prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Den tredje riktigt stora utmaningen är den demografiska utvecklingen där allt fler av oss kommer att vara äldre i förhållande till dem som är ute och jobbar. De här tre utmaningarna har också på sitt sätt i mångt och mycket samma lösningar. Fler människor måste jobba i fler och växande företag. Det måste vara ett kunskapsintensivt, högteknologiskt, konkurrenskraftigt företagande som ser till att svenska företag har en rejäl utvecklingskraft. Konkurrenskraft kan ju uppnås på många olika sätt. Ett är väldigt låga kostnader, och ett annat är att man gör väldigt många intressantare och bättre saker på vissa områden. Det är väl i huvudsak där som vi i ska lägga ned vårt krut. Som har sagts här förut är det väldigt mycket i som är bra. Det är väldigt mycket som har gjorts bra . Det har genomförts väldigt många reformer som har hjälpt till att ge oss en bra utväxling av den goda konjunkturen. Vi står hyggligt starka på många områden. Men det finns också oroande tecken på en hel del andra områden, och som alla vet vinner man inga framtida segrar på gamla meriter. När omvärlden blir duktigare med högre kunskapsnivå och nya idéer måste vi hänga med och hitta på nya saker själva. Ett oerhört viktigt arbetsområde för alliansregeringen är därför att se till att blir en starkare kunskapsnation. Vi måste förbättra utbildningens kvalitet från förskola till universitet. Det är ett av de allra största reformområdena för regeringen . Det kommer att bli en av svensk skolas viktigaste reformperioder. De negativa rapporterna om resultaten i den svenska skolan fortsätter tyvärr att komma in. Det har ännu inte blivit den omläggning ute i verksamheterna som kommer att behövas, men det pågår ett kraftfullt arbete för en omläggning mot en skola som framför allt ska ge de barn och ungdomar som inte får det gratis med sig hemifrån en stark ställning i skolan. Det handlar om en reformerad lärarutbildning, satsning på baskunskaper, nationella prov som gör att man vet hur det står till och kan sätta in tidiga insatser, satsningar på språk, matematik och annat som är väldigt viktigt för att vi ska få den kunskapsbas som vi behöver. Jag var på ett av de stora och viktiga miljöteknikföretagen, Alfa , hemma i . Där påpekade man, som så , det stora behovet av att få fram fler ingenjörer. Om inte matematik är något som eleverna lär sig mycket av och tycker är roligt redan i och gymnasiet kommer vi inte heller att få tillräckligt många som söker sig till ingenjörsutbildningarna på högskolan, och det är inte någonting som man kan lösa med hjälp av arbetsmarknadsutbildningsprogram. När det gäller forskningen kommer vi att ta ett brett nytt grepp på forskningsstrategin i forskningspropositionen. Det andra viktiga reformområdet handlar om att bryta utanförskapet, att få stopp på den stora mängd människor som förs över i utanförskap, från arbetsmarknaden till arbetslöshet, socialbidrag och förtidspension. Där pågår också ett stort och viktigt reformarbete som redan har gett mycket goda resultat. Det tredje viktiga reformområdet är att skapa bättre villkor för fler och växande företag. Gamla meriter vinner inte framtidens segrar. Det ska bli enklare, roligare och lönsammare att driva företag. Jag noterar att detta är en vision som delar och står bakom. Det är roligt. I årets budgetproposition finns, förutom många av de förslag som redan har lyfts fram här, till exempel att det är lättare att använda hushållsnära tjänster vitt och hederligt och att människor som arbetar inom de sektorerna i högre grad ska komma in i riktiga jobb med kollektivavtal, försäkringar och annat. Många andra exempel har också tagits fram av oppositionens företrädare. Jag skulle vilja nämna några satsningar i budgetpropositionen som är enormt viktiga för företagandets villkor men som ligger utanför själva näringsbudgeten. Den första är infrastrukturen. Det är den största satsningen som har gjorts utanför infrastrukturprogrammen, som i första hand är till för att se till att underhållen ska kunna skötas bättre och att redan beslutade satsningar också ska ha en finansiering som gör att de kan genomföras. Att transporterna fungerar är ju A och O för många företag. Sjukfrånvaron är ett område där vi i har fått gehör för en rad viktiga reformer som har satts i verket. Rehabiliteringsgaranti, en vettig samordning mellan sjukförsäkringen och vården så att pengarna kan gå till vård i stället för till sjukpenning i vårdkö, att sjukfrånvarande personal snabbt får hjälp att komma tillbaka är också enormt viktigt för företagen. Kunskapssatsningen innebär att det i årets budget finns en läsa-skriva-räkna-satsning i de lägre årskurserna som lägger grunden för kunskapssamhället. Det är klart att det kommer att dröja innan nästa års sjuåringar kommer ut i arbetslivet. Men om man aldrig börjar kommer man heller aldrig fram till resultat. Reformering av gymnasieskolan med bättre yrkesutbildning är också en sak som jag vet står mycket högt på önskelistan från många företagare. Jämställdhetsbonusen, som kommer att införas , ger mer delad föräldraledighet, och med mer delat ansvar stärks ju kvinnors position och utvecklingsmöjligheter i arbetslivet. Det är inte bara bra för dem själva utan faktiskt också bra för företagande. Det är några viktiga områden. När det gäller själva näringsbudgeten kan det i och för sig här i debatten låta som om det skiljer avgrunder mellan regeringens förslag, utskottets förslag och oppositionen. Men med tanke på att den budget vi nu diskuterar omfattar ska vi notera att Socialdemokraternas påslag på 370 miljoner, på 75 och på 210 ändå är ganska marginella skillnader i budgeten på det här området. Speciellt med tanke på att Socialdemokraterna lägger i nya skattehöjningar och över 36 miljarder i nya utgifter är skillnaden på näringslivsområdet ganska begränsad. Några viktiga axplock som jag vill nämna från den här näringslivsbudgeten är försöken med nystartscentrum. Vi får se om detta kan vara en ännu bättre metod än de man har arbetat med tidigare för att nå människor som står väldigt långt från arbetsmarknaden och som har svårare att få det stöd som finns uppbyggt inom många olika statliga inrättningar. Det här är ett centrum som ska startas på försök i särskilt utsatta områden, där kanske många invandrare står utanför arbetsmarknaden och många finns inom . Vi har en fortsättning av programmet för kvinnors företagande, som jag noterar att samtliga tre oppositionspartier nu också står bakom, på som inkluderar forskning om kvinnors företagande så att vi ännu bättre ska få veta vad vi kan göra för insatser för att stärka kvinnors möjligheter. Inrättande av regelråd betyder att det kommer en viss satsning på att förstärka arbetet med att förbättra den offentliga upphandlingen. Det kan vara väldigt viktigt för många mindre företag. Forska och väx blir som sagt var återigen permanentat. Utskottet påtalar också vikten av att en sådan FoU-rabatt som och här har talat om utreds i samband med forskningspropositionen. Det här är ett förslag som jag vill påpeka att har fört fram, men det finns inga färdiga överenskommelser om det. Men vi hoppas verkligen att det blir belyst ordentligt i forskningspropositionen. När det gäller Forska och väx ska man komma ihåg att det handlar om av en total statlig forskningsbudget på . Även där tycker jag att man kan ge saker deras rätta proportioner. För tids vinnande ska jag inte gå igenom flera av delarna annat än att jag också vill påpeka att utskottet här gör ett tillkännagivande till regeringen att detta är det sista tillfället då vi kan tänka oss att ställa oss bakom en förlängning av den metod man använder för att flytta pengar mellan statliga bolag. Det är inte någon bra metod, och vi kan därför inte tänka oss att efter 2008 förlänga den. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 92 () replik: Sysselsättningsutvecklingen viker av, från drygt 150 000 i sysselsättningsökning vårt sista år under förra mandatperioden till en prognos på 40 000 i sysselsättningsökning. Produktiviteten viker av, från en stark produktivitetsökning till negativ produktivitet . Och exporten mattas av i takt med att konkurrensen ökar, men också naturligtvis på grund av att kronans värde har stigit i och med dollarfallet. Det här borde få regeringen att se ett nytt landskap växa fram och koncentrera sig på insatser som stärker konkurrenskraft och produktivitet. I stället sätter näringsministern hela fokus mot detta märkliga tricksande med arbetsgivaravgifter som har kommit till. Vad är åsikt om att företag i handeln, som choklad i eller företag som jobbar i tjänstesektorn som systemvetare, får betala för att några restaurangföretag ska få sänkt arbetsgivaravgift? Är det klokt och vettigt ekonomiskt att låta småföretag ta andras bördor på det sättet? Det andra är: Är det klokt att , som finansministern säger, införa ett tak för hur många anställda man får ha för att få sänkta skatter? Blir inte det väldigt konstigt om man har 249 anställda i sitt restaurangföretag, en kedja, och anställer sin 250:e och då blir av med hela skatterabatten? Den här typen av politik kommer ju att sänka produktiviteten, sänka konkurrenskraften och öka möjligheten till skatteundandragande. Exemplet är korvkiosken. När man säljer bensin och mjölk får man höjd arbetsgivaravgift. Tar man ett steg till vänster, till korven och den tid man säljer korv, får man sänkt arbetsgivaravgift. Är det bättre för regelbördan för småföretagaren? 93 () replik: Jag delar inte intrycket att näringsministern ägnar allt fokus åt sänkningen av arbetsgivaravgiften. Jag tycker att näringsministern sätter fokus på väldigt många olika frågor, där sänkningen av arbetsgivaravgiften är en liten del i en strategi. Men jag tror också att det är viktigt att vi ser att vi behöver få in fler människor på arbetsmarknaden. Vi har väldigt höga skatter på arbete. De skattekilarna gör att arbetsintensiv produktion blir väldigt dyr, speciellt sådan som riktar sig till oss som privatpersoner, när vi med våra skattade pengar ska betala den. Då tycker jag att det kan vara ett viktigt inslag i en politik som har många olika reformområden att man också underlättar för vita och hederliga jobb i de här sektorerna. Eftersom det handlar väldigt mycket om den typen av verksamheter som kan expandera blir det inte så stora konkurrenssnedvridningar som det skulle ha blivit om man hade lagt in dem i andra sektorer. Skattebortfallet är en väldigt viktig restriktion i det hela, därför att man inte kan göra allting. Om man som ni tycker att det är okej att höja skatterna med 30 miljarder får man också utrymme för att sänka andra skatter, om man vill det. Men vi tycker inte att den prioriteringen är riktig. Därför gäller det att välja det som ger de minsta snedvridningarna. Det är väl alldeles uppenbart att det här inte i första hand leder till en regelförenkling. När det gäller taket på 250 personer är det ett krav från kommissionen för att vi över huvud taget ska kunna genomföra det här. Det är inte något snilledrag som vi har kommit på. Det är alltid problematiskt med den typen av gränser. De ska man så långt som möjligt försöka undvika, men i huvudsak är det väldigt små företag som är verksamma inom dessa sektorer och med det som grund plockade man bort hotellen ur förslaget. Min motfråga blir vad er idé är. Tycker ni att det är bra med mycket svartjobb eller att arbetsintensiv verksamhet har svårt att utvecklas i ? 94 () replik: Inget snilledrag är väl årets understatement vad gäller det här förslaget, och det kommer att visa sig i ett regelkrångel som vi inte sett maken till, med olika arbetsgivaravgifter för olika personer under olika delar av dagen beroende på vad man gör. Dessutom skapar det djupa orättvisor för tjänsteföretag inom handeln som får betala för att tjänsteföretag inom restaurangbranschen, vissa av dem, ska få det bättre. Det förändrar också fokus. Jag har rest runt och besökt många industriföretag, både små och stora, och alla undrar varför regeringen inte bryr sig om industrin. Är det något som ni upplever som gammaldags? Ta fordonsindustrin som exempel. Det är en av våra nyckelindustrier och står för en mycket stor del av vår export. Dessutom finns tusen små och medelstora företag som levererar till den industrin. De begär besked om vad som händer med det viktiga fordonsforskningsprogrammet. De får inget besked. De säger att de över huvud taget inte får något besked från regeringen och att det är svårt att få kontakt. Vad är det som gör att man inte intresserar sig för industrins frågeställningar? Samma gäller pappersindustrin när den, utsatt för en svår strukturell omvandling, kommer i ett läge då lägger ned fabriken i . Folk i , liksom fackliga organisationer, vill ha kontakt med regeringen. Regeringen svarar inte. Det finns ett totalt ointresse för industrin. Vi tror att industrin kommer att vara viktig för . Vi är beredda att stimulera tjänstesektorn. Vi är glada att åtta av tio nyföretag vi satt i regeringen var tjänsteföretag. Men glöm inte industrin! Ge besked till fordonsindustrin. Det är en av våra viktigaste branscher i . De behöver satsningar. Du har chansen , . 95 () replik: Det står klart och tydligt i budgetpropositionen nu har jag den inte med mig i talarstolen så jag kan inte ange exakt sida att fordonsprogrammet kommer att fortsätta i någon form. Det verkar dock smartare att, om man haft ett program som löper ut , utvärdera det lite grann för att se vad som var bra och vad som var dåligt innan man lämnar exakt besked om hur fortsättningen ska se ut. Det är bra att ha med sig en sådan utvärdering innan man går in i en ny programperiod. De beskeden kommer att lämnas, bland annat i samband med den samlade översynen i forskningspropositionen. Det tycker jag verkar vara en mer rimlig ordning än att nu styckevis och delt och lösryckt och utan utvärdering lämna besked. Jag utgår från att, om olyckan varit framme och suttit kvar i , beskeden från er hade varit exakt desamma, nämligen att vi först behöver utvärdera för att se hur vi sedan går vidare. Om det inte är så är det beklagligt, men jag tycker att all sådan verksamhet måste bygga på att man tar till sig vad som var bra och vad som var dåligt och därefter fortsätter nästa programperiod med de kunskaper som man inhämtat . 96 () replik: Jag noterade att i sitt inledningsanförande uppehöll sig vid de allmänpolitiska förutsättningarna för näringspolitiken. Det handlade om utbildning och om infrastruktur. Jag delar den uppfattningen. Det är därför jag begärde replik. Det är lite Axel över det hela vi lider under bristen på enhetssyn. Låt mig sedan göra en rättelse. Vi har satsat mer totalt sett i denna budget. Att det blir där beror på att vi säger nej till de 100 miljonerna för utförsäljning av statliga företag. Då blir det 150 miljoner. Det jag lite grann funderar över är vilken syn regeringen här när det gäller . 325 anställda mister sina jobb. Klippan varslar 60. stänger en pappersmaskin och 250300 jobb försvinner. på slår igen och läggs ned. Vad är regeringens syn på det hela? Och vad är regeringens meddelande till de anställda som jobbar där? Det finns en tänkt köpare till , men säger nej. Hur ser regeringen på det? Det kan tänkas att det även finns intressenter som vill köpa sågverket på . Är det en möjlig utveckling att låta de anställda ta över sågverket? Skulle regeringen i så fall underlätta ett sådant övertagande? Hur ser regeringen på att det behövs en strategi för hur vi ska använda de skogliga resurserna ? 97 () replik: Att det är svårt att föra en seriös diskussion om företagens villkor inom ramen för utgiftsområdet var inte alls menat som en ironi. Jag anser tvärtom att det ibland ställs alldeles för stora förväntningar på de olika anslagen. Om man verkligen ska nå resultat måste man se till alla de politikområden som är av avgörande betydelse. Möjligen är det en lite för stor avvikelse från ämnet att i anslutning till utgiftsområdet diskutera enskilda affärer mellan olika företag. Jag kan inte lämna några besked om hur regeringen ser på de olika affärsuppgörelser som skulle kunna upprättas. Om jag är rätt underrättad blir det en interpellationsdebatt med näringsministern. Det är möjligt att den diskussionen kan föras då eller i någon annan form. 98 () replik: och hennes allianskamrater ansvarar för regeringens politik. Det kan knappast vara ett svar till de anställda, vare sig på eller i , att de får väl vänta och se. Problemet är att ni dragit ned på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och på vuxenutbildningen, , alltså på sådant som skulle varit medel eller verktyg och kunnat hjälpa till vid omställningen. Du måste väl ha en uppfattning om det är rimligt, ifall det finns en intressent som vill köpa , att de får göra det. Vad är din syn på det? 99 () replik: Nej, jag tänker inte redovisa någon syn på tänkbara affärsuppgörelser. När det gäller neddragningarna inom vuxenutbildningen är de i huvudsak gjorda utifrån att efterfrågan på den typen av utbildning minskar kraftigt när konjunkturen på arbetsmarknaden är god. Det vet vi. Det finns många tomma platser både på högskolorna och inom den kommunala vuxenutbildningen. De neddragningar som gjorts har huvudsakligen motsvarats av att platserna i annat fall skulle ha stått tomma. Både när det gäller dessa frågor och sådant som produktivitetsutveckling och liknande måste man se till vilken fas i konjunkturen man befinner sig i och vad som är en logisk följd av det men också vilka andra insatser man skulle kunna göra. Jag utesluter inte på något sätt att det kan behövas den typen av speciallösningar som efterlyser. Jag kan dock inte lämna några sådana besked. 100 PER () replik: Jag vill börja med att säga att jag gjorde fel yrkande i mitt huvudanförande. Jag yrkar bifall till reservation 2 och ingenting annat. säger att regeringen vill satsa på utbildning, göra kunskapssatsningar. Det finns en lång rad områden som kanske inte direkt har att göra med näringspolitik men kan vara viktiga bidrag. Det enda regeringen inte verkar vara beredd att stödja är processen när de idéer som kommer fram genom utbildningen, den kunskap som det ska satsas på, omvandlas till företag för att kanske skapa arbetstillfällen och ekonomisk utveckling i . Där verkar det vara renons på idéer om hur man ska kunna stimulera det. Ett exempel på det är Forska och väx. har sett till att det blivit ett stöd till forskning i småföretag just för att utveckla de idéer som kommer fram genom den gängse forskningen eller genom utbildningsväsendet i stort. En ledstjärna är det amerikanska systemet SBIR, Small Business Innovation and Research, som pågått och gett otroligt goda resultat. Man har kunnat starta mängder av nya kunskapsintensiva företag som vuxit stort. Man har också väldigt väl utnyttjat sådant som kommer från den offentliga sektorn, nya affärsidéer utifrån vilka man sedan startat företag. Är det en utveckling som och regeringspartierna är beredda att stödja genom att satsa ytterligare på Forska och väx? Ett annat exempel är det som jag var inne på i mitt anförande, nämligen att göra riktade satsningar på forskningsintensiva småföretag , som de kallas inom EU. Genom att sänka arbetsgivaravgiften skulle man kunna ge dem bättre förutsättningar att behålla verksamheterna i i stället för att de försvinner till eller , som fallet är . Är det något som kan tänka sig att verka för? 101 () replik: Precis som det står i betänkandet förutsätter inte bara jag, utan hela utskottsmajoriteten, att den frågan behandlas ordentligt i anslutning till forskningspropositionen. Det finns också föreslaget från i deras entreprenörskapsstrategi. Problemet är att inte har lagt fram något färdigt förslag om exakt hur det skulle se ut. Jag är inte helt övertygad om att det kommer ett skarpt förslag . Men vi ska i varje fall kunna ta nya steg på den vägen. Det är klart att Forska och väx är något som finns. Men ibland låter det i debatterna som om står och faller med om det ska vara 100 eller 200 miljoner i det anslaget. Riktigt den betydelsen har det kanske inte. Men det är i varje fall ett redskap som vi sitter på. Vi kommer absolut att arbeta för att någon form av FoU-rabatt införs. Men det är inte klart . Det kommer i samband med forskningspropositionen. Det är bara bra om fler än regeringspartierna argumenterar för en sådan sak. Det är klart att det stärker frågans vikt. Jag tror att det över huvud taget är så att man börjar få en mycket tydligare samsyn på behovet av att det inte finns någon motsatsställning mellan behovsmotiverad forskning och grundforskning och av att det finns en överlappande bit däremellan. När det gäller en högre grad av kommersialisering tror jag att man är lite snett ute om man tror att det är universitet och holdingbolag som kommer att vara de stora aktörerna, speciellt om man beaktar hur forskarna själva ser på holdingbolagens verksamhet. Om jag minns rätt är det som svarar: Vad är det? Det är alltså kanske inte den främsta body man ska satsa vidare på. Goda villkor för entreprenörskap generellt är däremot någonting som forskningen visar är en nyckelfaktor för att få kommersialiseringen genomförd. 102 PER () replik: tonar i sina anföranden lite grann ned betydelsen av Forska och väx, upplever jag. Man kan säga att det inte är så mycket räknat i pengar, men det är trots allt ett av de ytterst få stöd som finns för forskning i små företag. Därigenom har det också en väldigt viktig roll att fylla. Vi har vid ansökningsomgångarna vid sett att resurserna är övertecknade minst tio gånger om. Det finns en otrolig efterfrågan från småföretag. Det är jättemånga som vill genomföra fantastiska projekt och vill få del av pengarna. Problemet är att den finansiering som finns inte räcker. av företagen får stöd. Det innebär att det finns idéer och kunskap som vi inte utnyttjar på grund av att resurserna är för små. Det tycker jag är väldigt synd. Jag skulle önska att man ganska snabbt bestämde sig för att det här är ett system man ska arbeta vidare på. Det kanske inte är optimalt i sin nuvarande utformning, men kan genom strategiska resurstillskott utvecklas till motsvarighet till det amerikanska SBIR. Det skulle då vara ett långsiktigt stödprogram som kan skapa just den typ av kunskapsintensiva företag som jag tror att vår framtida konkurrenskraft kommer att och måste bygga på. Det är bättre än att satsa resurserna på tjänsteföretag som behöver personer som vänder hamburgare och moppar golv. Jag tror inte att det är rätt använda resurser för att stärka konkurrenskraft . Jag hoppas att man får en överföring av pengar till de kunskapsintensiva branscherna, där resurserna verkligen behövs. Där ser vi att det finns ett hot. Andra länder satsar mer och bredare och drar till sig dessa företag från till exempel . Det är en väldigt olycklig utveckling. Vi satsar på att ta fram kunskapen, men investeringarna kommer i andra länder. Jag hoppas att vi snabbt får se förslag från regeringen, att det kommer ned på konkret nivå, att ni kommer fram med förslag på hur man ska åtgärda detta. 103 () replik: Jag håller helt och hållet med i den delen. Men jag tycker inte att det står i motsatsställning till att det också kan vara trevligt om det finns en och växande tjänstesektor som gör till en attraktivare plats att vistas på. Jag vill inte alls tona ned betydelsen av Forska och väx, men vill sätta in det i sitt sammanhang. När det gäller riskkapitalförsörjning vore det väldigt angeläget att man nu verkligen tog reda på hur det är. Det finns ett specifikt marknadsmisslyckande när det gäller miljöteknik som är större än det generella när det gäller teknikutveckling och kommersialisering. Är det speciella problem med miljöteknik, eller är det som vi alla kanske befarar, att det över huvud taget är svårt med såddfinansiering i tidiga skeden och finansiering av verksamheter som det tar att utveckla? Om det är det senare behövs det en mer generell åtgärd för att stärka upp ännu mer i de allra tidigaste skedena.