prot · GU0985 · 2007-03-30 00:00:00 — Det kan inte alla göra ändå, det finns gamla människor. Men det möjliggör för större grupper att göra det. I andra sammanhang har faktiskt ministrar, inte just men andra ministrar, hänvisat till att man sköter så mycket på Internet. Men då måste man ha möjlighet att koppla upp sig på Internet. Min fråga kvarstår: Kommer regeringen att hjälpa till att lösa problemet och inte tro att marknaden fixar det? 12 Statsrådet (): Ju mer talar om att marknaden inte tänker göra det här, desto mer kommer marknaden att vänta på att det kommer offentliga medel i stället för att själv söka sina kunder och hitta rätt marknad för att också utveckla IT-infrastrukturen i landet. Jag vet mycket väl att vi har regioner som med tillägget av det statliga stöd som regeringen har avsatt också har valt att bygga ut infrastruktur. Det är precis den samverkansform som jag tror är ganska avgörande för att vi ska kunna få en fullständig utbyggnad. Mycket riktigt har ju även i det här sammanhanget strukturfonder använts. Det är inget nytt. Det är ett ganska användbart medel som många är väl införstådda med hur man kan hantera. Inte desto mindre återkommer jag till kommun, som är en glesbygdskommun som har haft många vita fläckar, där man i princip inte har lagt en krona från sin kommunala budget på att få en fullständig mobilbredbandstäckning. Det visar att det finns möjligheter att med ny teknik också finna en marknad som kan samverka för att just skapa en fullständig utbyggnad. Men jag håller ändå med om att det fortsatt kommer att finnas vita fläckar där vi måste hitta möjligheter att gå vidare med offentligt stöd för att kunna finna fullödig täckning. Det är därför som just , som har ansvaret för detta, har lämnat ett underlag till regeringen där vi har att nu gå vidare med att forma en bredbandsstrategi med sikte på att alla hushåll ska kunna erhålla bredband. Låt oss återkomma till det arbetet, för det pågår. Vi kommer att återta våra positioner när det gäller nyttjandet av IT. Vad gäller vill jag nog vara övertydlig. Jag har inte sagt och jag tror inte att IT är ett hjälpmedel för de användare som nyttjar . Därför åläggs åtgärder från för att informera och hjälpa dem som använder sig av , just för att de fortsatt ska kunna få den servicen och hjälpen. Jag tror inte att vi ska blanda ihop de två delarna, för det är kanske inte det underlag som har . 13 (): Ministern får rätta mig, men ligger såvitt jag vet i län. har satsat pengar tillsammans med Sonera för att skapa en hundraprocentig täckning. Samhället har alltså gått in för att få den här täckningen. Det jag efterlyser är att samhället också måste gå in till de återstående 136 000 hushållen. Sonera, Tele 2 eller någon annan gör inte det. De gör inte det därför att det är för stora investeringskostnader, och man får för lite tillbaka. Per investerad krona får man för dålig avkastning. Här måste något göras. PTS säger också: För att öka förutsättningarna för en effektiv konkurrens och minska riskerna för snedvridning av konkurrensen behövs en effektiv modell som säkerställer likabehandling av operatörer vid tillträde till det metallbaserade accessnätet. Då är vi inne på det kopparnät som ägs av , som den nya regeringen tänker sälja ut. Ni tänker sälja ut allt det här. Har de här 136 000 då någon garanti för att få bredband? Om din kollega ser till att sälja det här bolaget ganska snabbt, , finns det då några garantier för att de 136 000 kan få bredband i fortsättningen eller säljer man ut detta också? Vi har sagt att man ska bryta ut accessnätet och sälja bort det andra, om man nu ska sälja det, för att garantera just att alla i vårt land får bredbandsuppkoppling. Min fråga kvarstår: När kommer regeringen med strategin? Kommer det att innebära att det finns pengar i budgeten för att se till att alla får bredband , eller ska marknaden lösa det, vilket ministern skriver i svaret till mig? Är det så att det är marknaden som ska lösa det har inte de som inte har bredband någon stor förhoppning att få något heller. 14 Statsrådet (): Det är intressant att höra hur liksom många andra socialdemokrater nu kommer in i diskussionen om Soneras accessnät. Det är väldigt intressant. Sent ska syndaren vakna, eller hur kan man tolka detta? Åtminstone som att sent ska medvetenheten hos nuvarande opposition vakna. Ni har haft redskapet i er hand. Ni har haft det under alldeles . Ändå har ni inte vidtagit de åtgärder som uppenbarligen är de viktigaste att vidta i det här landet. Det är ett väldigt intressant uppvaknande av en opposition som inte har förstått att man har suttit vid makten och haft redskapet fullständigt i sin hand. Återigen pratar väldigt mycket om och Telias roll. är det så att inte finns som aktör i . har hittat andra aktörer. vill skapa förutsättningar där staten, det offentliga, låses in. Han är så stark i sin argumentation att han inte ser att marknaden faktiskt kan träda in och hitta lokala lösningar med lokala företrädare. Jag rekommenderar att besöka . Det kan bli intressant. Vi har ett underlag från som vi kommer att arbeta vidare med. Vi har ambitionen att skapa bra förutsättningar i alla delar av landet, och vi fortsätter att skapa förutsättningar för jobb i alla delar av landet. Då är IT-infrastrukturen en viktig del av detta. Jag ska också vara övertydlig: Jag kommer att fortsatt vara engagerad i att detta sker med hög överföringskapacitet. I det sammanhanget är det mycket troligt att det för vissa delar av de vita fläckarna krävs aktivitet från statens, det offentligas, sida. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2006/07:428 om politik för social ekonomi 15 Integrations- och jämställdhetsminister (): God morgon, fru talman! har frågat mig om jag avser att verka för en medveten politik som gynnar utvecklingen av den sociala ekonomin och som utgår från aktörernas karaktär och funktion samt om jag avser att ta några initiativ som stärker och utvecklar förutsättningarna för den sociala ekonomins aktörer. Regeringens ambition är att alla människors egen makt över sin tillvaro ska öka, inte minst när det gäller att påverka sin vardag men även samhället i stort. Här spelar den sociala ekonomin en viktig roll. Den sociala ekonomins aktörer och verksamheter hanteras inom en rad olika politikområden där bland annat socialministern respektive näringsministern har ansvaret för frågorna. Men den generella politiken på området tillhör mitt ansvarsområde. En viktig del i den generella politiken på området är att samordna frågorna och att inhämta kunskap om bland annat förutsättningarna för aktörerna och de värden den sociala ekonomin och den ideella sektorn genererar. En annan viktig del är att följa och stödja utvecklingen på området. Det bedrivs alltså verksamhet rörande den sociala ekonomin och andra folkrörelsefrågor inom olika departement. Därför inrättades 2001 en interdepartemental arbetsgrupp med syfte att samordna regeringens politik. Gruppen ska utgöra ett forum för samråd i frågor som rör föreningslivet och den sociala ekonomin för att skapa en gemensam kunskapsbas och sprida kunskap om dessa frågor inom statsförvaltningen. Arbetsgruppen ska också följa upp vissa gemensamma insatser på området. En sådan insats är Folkrörelseforum, som är regeringens särskilda forum för dialog med föreningslivet som inrättades 2002. Där behandlas bland annat övergripande frågor som rör villkor och förutsättningar för den ideella sektorn och andra aktörer inom den sociala ekonomin. Bland annat har ett idéforum om den sociala ekonomin genomförts. Syftet med detta idéforum var att inhämta kunskap om olika aktörers arbete med och kring social ekonomi ur ett demokratiperspektiv samt att identifiera aktuell forskning på området för att klargöra slutsatser om den sociala ekonomins roll . Regeringen har också vidtagit andra åtgärder för att öka kunskapen om den sociala ekonomin. Här vill jag särskilt nämna uppdraget till om att genomföra en studie av ett urval lokalsamhällen där det har bedrivits verksamhet inom den sociala ekonomin. Undersökningen ska omfatta både verksamheter som har varit framgångsrika och sådana som har varit mindre framgångsrika för att kunna få kunskaper om vad som krävs för att gynna en positiv utveckling. Uppdraget ska redovisas och kommer att bredda vår kunskap när det gäller vilka mekanismer som ligger bakom en positiv utveckling av den sociala ekonomin och vilka åtgärder som behöver vidtas på den nationella nivån för att skapa bättre förutsättningar och villkor för aktörerna på området. Dessutom kommer vi att få ytterligare underlag när redovisar sitt uppdrag . Jag vill också nämna mer specifika åtgärder som gjorts och görs för att stärka den sociala ekonomins aktörer. Upphävandet av den så kallade stopplagen inom hälso- och sjukvården är en sådan åtgärd. En annan är den kartläggning av omfattningen av verksamheter inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen som Delegationen om villkor för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen ska presentera . Nämnas kan även den arbetsgrupp vid som ska bereda förslag som underlättar för vård- och omsorgspersonal att ta över driften av verksamhet från kommuner och landsting, så kallad avknoppning. Det går inte att diskutera frågor om den sociala ekonomin utan att nämna satsningen på nyföretagandet. Även här har en nyckelroll, bland annat när det gäller att stödja ungt företagande, kvinnors företagande samt kooperativt företagande. har beslutat att avsätta för stöd till kooperativt företagande. Jag vill också nämna att det nya landsbygdsprogrammet för 20072013 innehåller åtgärder för att främja lokala initiativ och samverkanslösningar mellan lokalt näringsliv, ideella sektorn och offentliga sektorn. Slutligen kan jag tala om att jag kommer att bjuda in olika aktörer inom den sociala ekonomin och ideella sektorn till en dialog. Jag vill då diskutera hur relationerna skulle kunna formaliseras för att stärka den sociala ekonomins och ideella sektorns roll i samhället. 16 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag har sett fram emot att få samtala om dessa frågor eftersom jag tycker att de är viktiga. Jag konstaterar också att mycket av statsrådets svar handlade om initiativ som den tidigare socialdemokratiska regeringen har tagit. De nya initiativen är få. Det handlar mycket om kunskapsinhämtning och dialog. Dialogen är viktig och det fortsatta arbetet med Folkrörelseforum är viktigt och bra. Det är bra med uppdraget till absolut. Det var några saker i svaret som bekymrade mig. Vad menar statsrådet med social ekonomi? Vad menar ministern att skillnaden är mellan social ekonomi och ideell sektor? Av svaret fick man en känsla av att begreppen används synonymt. Det är bra för den fortsatta diskussionen att vi pratar om samma sak. Det jag tycker är direkt tramsigt är att påstå att upphävandet av stopplagen skulle stärka den sociala ekonomins aktörer. Statsrådet får gärna ge mig ett exempel på en aktör inom den sociala ekonomin som har stoppats av stopplagen. Ge mig ett exempel på en aktör inom den sociala ekonomin som har velat ta över ett universitetssjukhus. I mitt län, , har man som stopplagen har funnits tagit över driften av till exempel hälsocentraler. Jag hoppas att detta är ett misstag i hanteringen snarare än ministerns och regeringens verklighetsuppfattning om social ekonomi. Det som ministern pekade på i sitt svar, och som jag tycker är viktigt, är att det spretar åt många olika håll. Ansvaret finns inom alla politikområden, hos alla ministrar och hos många myndigheter. Därför är det viktigt att på allvar få ett sammanhållet grepp om ett arbete som stärker den sociala ekonomin. Det är bra med den interdepartementala arbetsgruppen, men jag tror att det är lika viktigt att det på myndighetsnivå finns en myndighet som har ett helhetsansvar och ett koordinerande ansvar. Om det sedan ska vara eller till exempel låter jag vara osagt. Även samrådsforum behöver utvecklas. Jag uppfattar att ministern har påbörjat ett sådant arbete. Ett råd är att på allvar skilja mellan olika aktörer, det vill säga de som är görare och de som är röstorganisationer sådana som uttrycker åsikter och sådana som utför och gör saker. Blandas dessa ihop är risken att det blir rörigt med mycket snack och lite verkstad. Om det på allvar ska bli ett genomslag inom alla samhällsområden och frågor måste förutom att regeringen tar ett helhetsgrepp på myndighetsnivå också kopplas ihop en bred politisk konstellation. Här tycker jag att statsrådet har en viktig uppgift, som jag hoppas att statsrådet tar på stort allvar. 17 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är väl naturligt att jag som ansvarig för de här frågorna hänvisar till det som görs inom departementen när jag har tagit över det här ansvaret. Vi kan inte dra ett streck över det som görs, utan vi låter det fortsätta eftersom vi tycker att det är bra. Det är därför jag nämner de här sakerna. Det är inte heller konstigt att vi inte har ett helt program färdigt. Jag kan erkänna för Wikén att det inte fanns någon allianspolitik på detta område, utan vi har på vårt departement behövt titta igenom vad som pågår och försökt sätta upp en politik på området. Jag måste också erkänna att även om jag nämner ett antal saker som pågår inom departementen och på andra håll i landet var inte detta ett prioriterat område för den förra regeringen. Det gör att det finns anledning att utreda vissa saker och forska kring detta. Det finns anledning att öka kunskapen om social ekonomi, kanske framför allt för mig men också för tjänstemännen på departementet. Vad är det vi behöver göra för att utveckla verksamheterna? Vad är det som behövs? Återigen vill jag säga att jag kommer att fokusera väldigt mycket på folkrörelser, eftersom det är det som är mitt område. Det är oftast via folkrörelser som man kan gå in i kooperativ verksamhet, ömsesidiga företag eller stiftelser. Det finns en naturlig kontakt mellan just social ekonomi och folkrörelserna. Det är jag som ansvarar för folkrörelserna, de resurser som folkrörelserna har och de politiska villkor som folkrörelserna ska verka kring. Då tycker jag att det är väldigt viktigt att nämna att det är där som jag har makten att göra någonting. De andra delarna finns på andra departement, som sagt, på och . Den interdepartementala gruppen är till just för att samordna de här sakerna. Du frågade om stopplagen. Nej, stopplagen kanske inte har stoppat någon som vill in i social ekonomi. Men jag tror att det är viktigt att se till att ta bort så många hinder som möjligt. Jag ser inte varför man inte skulle kunna driva till exempel sjukvård i form av kooperativ. Om människor vill göra det ska de kunna göra det. Därför är det bra att stopplagen tas bort. Det är också jätteviktigt att det finns möjligheter att avknoppa från kommunal- och landstingsdrivna verksamheter, om det nu är vården eller omsorgen. Det är väldigt viktigt att personalgrupper kan ta över sin verksamhet och att de kan bestämma på vilket sätt de vill driva den. Det måste ske saker på olika håll i olika departement för att det här ska fungera. Men viktigast för mig är att se till att det finns goda villkor för folkrörelserna att verka, och därmed blir det goda villkor för aktörerna inom social ekonomi. 18 (): Jag har en viss respekt för statsrådets svar, att regeringen inte har all kunskap och så vidare. Det finns ganska bra forskning på området, och inte minst har jobbat med det. Det är precis som statsrådet säger, att detta finns i många departement. Men om man ska klara av att hävda den sociala ekonomin, eller den tredje sektorn, som en egen sektor måste man ta ett helhetsansvar för detta. Jag föreslår att ministern tillsätter en bred parlamentarisk utredning kring detta, dels i syfte att samla ihop allt det som pågår och som är väldigt bra, dels i syfte att lägga grunden för en långsiktigt sammanhållen politik för den tredje sektorn, eftersom det berör alla departement, alla områden. Jag tycker att en viktig utgångspunkt för detta ska vara rekommendation nr 193, som tog ställning till . Där betonar man att ett samhälle i balans ska vid sidan om den privata och den offentliga sektorn ha en sektor som baseras på kooperation och social ekonomi, där man ska utforma det juridiska och politiska regelverket utifrån kooperativens karaktär och funktion. Det är egentligen samma sak som man pratade om i arbetsgruppen för social ekonomi, som lade fram sin rapport eller när det var, att den sociala ekonomin måste få vara sin egen norm. Det gäller egentligen hela folkrörelsesektorn och hela den tredje sektorn. Jag tror att det är mycket viktigt. Jag tror att det är helt avgörande om man på allvar ska utveckla den tredje sektorn. Därutöver tror jag att det är viktigt att lägga fokus på entreprenörskap, hur den tredje sektorn kan bidra till ökad konkurrenskraft, ökad sysselsättning och utsatta gruppers möjligheter till arbete och delaktighet. Sedan kan man säga att det finns ett särskilt område det är en smaksak om det ska läggas in i den utredningen eller om det ska göras särskilt och det är lagen om offentlig upphandling. Jag vet att det är en del förändringar och justeringar på gång, men jag är ganska övertygad om att det inte räcker. Vi skulle kunna jämföra oss med övriga länder i unionen och se hur de tillämpar upphandlingsfrågorna och upphandlingslagarna mot den tredje sektorn, mot den sociala ekonomin. Om vi gör en full harmonisering till större delen av länderna kommer vi att stärka dels den sociala ekonomin, dels våra småföretag. Jag tror att man skulle kunna vinna mycket på det. Frågan är för det första om statsrådet är beredd att åtminstone överväga att tillsätta en sådan parlamentarisk utredning och för det andra om statsrådet vill titta på lagen om offentlig upphandling med de ögonen. 19 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag tror egentligen inte att Wikén och jag tycker så olika i den här frågan. Det handlar bara om att Wikén ska ha tålamod och låta oss formulera vilka tankar vi har för att se hur vi ska fortsätta i vårt arbete. Jag befinner mig i en fas där jag inhämtar kunskapen. Jag kan inte ge dig svar på om jag kan tänka mig att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp för att se över de här frågorna. Däremot inser jag att social ekonomi den tredje sektorn, som du kallar det är en väldigt viktig sektor och har egenvärde. Vi kommer att behöva det ännu mer . Fler och fler människor vill engagera sig inom den sektorn, så det finns all anledning att se till att det finns förutsättningar för att den ska kunna verka och för att man ska kunna utveckla verksamheterna. Jag ser att det finns väldigt stora ekonomiska vinster att göra. Jag lovar att samla in information i dialog med folkrörelser, i dialog med aktörer inom den sociala ekonomin, i dialog med dig och andra parlamentariker här i vår riksdag. Jag behöver samla många olika människor och samla in olika idéer. Det pågår också utredningar som ska levereras till oss. Utifrån det blir det lite bättre och klarare vad som behöver göras. Vad jag kan övertyga dig om är att jag är väldigt intresserad av den här sektorn. Det var jag redan i . Och min statssekreterare än kanske ännu mer intresserad av detta. Du kan nog känna dig lugn för att vi kommer att göra vad vi kan för att se till att villkoren för den här sektorn är och blir så bra som möjligt och att vi ska utveckla de verksamheter som fungerar. 20 (): Det är klart att det kan finnas politiska sakskillnader mellan partierna, men om vi ska stärka den här sektorn måste det i grunden vara någon form av långsiktighet. Jag vill skicka med ytterligare några saker. En sak är att den sociala ekonomin, lika lite som det privata näringslivet, inte är något homogent gäng. Det skiljer lika mycket som mellan och korvmoj. Det är viktigt i den dialog som sker på nationell nivå. De små aktörerna har svårt att finnas med där. Det finns en del företrädare, men ganska få därutöver. Det är viktigt att komma ihåg. Jag skickar med det jag har sagt. Jag tror att det är viktigt att , så fort som möjligt, se till att det blir ett sammanhållet ansvar hela vägen som gör att detta får genomslag. Det är jätteviktigt. Genomslaget av en parlamentarisk kommitté tror jag skulle kunna bli väldigt stort. Det är viktigt att den sociala ekonomin får vara sin egen norm och att regler utformas utifrån sin egen karaktär och funktion. Det finns många andra viktiga frågor, och en till som jag vill skicka med gäller kapitalförsörjning. Det är alltså inte fråga om finansiering, med bidrag, utan kapitalförsörjning. Det här har pekat på. Det har pekat på. Alla vet det. Min förhoppning är att statsrådet tar detta på allvar, som hon säger, för att utveckla det och för att vi ska kunna utmejsla en långsiktigt hållbar och stark politik, som stärker den tredje sektorn, den sociala ekonomin, och använder det som en kraft för att bygga ett bra samhälle framöver. 21 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag tar med mig dina förslag och ord. De låter kloka. Jag får återkomma i frågan när jag själv har en tydligare helhetsbild. När det handlar om företagande och ekonomi är det som regeringen redan gör när det gäller regelförenklingar och att sänka skattetrycket på olika sätt jätteviktigt. Det kommer denna sektor till godo på alla sätt och vis. Du talar också om kapitalförsörjning av olika slag. Det faktum att vi nu tar bort förmögenhetsskatten kommer också att komma denna sektor till godo. Det kanske inte är de allra rikaste som detta gör störst nytta för, utan det kanske är för de helt vanliga småspararna som får möjlighet att använda sina pengar på annat sätt. Hur kommer det sig att det är så få människor som investerar till exempel i kvinnors företag för att utveckla dem och se till att kvinnor får bättre ägande på olika sätt så att vi kan dela den makten i samhället? Det finns mycket att göra på detta område. Jag lovar att återkomma och se till att det händer saker . Det finns goda förutsättningar för det. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:107 till utbildningsutskottet Motioner 2006/07:T8T10 till trafikutskottet Anmäldes och bordlades Motion med anledning av prop. 2006/07:53 Genomförande av EG-direktivet om offer för människohandel /07:Sf9 av m.fl. (v) 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:454 Regional utveckling och livslångt lärande av () till statsrådet () 2006/07:455 Könsfördelningen bland utnämnda ambassadörer av () till utrikesminister () 2006/07:456 Nedläggningen av och av () till statsrådet () 2006/07:457 Sommarjobb av () till arbetsmarknadsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:964 Nystartsjobb och diskriminering av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:965 Invandring och Berlindeklarationen av () till statsminister () 2006/07:966 Jämställdhet och Berlindeklarationen av () till statsminister () 2006/07:967 Ändrad uppfattning om lägenhetsregister av () till försvarsminister () 2006/07:968 Rättsväsendets ställning i av () till justitieminister () 2006/07:969 av () till justitieminister () 2006/07:970 Folkbokföring av Elisebeht () till finansminister () 2006/07:971 Nationell utredning om en fast förbindelse mellan och av () till statsrådet () 2006/07:972 Investeringsstöd av () till statsrådet () 2006/07:973 Investeringsstöd till bostadsbyggande av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.