prot · GU0962 · 2007-02-16 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den 16 februari12 december. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () inträtt som ersättare för statsrådet () under ledighet. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet, skatteutskottet och näringsutskottet under ledighet. Tredje vice talmannen förklarade vald den 16 februari11 mars till suppleant i finansutskottet () suppleant i skatteutskottet () suppleant i näringsutskottet () 3 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 4 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att skulle interpellationer besvaras. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:267 Till Interpellation 2006/07:267 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten inte kunde ta emot svaret den föreslagna tiden. Statsrådsberedningen () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:282 Till Interpellation 2006/07:282 Ojämlika villkor på arbetsmarknaden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang och utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:283 Till Interpellation 2006/07:283 Flyktingmottagandet och kommunerna av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang och utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:284 Till Interpellation 2006/07:284 Alla kommuners ansvar för flyktingmottagande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang och utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:292 Till Interpellation 2006/07:292 Borgerlig oreda i flyktingmottagningen och kommunplaceringen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang och utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:302 Till Interpellation 2006/07:302 Plusjobb för personer av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:304 Till Interpellation 2006/07:304 Bostadsföretag och diskriminering av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang och utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:306 Till Interpellation 2006/07:306 kampanj mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokad utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef 6 § Svar på interpellation 2006/07:268 om ekonomisk ersättning vid störningar i telenätet 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag har för avsikt att ompröva det ersättningssystem som finns för elkunder vid avbrott i elförsörjningen samt om jag är beredd att låta utreda ekonomiska styrmedels roll för säkrare telefoni. Jag vill till att börja med ge ett svar på den första frågan. Jag har inte någon avsikt att ompröva det ersättningssystem för elkunder vid avbrott i elförsörjningen som finns lagfäst. När det gäller frågan om att införa en motsvarighet till lagstadgad ersättningsskyldighet vid avbrott i telefonnätet eller andra elektroniska kommunikationsnät har jag på fråga om ersättning till telekunder (2006/07:466) tidigare svarat att jag inte är beredd att förorda ett ersättningssystem motsvarande det på elsidan. Jag har dock sagt att störningar i teletrafiken till följd av oväder är ett återkommande problem och att det därför möjligen kan finnas skäl att se över frågan. Jag tillade att vi därför noga bör följa hur driftsäkerheten och tillförlitligheten påverkas av det arbete som görs för att öka driftsäkerheten för såväl el som telefoni. Stormen drog över landet och var en av de värsta stormar vi upplevt . Telefonin har också påverkats av de oväder som har drabbat . Den påverkan som kvarstår gäller den fasta telefonin. Områden som drabbats särskilt är länen , och med delar av angränsande län som , , och . Problemen berör mindre orter och landsbygd. Telefonnäten har skadats genom avbrott på ledningar från nedfallna träd, följdfel av elavbrott och enskilda fel hos kunderna med mera. Reparationsarbeten bedrivs, men ovädren har orsakat omfattande skador vilka ofta är tidskrävande att åtgärda. var ca 10 000 kunder utan fast telefoni, och det kommer att ta innan enskilda kunder i hårt drabbade områden på landsbygden får tillbaka telefonin men olika alternativ erbjuds . Exempel är lån av mobiltelefon, vidarekoppling av telefonen och att butiker utrustas med persondatorer med anslutning till Internet som kan användas för att betala räkningar med mera. Information till kunderna sker genom operatörernas kundtjänster och webbplatser men även genom annonsering i tidningar och inslag i radio. Information ges om reparationsarbetet, ekonomisk ersättning och andra möjligheter till kompensation. Den som tillhandahåller kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster ska enligt lagstiftningen på området se till att verksamheten uppfyller rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid. Det är Post- och ansvar att se till att berörda aktörer uppfyller detta krav. Jag förutsätter att myndigheten utför denna tillsyn. Jag har haft samtal med företrädare för Sonera om utvecklingen i de drabbade områdena men ser också det allvarliga i att många avbrott efter ovädren inte har blivit åtgärdade av Sonera. Jag följer nu utvecklingen i de drabbade områdena noga och är beredd att gå vidare med förslag till nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med problematiken. Sådana förslag kan dock inrymma andra åtgärder än lagstadgad avbrottsersättning. 2 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag vill också säga att jag tycker att det är bra och glädjande att ministern inte är beredd att förändra det som handlar om våra elleverantörers avbrottsersättning utan att kunderna får kompensation när de drabbas. Däremot tycker jag att svaret innehåller en kullerbytta. Å ena sidan är inte ministern beredd att införa ett avbrottssystem liknande det vi har för elleverantörer, å andra sidan ska ministern följa frågan och göra överväganden. Det hade varit positivt om ministern hade redogjort för någon idé om hur man skulle kunna få säkrare och tryggare leveranser när det gäller telefoni. Jag följer den här frågan medialt och har gjort det sedan stormen . kunde man i en av våra Smålandstidningar läsa rubriken tröttnat på alla avbrott. Det här är så oerhört tydligt. Med anledning av svaret och de 10 000 kunder som fortfarande hade problem gick jag nu in och tittade på den uppdaterade Teliasidan för att se hur det ser ut med störningarna. Oavsett om man tittar på fast telefoni eller på mobil är det noll fel. Det är ju jättebra. Det kändes skönt. Sedan började jag läsa lite mer noggrant vad man egentligen redovisar på sin hemsida. Det är större fel, som kabelfel och dylikt. Det som handlar om det lilla på spridningsnätet och det som är ut till kund redovisar man inte. Jag tycker att det är lite falsk marknadsföring på hemsidan när det gäller störningsproblem. Det är väl en uppmaning till att förbättra hemsidan för de kunder som över huvud taget har möjlighet att på hemsidan följa hur det ser ut med avbrottsfel och störningar i telenätet. Det andra bekymret som många kunder redogör för handlar om när man ringer till kundtjänst och blir nr 89 i kön. Har man då ingen egen telefon som man kan använda utan har gått till någon vän eller bekant eller är på sin arbetsplats och ska sitta i den här kön upplever man inte att det är någon form av service. Utifrån detta perspektiv känner jag att det skulle vara bra om vi kunde ha ett system när det gäller telefoni som liknar det system med avbrottsförsäkring som vi har infört när det gäller elleverantörerna. Det handlar ju om att sätta människan och medborgaren i centrum. I detta perspektiv tycker jag att har haft så på sig att förbättra leveranssäkerheten att det nu är dags att man ställer detta krav på . Jag hävdar återigen att det vore bra om vi från riksdag kunde införa ett system med avbrottsförsäkring som innebär att kunden sätts i centrum och får ekonomiska drivkrafter eftersom det faktiskt är det som det handlar om, alltså att bli snabbare och bättre i fråga om att förbättra fast telefoni och för den delen även den nya tekniken med fast mobiltelefoni. 3 (): Anledningen till att jag anmälde mig till denna diskussion är att jag ställde en skriftlig fråga till statsrådet där jag tog upp frågan om hur olika företag och enskilda personer har blivit drabbade av stormen och dess följdverkningar. Som ett exempel tog jag upp hur man upplevde situationen i kommun där det var alldeles för många som blev drabbade och där det tog jättelång tid innan man gjorde någonting över huvud taget. Och jättelång tid i detta fall var alltså . Det är ett stort problem både för enskilda medborgare och för företagare att telefonnätet inte fungerar. I det samhälle som vi lever i är en av grundförutsättningarna för att folk över huvud taget ska kunna leva, verka och ha sin försörjning att detta fungerar. I svaret jag fick, vilket jag tackar för, fick jag en hel del ytterligare information. Men jag fick egentligen inget svar på min fråga. Därför ska jag upprepa den: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det ska finnas ett fungerande telefonnät i hela ? Det svar som jag fick var att statsrådet följer utvecklingen i de drabbade områdena och operatörernas arbete för att öka driftsäkerheten. Det tycker jag är bra. Sedan säger statsrådet: Jag överväger nu förslag till åtgärder för att komma till rätta med problematiken men kan inte redogöra för dessa. Jag tycker att det är bra att man överväger förslag till åtgärder. Men när jag fick svaret trodde jag att en av de åtgärder som man övervägde var bland annat det som dagens interpellationsdebatt handlar om. Vad jag är intresserad av är när det kommer att vidtas sådana åtgärder. Finns det någon tidsplan för att vi ska kunna få någon form av garanti för ett fungerande telefonnät i hela ? 4 Statsrådet (): Jag vill framföra ett tack till debattörerna. Jag tror att vi ska vara väldigt övertydliga när det gäller att det avgörande för att vi ska kunna ha människor boende i alla delar av landet naturligtvis är att vi i detta sammanhang har motsvarande tillgänglighet på telefonisidan som man kan finna i tätorter och i städer. Det är avgörande annars kan vi inte skapa möjligheter för alla att verka och bo var de vill. Anledningen till att mitt svar slutar med att ersättning vid avbrott i telefoni kan vara en åtgärd men att det också kan vara fråga om andra åtgärder är att el- och telenät inte är jämförbara. Och jag tror att det är viktigt att vi ser att det finns skillnader mellan el- och telenät. Det får inte bli så att vi skapar en situation som innebär att förutsättningarna för landsbygdsboende blir sämre med en lagstiftning även om vi har en tydlig avbrottsersättning. Det är anledningen till mitt svar till er, alltså att det kan vara fråga om en avbrottsersättning men att det också kan vara fråga om någonting annat som får bättre effekt på tillgången till telefoni. A och O för människor är att de har telefon. Det primära är inte att de får avbrottsersättning. Jag hoppas att vi är överens om det. Det är detta arbete som jag nu håller på med innan jag sätter ned foten i fråga om vilka åtgärder som framgent kommer att vidtas. har övergått från att följa skeendet där nere till att också utföra en tydlig tillsyn, så att man också granskar utvecklingen i förhållande till nuvarande regelverk. Det är naturligtvis också en del av arbetet som jag har tillgång till och som jag måste ha med mig i det fortsatta arbetet. 5 (): Det som ministern och jag kan vara överens om är att det primära inte är avbrottsersättningen. Men det är oväder . Det kommer snö, och det kommer stormar. har det råkat vara så att först kom stormen . Det är knappt att jag vill kalla den för en storm. Personligen har jag ett annat namn på den utifrån mina egna erfarenheter av den kvällen och den natten. Och kom stormen . har inte klarat leveranssäkerheten sedan . Och människor ute i glesbygden lever fortfarande med följderna av dessa avbrott. Då känner jag att vi måste göra någonting och att vi måste komma vidare. Självklart ska vi inte skapa någonting som gör att det blir sämre för de boende på landsbygden eller i glesbygden. Att man bor på landsbygden eller i glesbygden betyder inte att man bor långt från städerna eller långt från tätorterna, utan det handlar om att man bor utanför. Vi har en liten by som ligger kanske en och utanför där jag bor. Människorna där har problem var och . Det fungerar ju naturligtvis en och annan dag. Men sedan händer någonting, och då är de utan telefon igen i . Ministern säger att det kan handla om någonting annat. Men redovisa då vad någonting annat är. Jag har funderat länge över vilka åtgärder som man kan vidta. Vi har skärpt kraven när det gäller . Så långt har vi kommit. Och det har gjorts ett så kallat överklagande till länsrätten, tror jag att det var. Och det har väl kommit ett besked om det. Det verkar inte vara någon framkomlig väg. Ekonomiska drivkrafter har fallit rätt så väl ut när det gäller elleverantörerna. Sådana kanske skulle visa samma goda resultat även när det gäller telefoni och . Jag kan känna att vi naturligtvis inte ska ha exakt samma system som det vi har för elleverantörerna, utan det måste vara ett system som är anpassat utifrån telefoni. självt har ett så kallat ersättningssystem. får kunden och . , vilket också visar att man ibland räknar med att det tar tid innan man får ordning på sina nät, får kunden . Personligen kan jag nog känna att om det fanns ytterligare en nolla i beloppen skulle arbetet och de ekonomiska drivkrafterna för bli betydligt större när det gäller att skapa leveranssäkerhet. Så länge vi inte har något annat som blir starkare tror jag att detta skulle skapa en säkrare telefoni i glesbygden. 6 (): Jag tycker inte att detta med ekonomisk ersättning eller ekonomiska incitament ska avfärdas. Det tycker jag på precis samma grunder som här framfört. I många olika sammanhang har det ju visat sig att just en ekonomisk kostnad kan vara den största drivkraften för att komma åt ett praktiskt problem. Jag har förutsatt att det har varit ett av de medel som man räknat med både i det här fallet och i liknande fall. Att, precis som här nämnde, tala om någon form av ekonomisk ersättning betraktas av de egenföretagare som jag pratat med som ett hån mot deras verksamhet. Det ger dem inte möjlighet att få sina företag att överleva. I stället behövs det helt andra åtgärder. Som jag sade i mitt tidigare inlägg är jag glad över att ministern engagerar sig i den här frågan. Ändå skulle jag vilja ta upp det som var den avslutande frågan i mitt tidigare inlägg. Om ministern har för avsikt att återkomma skulle alla vi som på något sätt är engagerade i frågan vara tacksamma för att få reda på när vi kan förvänta oss någon form av åtgärdsplan när det gäller att komma till rätta med problemet. Om inte annat kan man då betrakta det som någon form av ljus i den tunnel av mörker som många upplever. 7 Statsrådet (): Med anledning av beskrivning av läget för kunder, också för kunder i absolut närhet till tätorter, vill jag säga att vi nog ska vara överens om att det när det gäller den berättigade kritiken mot Sonera är Telias ansvar att också möta kunden utifrån den service och det engagemang som jag utgår från att en telefonoperatör har intresse av att möta en kund med. Vad gäller den överklagan som kom kan jag säga att även om Sonera inte har någon skyldighet att tillhandahålla fast telefoni enligt den samhällsomfattande tjänst, det uppdrag, som PTS ålagt Sonera så har Sonera en allmän skyldighet att uppfylla rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet när det gäller den som tillhandahåller nät och tjänster. Det ansvaret åligger naturligtvis också fortsättningsvis. Återigen: Jag tror att det är viktigt att vi skapar en lagstiftning, styrmedel, som ger en bättre säkerhet och en robustare situation för folk på landsbygden. Är ekonomiska incitament en väg är jag öppen för detta. Däremot måste vi vara överens om, vilket inte någon av debattörerna har bekräftat, att motsvarande lagstiftning för elleveranser inte kan jämföras med telefoniansvaret. Därtill krävs det att vi ser över vad som är det effektivaste och bästa sättet att skapa robusthet och säkerhet för människor på landet så att man har en telefoni som man kan lita på. Det är det som jag arbetar med. 8 (): Det gläder mig att ministern säger att hon är öppen för. Det betyder i alla fall att vi inte stänger några dörrar. Vi har ett gemensamt mål: att få en trygg och säker telefoni i hela landet detta är viktigt och framför allt att sätta medborgaren i centrum. Naturligtvis kommer vi aldrig att ha ett hundraprocentigt leveranssystem; det tror jag att alla medborgare är medvetna om. Det gäller då både el och telefoni. Men när en katastrof hänt i landet en storm eller faktiskt ett blött snöoväder måste man i sin bostad kunna känna att det inte kommer att dröja många dygn eller timmar, kanske eller , eller ännu längre, innan man får tillbaka sin telefon och för den delen i somliga fall även el. Därför är det viktigt att vi tillsammans arbetar på att få tryggare och säkrare leveranser, i det här fallet vad gäller telefoni. Fram till dess att ministern presenterar förslag om hur vi ska klara leveranssäkerheten kommer jag att hävda att jag tror på ekonomiska drivkrafter liknande det system vi har när det gäller elleverantörer och på möjligheten att överföra det även på teleoperatörerna. Med detta vill jag tacka ministern för interpellationssvaret och för att hon säger att hon är öppen för ekonomiska drivkrafter. 9 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att vi ser människors och företags behov varhelst i landet det är. I den här interpellationsdebatten diskuterar vi telefoni och telefonitillgång. Det är naturligtvis det mest basala att vi kan utgå från att vi ska ha samma möjligheter varhelst i landet vi bor. Men låt oss inte gå i fällan och skapa en lagstiftning som därmed kan innebära en sämre situation för människor som bor på landsbygden, utan låt oss ha en öppenhet för de åtgärder vi går vidare med just för att skapa robusta nät så att färre drabbas vid olika stormar och så vidare! Vidare gäller det att vi skapar incitament så att kunden kan känna sig tryggare med det system och den lagstiftning som vi har att hantera. Med anledning av den här interpellationen återkommer jag längre fram till vilka åtgärder det handlar om, med ambitionen att skapa bättre förutsättningar för människor och företagare i alla delar av landet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:105 om stöd till folkrörelser för EU-information 10 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stimulera kunskapsspridning och debatt om EU:s framtid samt vilket ekonomiskt stöd som folkrörelser som vill sprida EU-information kan räkna med. Jag tackar för frågan och vill svara så här. I budgetpropositionen framgår det att regeringen förstärker anslaget till folkbildning med netto. Anslaget till folkbildningen blir då sammanlagt ca som bland annat kan användas till kunskapsspridning om EU. Möjlighet finns också för föreningslivets organisationer att söka EU-bidrag för seminarier och information från det nya programmet Ett för medborgarna som inletts och som är med och finansierar. Information och kunskap om EU sprids även av andra myndigheter, som för europapolitiska studier (Sieps) som har en budget på . Jag har med anledning av en tidigare interpellationsdebatt sagt att regeringen ska vara en aktiv part i och därmed stimulera debatten om Europasamarbetet. Det är ett ansvar som ligger särskilt på mig som EU-minister men även på övriga ministrar. regeringen har verkat har det på olika sätt blivit tydligt att EU-frågor är en naturlig del av de flesta av statsrådens ansvarsområden. Det handlar om politiskt ledarskap att tydligt visa på olika EU-frågors betydelse för och . Jämte besök hos föreningslivets organisationer och skolklasser kommer jag att göra och gör redan i min roll som EU-minister en särskild besöksserie och resa runt till alla 20 landsting och regioner för att tala, lyssna och samtala om EU-frågor samt utröna hur ett antal mycket viktiga frågor, däribland implementeringen av tjänstedirektivet samt Lissabonprocessen, kan komma att påverka kommuner och landsting/regioner. Ett arbete pågår dessutom för att se hur vi på bästa sätt kan bygga nätverk och skapa relationer med föreningslivsorganisationer som har ett EU-engagemang. Jag delar inte åsikt att det skulle vara ett von oben-perspektiv att på detta sätt föra dialog med olika aktörer i samhället i syfte att utbyta idéer och tankar om EU och regeringens EU-politik. Kopplingen mellan det civila samhället och den styrande nivån måste finnas. Det räcker inte med att dela ut statliga medel. För att föreningslivets organisationer ska kunna påverka och göra skillnad måste de också känna att de får gehör från politiker och tillgång till formella kanaler i beslutsgångarna. En medborgerlig eller politisk debatt kan heller inte skapas, vare sig genom statliga budgetmedel eller genom inrättande av nya myndigheter. Frågor som berör människor debatteras i det offentliga rummet för att det finns ett självklart behov av att så sker. hänvisar i sin interpellation till de medel som den tidigare har delat ut till föreningar och organisationer. Kommitténs mandat upphörde . Att så skulle ske framgår av de tilläggsdirektiv till kommittén som den förra, socialdemokratiska, regeringen beslutade om . I den budgetproposition som den förra regeringen lade fram framgår det också att det inte skulle avsättas några medel för denna verksamhet. Mot denna bakgrund anser jag inte att påstående att den nuvarande regeringen genom ett enkelt penndrag strukit alla pengar till kunskapsspridning om EU ger en rättvisande bild av verkligheten. 11 (): Jag tackar för det uteblivna svaret på min interpellation om på vilket sätt regeringen vill öka möjligheterna för folkrörelserna att få ekonomiskt stöd för EU-information. Det uteblivna svaret bekräftar att regeringen minskar stödet till folkrörelserna, och det är allvarligt. Här har vi en minister som i sitt svar räknar upp allt annat ekonomiskt stöd som går till folkrörelserna. Min frågar handlar ju om på vilket sätt man skulle kunna ge ett stöd till folkrörelsernas särskilda EU-information. Det är felaktigt, som påstår, att den tidigare regeringen inte hade några planer eller 2008. kan ju titta i den socialdemokratiska budgetmotionen . Där finns det särskilda pengar både för och för EU-information i motsats till den nuvarande regeringens budget. Det är naturligtvis så att har förlorat budgetmatchen med och inte fått fram några pengar för EU-information. Hur det har gått till har vi inte fått någon som helst information om. Det kanske helt enkelt var så att inte ens kom in i matchen. Anslaget kanske ströks ut utan att ens var närvarande och visste om vad som hände. Det kanske är det mest sannolika. Jag tycker att det är plågsamt att står här och skryter och säger att hon ska föra en dialog med folkrörelserna när det första hon har gjort har varit att ta bort de pengar som folkrörelserna har fått. Här har landets pensionärsorganisationer, studieförbund, ungdomsorganisationer, fredsorganisationer ja, alla som har varit intresserade av EU-information, EU-frågor fått möjligheter att via ett särskilt anslag kunna driva EU-verksamhet.