslivet. Nystartsjobben är en generell efterfrågestimulans för arbetsmarknaden. Så länge nystartsjobbare anställs för att utföra riktiga jobb hos seriösa företagare finns inte några skäl att begränsa dem till ett visst löneintervall. Även högt kvalificerade personer kan hamna i utanförskap, och det finns ingen anledning att lämna dem utanför insatser. För det andra är det dessutom så att man kan ha nystartsjobb , och under den tiden ska man ha en löneutveckling. Regeringen vill inte riskera att med stödkonstruktioner låsa in människor i låglönejobb. Jag ser inte några skäl att införa tak för löner för nystartsjobbare. 77 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om det var ett dåligt svar, tycker jag. Jag börjar med att konstatera att visst är det bra med nystartsjobb. Det kan vara bra om det leder till att folk får arbete. Olika arbetsmarknadsprojekt behövs för att folk ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Det är därför vi under förra mandatperioden satsade ganska mycket på detta, för att få in personer i arbetsmarknadsåtgärder för att de sedan skulle få ett jobb. har regeringen gått över till ett annat system, nämligen att subventionera arbetsgivaravgifterna. Det är ett annat system, och det finns för- och nackdelar med det också. Problemet är att det inte finns något tak. Det betyder att staten kan subventionera i princip hur höga löner som helst för vilka arbetsgivaren inte behöver betala in arbetsgivaravgifter. Det är också en subventionering, och den är ganska viktig. Då menar jag att det är helt fel att staten ska subventionera löner för personer som får 50 . Det är inte sådana som står längst från arbetsmarknaden och som behöver mest stöd för att komma in och få ett arbete. Det är den viktiga principen. De subventionerade arbetsgivaravgifterna skulle kunna gå till så många fler personer som har mycket svårare att komma in på arbetsmarknaden. Därför borde det vara ett tak, som det fanns i anställningsstöden tidigare. Det borde man ha i det här fallet också. Jag tycker faktiskt att arbetsmarknadsministern borde ta det här på allvar och se till att skattepengarna gör bäst nytta. Då kan man inte subventionera så pass höga löner, utan det borde finnas ett lönetak. Om man till exempel, hypotetiskt men fullt möjligt med det nya systemet, ska subventionera lön till en person som får , är det rimligt? Det har inte hänt , men man vet inte, för det finns inget tak. Man kan också fråga sig om detta är rätt sätt, men jag ska inte ta den debatten. 3 600 personer har fått nystartsjobb, och de har gått oftast till män, kvinnorna är diskriminerade. Men det är inte det som var frågan. Jag tycker att det borde finnas ett tak. Det måste finnas någon begränsning för att skattepengarna inte ska gå till företagare som erbjuder 250 000 . Jag tycker att det är orimligt. 78 (): Den här frågan har uppmärksammats, och jag förstår att det har blivit uppmärksamhet kring den. Visst känns det lite konstigt att man för ett enda jobb får en kvarts miljon i stöd. IT-företag anställer nystartsjobbare med 820 000 i årslön och säger att detta inte är någon subvention utan hänvisar till kreditering. Det blir, herr talman, en lek med ord. Det var en lek med ord också när man i valrörelsen pratade om att man var emot bidrag och vi sedan ser vilka enorma subventioner det ändå kan bli. En arbetsförmedlare sade i en intervju i : Vi blev förvånade över det här. Vi är inte vana vid de här nivåerna över huvud taget när det gäller arbetsmarknadsbidrag. Det är klart att sådana här saker väcker uppmärksamhet. Arbetsgivare som normalt betalar ut löner på de här nivåerna brukar inte vara speciellt intresserade av stöd. De vill ha kompetens och har budgeterat för att få den kompetensen. Men här lämnar man det alltså helt fritt. Är man ute efter en person som ligger i de här lönelägena räknar man väl också med att personen finansierar sin egen lön, för det är ju långt ifrån några låglöner som vi i de här sammanhangen diskuterar. Arbetsgivaren och den sökande gör också själva upp om lönen. Arbetsförmedlingen är inte inblandad. Då, herr talman, är det inte så svårt att konstatera att nystartsjobben har en dålig träffsäkerhet. De går inte i första hand till dem som står längst från arbetsmarknaden och har svårast att få jobb. Könsfördelningen är skev, och nystartsjobben får enligt reglerna inte inrättas i offentlig sektor. Det är orimligt att lägga så mycket pengar på ett enda anställningsstöd. Det går inte att komma ifrån att stödet är en kraftig subvention till ett privat företag. Det finns definitivt bättre sätt att använda pengarna på. Vi har tidigare här pratat om funktionshindrade och deras möjligheter och om förutsättningar och möjligheter för arbetsförmedlingarna att ha mer resurser. Det kostar Ams att upphandla en bristyrkesutbildning. För skulle man kunna upphandla bristyrkesutbildningar för fyra personer . Jag har inget emot att staten ska vara generös med anställningsstöd, men de ska vara upp till lönenivåer som är rimliga. Det är inte rimligt att ge subventioner för så höga löner som regeringen gör. Det är bra att vi har fått i gång en diskussion kring detta. Men jag tycker att det är tråkigt att arbetsmarknadsministern så klart har deklarerat att han inte vill ha något tak när man ser hur detta slår. Det är klart att det skapar en stor oro ute bland människor. Några får mycket och några får ingenting alls, så fördelningen är tydlig från regeringens sida, tyvärr. 79 Arbetsmarknadsminister (): är det snurrigt. Att avstå från en skatteintäkt är inte ett bidrag. Detta är inte ett arbetsmarknadsbidrag. Det är en generell efterfrågestimulans och inte ett anställningsstöd. Låt mig bara konstatera att den förkrossande majoriteten av dem som har fått nystartsjobb ligger i lönelägen . I har vi, enligt en uppgift som jag fick för någon vecka sedan, tre eller möjligen fyra personer med höga lönelägen. Det är tre fyra personer vi talar om, fler är det inte. Låt mig göra ett litet räkneexempel, bara så att vi förstår vad det är vi pratar om. Vad är det vi gör? I fallet med IT-specialisten som hade en lön på avstår vi från i arbetsgivaravgifter. I stället får vi in i skatt och avstår kanske från i ersättningar. Det är den samhällsekonomiska vinsten för att den här personen går från utanförskap och in på arbetsmarknaden. Det här systemet innebär en vinst för den enskilde, som får ett jobb att gå till, och det innebär en vinst för samhällsekonomin, i det här räkneexemplet med kanske . Jag har svårt att se det som ett väldigt stort problem, särskilt om det handlar om tre fyra personer. Det är det vi pratar om. Den intressanta frågan som man skulle ha kunnat diskutera i stället är undanträngningseffekten, det vill säga om det här är jobb som ändå skulle kunna komma till. Ja, det finns en sådan, och jag har redovisat den här i kammaren tidigare. Den ligger kanske på när det gäller nystartsjobben. Men i och med konstruktionen att det är jobb som inte spär på den offentliga konsumtionen blir det, trots en ganska hög undanträngningseffekt, en kraftfullt positiv samhällsekonomisk nettoeffekt. Kom ned till materian! som vi avstår från för att få in är en vinst för alla. 80 (): Det här blir ganska lustigt . Om staten avstår från att få in arbetsgivaravgifter är det ju ett sätt att subventionera. Det är ett annat konto, men det är en subventionering. Och framför allt, arbetsmarknadsministern från , är det en subventionering till redan rika. Det är en blå tråd i hela regeringens politik att stöd ska ges till redan rika. Det är de som ska få flera bidrag. Det är det som det betyder. För dessa pengar skulle man kunna få fler personer anställda i det vanliga lönespannet. Det är ju vanligt att man subventionerar för att personer ska komma in på arbetsmarknaden med en vanlig lön på . Det är inget ovanligt utan en ganska vanlig lön. Det är väl klart att detta sticker i ögonen. Ni pratar om att ni ska förhindra utanförskap. Detta skapar ökade klyftor i samhället.