prot · GU09117 · 2007-05-31 00:00:00 — Är statsrådet beredd att verka för att samtliga partier, och därmed också medborgarna, ges full och löpande insyn i diskussionerna som rör pensionssystemet? 72 Utbildningsminister (): Det är jag definitivt. Detta är oerhört viktiga frågor. diskuteras de mellan partier som stöds av av svenska folket. Detta berör naturligtvis . Vi ska därför eftersträva en bred diskussion om detta. Det handlar inte om försämringar i pensionssystemet. Pensionsreformen var en förbättring av systemet, och vi fick ett system som främjar tillväxt och som vi i högre grad tror kan bli uthålligt. Jag hoppas förstås att vi kan gå vidare med ytterligare förbättringar av pensionssystemet. Om och nu vill ansluta sig till den här reformens grunder och diskutera ytterligare förbättringar så är vi fullt beredda på det. Det papper som offentliggjordes i går var ett arbetsdokument som man hade beställt med exempel på finansieringar av förbättringar. Det står inget parti bakom. Så på den punkten kan frågeställaren vara helt lugn. 73 (): Den här regeringen för en politik som gynnar ägt boende och missgynnar hyresrätter. Först begränsas skatten på tomtvärdet. Sedan tar man bort schablonskatten och påbörjar avvecklingen av fastighetsskatten. Allt detta gynnar de rikaste. försämrar man på punkt efter punkt för hyresrätten. Stödet till byggande tas bort, och effekterna blir ett totalt byggstopp för billiga hyresrätter i ett läge då landet ropar på fler bostäder, inte oanvändbara Odellplattor. Räntebidragen tas bort, och utredningsuppdrag om hur man kan göra det tryggare att bo i hyresrätt avvecklas. Man försöker på olika sätt att luckra upp bruksvärdessystemet. Inte minst öppnar man för ohämmade ombildningar och utförsäljningar av allmännyttan. Den här regeringen för en bostadspolitik som är en gammaldags klasspolitik. Min fråga går till bostadsminister och lyder kort och gott: Varför gör ni detta mot befolkning? 74 Statsrådet (): Det är en intressant frågeställning varför vi tar bort fastighetsskatten. Det gör vi helt enkelt därför att vi lovade väljarna det. Fastighetsskatten var den mest hatade av alla skatter som drev människor från gård och grund. Människor trodde att de hade ett långsiktigt boende med kontrollerbara kostnader. Men de fann att kostnaderna efter att de hade gått i pension ökade i en sådan takt att en stor andel av framför allt våra äldre kände otrygghet i sitt boende. Vi lovade, och vi levererade. Subventionspolitiken, som vill slå vakt om, har fullständigt misslyckats inom bostadspolitiken. Den har resulterat i ett hälften så stort bostadsbyggande i jämfört med våra nordiska grannländer. Vi lägger nu om den politiken. Ett första kvitto på detta, , är att bostadsbyggandet nu ökar kraftfullt efter denna omläggning av politiken. tog också upp ohämmade ombildningar. Det som vi har gjort är att vi har tagit bort en stopplag. Vi har fört ned beslutsmakten till kommunerna och kommunernas hyresgäster för att man där på lokal nivå ska kunna göra upp om det finns människor som vill ta över och äga sitt boende. 75 (): har hundratals medlemmar från demonstrerat utanför för att visa sitt missnöje med regeringens förda politik, till försvar för hyresrätten och för bevarande av valfriheten. Eftersom bostadsministern inte kunde eller ville möta dessa medborgare och ta emot protestlistorna har jag och övriga bostadspolitiker i oppositionen tagit med oss dem hit till kammaren och har dem på våra bänkar, så att ministern efter frågestunden får möjlighet att ta med sig det som är hans. Det går säkert att låna en pirra. Över 36 000 namnunderskrifter väger nämligen rätt mycket, eller hur? Den borgerliga regeringens politik leder till en ökad segregation, otrygghet och höjda hyror. Detta är en borgerlig politik för ökade klyftor och inte en fråga om ökad valfrihet. Detta är en regering av besuttna för besuttna. 76 Statsrådet (): Vi har ungefär 1,7 miljoner hyresrätter i . av flerbostadslägenheterna är hyresrätter. Allt talar för att hyresrätten kommer att ha en oerhört viktig roll . Vår regering vill utveckla hyresrätten. Vi gör det också, fru talman, tillsammans med bland annat hyresgäströrelsen med de allmännyttiga bostadsföretagen och fastighetsägarna. Vi har program för att försöka hitta nya metoder för att stärka hyresrättens ställning, så att vi ska kunna få fler hyresrätter byggda. Det som kanske skulle betänka är att försöka samla in namnunderskrifter från de ca 190 000 personer i denna region som efter er tolvåriga period i regeringsställning står i bostadskö. Det är detta som vi vill åstadkomma en förändring av genom att ge långsiktigt goda spelregler för att bygga och förvalta hyresrätter. Vi vill inte ha det som det har varit med en subventionspolitik där miljardsubventionerna har gått mer eller mindre direkt i fickorna på företag som gör miljardvinster. Vi vill i stället stödja de hushåll som har svårt att klara av sin ekonomi. Högskolornas betydelse för regional utveckling 77 (): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . Det finns många faktorer som har betydelse för utvecklingen i en region. Det kan handla om befolkningsutvecklingen, näringslivet, infrastrukturen men också om möjligheterna till högre utbildning. Det finns många bra exempel på hur högskolor fungerar som en motor för näringslivet i den omgivande regionen. För mig som centerpartist är givetvis kvaliteten i utbildningen viktig. Men samspelet med näringslivet och de behov av utbildning som finns där är enligt min mening en angelägen uppgift för högskolor runt om i vårt land. Därför vill jag fråga: Hur ser utbildningsminister på högskolornas betydelse för utvecklingen i regioner? 78 Utbildningsminister (): Jag vill börja med att tacka för frågan. Jag tycker att på ett utmärkt sätt utvecklade varför högre utbildning behövs runt om i vårt land. Det är alldeles riktigt att, som frågeställaren säger, den här decentraliseringen av det svenska högskoleväsendet har lett till en förbättrad rekrytering. Det visar sig mycket tydligt att om det finns en högskola i en region ökar andelen högskolestuderande i det området. Det har också lett till att näringslivets behov av utbildad arbetskraft har kunnat tillgodoses. Högskoleutbildning behövs runt om i vårt land. Det har jag framhållit i denna talarstol, och det är regeringens politik. Sedan finns det också en diskussion om att man inom vissa sektorer behöver kraftsamla och om att vi behöver universitet som spänner över ett vidare fält. Men det står inte alls i strid med att se till att vi har starka och bra högskolor runt om i vårt land. 79 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Såvitt jag kan tolka det är vi helt överens om att vi behöver kvalitet i utbildningen. Men vi behöver också en samverkan mellan högskolor och omgivande näringsliv, för trots hög arbetslöshet har många av våra företag svårt att hitta rätt arbetskraft. Här ser jag en viktig uppgift i samarbetet mellan näringsliv och högskolor. Min nästa fråga är: Delar utbildningsministern också den uppfattningen? 80 Utbildningsminister (): Ja, definitivt! Det är ett av de argument som jag använder i budgetdiskussionerna inom regeringen just för att hantera den situation som hamnat i. som vi fortsatt har arbetslöshet har vi arbetskraftsbrist. Det handlar om matchning, så det gäller att se till att vi har en arbetskraft som har rätt utbildning. I många fall handlar det just om att det finns en högskoleutbildning som svarar mot näringslivets behov. Där har en del av våra universitet varit duktiga. Men det ska också sägas i denna kammare att en del av de regionala högskolorna, som man ibland säger, också har visat sig vara väldigt duktiga på att i en tät samverkan med näringslivet hitta utbildningar där det finns en stark efterfrågan på arbetsmarknaden. Den linjen ska vi fullfölja. 81 (): försämrade den här regeringen möjligheterna till vuxenstudier betydligt genom att i ett svep ta bort hela det statliga stödet till den kommunala vuxenutbildningen. En del av pengarna används till skattesänkningar för de rikaste i vårt samhälle, en del av pengarna skickas ut i allmänna bidrag. Redan då varnade vi för resultatet av detta att det skulle bli betydligt färre möjligheter för vuxna människor att skaffa sig en utbildning eller komplettera en utbildning. Vi fick då höra: Nej, det kommer inte att ske. Arbetsmarknadsläget är så gott att det inte kommer att ske. ser vi att lärare inom vuxenutbildningen runt om i landet sägs upp. Människors möjligheter att studera eller ta igen på utbildningsområdet begränsas kraftigt. Hur stämmer detta överens med de ambitioner som regeringen säger sig ha när det handlar om att satsa på kunskap? Det blir ju mindre kunskap om människor får mindre möjligheter att studera. Jag riktar mig till som jag antar är ansvarigt statsråd. 82 Statsrådet (): Jag vill börja med att tacka för frågan. vet likaväl som jag att har, har haft under många årtionden och kommer att ha en mycket ambitiös vuxenutbildning. Det är viktigt för att vuxna ska få nya chanser i livet. Om man av någon anledning till exempel inte gick på gymnasium eller om man slarvade bort sin gymnasietid ska man ha chans till en nystart. En del har en utbildning som inte längre passar för arbetsmarknaden och måste komplettera. Vi måste alltså ha en omfattande vuxenutbildning, och det har vi. Omfattningen på vuxenutbildningen måste variera med konjunkturen. Så har det varit också tidigare. När var skolminister skar han ned på statsbidragen till vuxenutbildningen när konjunkturen förbättrades. Samma sak gör vi . Antalet platser minskar, men det är inte så att hela komvux läggs ned i . Platserna minskar från ungefär drygt 90 000 till ungefär 80 000 . Det motsvarar ungefär den förändring som arbetsmarknaden just nu genomgår. 83 (): Statsrådet ska inte stå här i talarstolen och fara med osanning. som skolminister tog vi inte bort stödet till vuxenutbildningen. Den enda minskningen som då gjordes gällde som var en åtgärd , alltså långt innan jag blev statsråd. Statsrådet har ändå varit en förebild för väldigt många skol- och utbildningspolitiker i landet. De borgerliga skolpolitikerna ute i landet vill inte vara sämre. De följer nu regeringen i spåren och gör också sina egna besparingar inom den kommunala vuxenutbildningen. Inte minst här i har man slagit till och ordentligt dragit ned. Resultatet låter inte vänta på sig. Jag ska citera vad en av rektorerna för säger om de besparingar som sker: Det är verkligen jättesynd om elever som tvingas skjuta upp sina studier. Jag har redan varslat elva lärare, och fyra som gått i pension kommer inte att ersättas. För oss blir det framför allt naturvetenskapliga ämnen, matematik och språk som vi får dra ned på. Är det verkligen detta som regeringen menar är satsningar på kunskap, statsrådet? 84 Statsrådet (): Jag har också läst den . Antalet heltidsplatser i minskar nu något, från ungefär drygt 90 000 till ungefär 80 000 det är fler elever, för alla läser inte på heltid. Det är en minskning av antalet platser. Det motsvarar konjunkturen. Jag ska väl erkänna en sak. Jag sade att drog ned, men det är nog inte sant. Det var som drog ned året innan Baylan tillträdde. Men också den socialdemokratiska regeringen har anpassat vuxenutbildningen efter konjunkturer, och så måste det vara. Dimensioneringen av vuxenutbildningen måste styras bland annat av hur många som är arbetslösa och av hur många som jobbar. När det är hög arbetslöshet byggs vux ut, precis som man gjorde . Om det , , är så angeläget att gå emot den nedskärning som den här regeringen gör inom vuxenutbildningen, varför föreslår ni då inte i er vårmotion att pengarna läggs tillbaka? Varför accepterar ni neddragningen i er vårmotion? På gator och torg står ni och skäller på regeringen för att vi drar ned. Men i smyg accepterar ni samma neddragning, för i budgeten prioriterar ni annat. Det är sanningen! 85 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den tekniska utvecklingen sker mycket fortare än utvecklingen av skolan. Elever behöver nu andra kunskaper än man behövde för fem eller . Höga krav kommer i deras framtida arbetsliv att ställas på deras datorkunnande. Lärande och arbetssätt bör också utvecklas för att motsvara behoven. Programvaror och datorer bör utnyttjas mer för lärande och för att utveckla barns kunskap, till exempel genom nya interaktiva sätt att lära ut. Hur ser skolministern på IT och elektronisk kommunikation som verktyg i en modern skola, och kan skolministern tänka sig att införa rekommendationer för datortätheten i skolan eller göra någonting annat så att både elever och lärare får bättre tillgång till moderna datorer och programvaror? 86 Statsrådet (): Det är mycket viktigt med IT i skolan både för att man i skolan ska kunna jobba med moderna hjälpmedel och för att elever ska lära sig att arbeta med IT-hjälpmedel och IT-verktyg. Den kunskapen behövs också ute i arbetslivet när man blir vuxen. Man kan säga att det också finns en klassdimension i detta. Många barn har datorer hemma och jobbar med datorer och IT, medan andra barn inte har det. Av flera skäl är det därför viktigt med IT i skolan. Dock är jag väl inte inne på tanken att vi genom lagstiftningen ska styra hur många datorer det ska finnas per elev eller per klassrum. Det är inte rimligt. Vi styr ju inte på annat sätt exakt vilka olika hjälpmedel som ska finnas i skolan utan det är en uppgift för lärare och rektorer i svensk skola att utifrån skollagen och läroplanens mål avgöra den typen av frågor. Sanningen är att det har skett väldigt stora investeringar på området. ligger i framkant och ska fortsätta att göra det på det här området. 87 (): Jag skulle vilja tacka för svaret. Frågan är väldigt intressant. Jag kommer att följa upp detta och se till att vissa saker sker här. En bättre IT-infrastruktur i skolan är, tycker jag, mycket viktigt både för att elever ska klara sig bättre i arbetslivet och för att lärare bättre och effektivare ska kunna utföra sina arbetsuppgifter. 88 Statsrådet (): Jag håller med om detta. Om du följer upp det är vi två, för jag tänker också göra det. Det är, av alla möjliga orsaker, centralt att vi har modern utrustning i våra skolor. Vi är inte beredda att lagstifta exakt hur många datorer som ska finnas i varje skola, men det är helt klart att det ingår i skolans uppdrag att se till att eleverna lär sig att arbeta med IT. 89 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag ber att få tacka medverkande statsråd och ministrar. 9 § (forts. från 7 §) Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning (forts. AU14) 90 (): Det är tvära kast här i kammaren. Det var en livlig debatt innan frågestunden. Jag måste säga att det känns extra roligt att få vara med här . Jag var med i arbetsmarknadsutskottet åren 19982002. Det vill jag poängtera. Jag tycker att mina kamrater i alliansen på ett mycket föredömligt sätt lyft fram fördelarna med förslaget i det betänkande som vi nu debatterar. Jag är fullständigt med på det, så jag ska bara försöka tillföra något utifrån mina och synpunkter. Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. När man arbetar med arbetsmarknadspolitiken är det viktigt att man som grund har den ideologiska principen. Det har kommit fram i debatten att det trots allt är stora ideologiska skillnader även om man vill värna den enskilda människan. Vi tror att det är viktigt med ideologiska principer som bas för arbetsmarknadspolitiken. Människor och trygghet har nämnts i debatten. Människans värde förknippas ofta med innehavet av ett traditionellt förvärvsarbete. Det är ett både farligt och felaktigt synsätt, farligt därför att den som blir arbetslös kan känna sig utan värde och felaktigt därför att människans värde ligger i det faktum att hon är människa. I människans natur ligger ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Aktivt arbete och engagemang oavsett om det är organiserat förvärvsarbete eller annan form av meningsfullt ansvarstagande för familj, vänner eller andra människor är därför av största vikt. Arbetslösheten, den stora arbetslöshet som vi har sett under och som den förra regeringen inte på ett aktivt sätt har bekämpat, är och har varit ett slöseri med mänskliga resurser och därmed ett uttryck för dåligt förvaltarskap. Det är det vi med den nya regeringens politik tänker ändra på. Full sysselsättning är ett viktigt politiskt mål, och tillsvidareanställning är grunden för regeringens politik som tas upp i det här betänkandet. Betänkandet tar upp förändringar i anställningsskyddslagen. reagerade över titeln, och det gjorde jag också. Bättre möjligheter tycker jag anger en positiv ton i betänkandet. Positivt för arbetsgivarna? Men det är i slutänden positivt för arbetstagaren. Trygghet har nämnts. i arbetslivet kom jag in i och var då . Jag är bland de äldsta i skaran, och jag har upplevt att som 14-åring få sitt första arbete men också som småbarnsförälder det här med nålpengar. Jag tror att min generation ofta pratar om nålpengar. Som småbarnsförälder kunde jag ringa ned till fiskfabriken och fråga: Har du något jobb åt mig , för min man är hemma på grund av dåligt väder? Han var fiskare . Javisst, vi har jättemycket att göra, du kan komma ned. Superbra att du ringde och hörde av dig, för just nu har vi en arbetstopp. Det är lite grann så här jag ser det här betänkandet en flexibilitet som är nödvändig för att människor ska kunna få tillgång till ett arbete och en möjlighet till flexibla anställningar för arbetsgivare. Säsongsanställningar tas upp i betänkandet. För mig som kustbo är det en jättemöjlighet för ungdomar att få arbete och känna trygghet i att de får återkomma till en arbetsplats, att de inte blir utkastade på grund av att arbetsgivaren kanske väljer någon annan just på grund av att man tvingas anställa. Här har också diskuterats att invandrare, människor med utländsk bakgrund, är speciellt utsatta. Ja, det håller jag med om. Men från vilka möjligheter kommer dessa människor? De kanske har haft noll anställningsskydd. Då är dessa anställningar en språngbräda in i arbetslivet för människor med utländsk bakgrund men också för ungdomar, för så är det som vi har bra möjligheter på arbetsmarknaden. Jag ställer mig helt bakom betänkandet, och jag är glad att jag tillhör en majoritet som ser möjligheterna och ser det positiva i att vi får en arbetsmarknad som gör att människor kan få anställningar i olika former. Men grunden för regeringens politik är tillsvidareanställningar. 91 Arbetsmarknadsminister (): Utgångspunkten för regeringens ekonomiska politik har väl vid det här laget knappast undgått någon. Alliansen blev vald på ett brett jobbprogram som ska leda till att det blir mer lönsamt att arbeta och lättare och mindre kostsamt att anställa och ha anställda. Det var den politiken alliansen fick väljarnas mandat att genomföra och som sedan återkommer i den politik som steg för steg genomförs. Grunden för regeringens ekonomiska politik är arbetslinjen och att bryta utanförskapet på arbetsmarknaden. Som jag sagt så förut: När vi tog över stod var femte svensk utanför arbetsmarknaden eller arbetade mindre än vad han eller hon skulle vilja. Ett samhälle med så många i utanförskap är inte acceptabelt. Det är framförallt inte acceptabelt att över en halv miljon människor är förtidspensionerade, att arbetslösheten är mer än dubbelt så hög bland utrikes födda jämfört med inrikes födda eller att ungdomars arbetslöshet är så hög som för övriga. Utanförskapet är det största samhällsproblemet vi har i och som vi måste prioritera att komma till rätta med. Arbetsrätten och den svenska arbetsmarknadsmodellen är däremot inte det verkliga problemet på dagens svenska arbetsmarknad. Det är min absoluta uppfattning att vår arbetsmarknadsmodell och arbetsrätten på det hela taget fungerar bra. Den svenska modellen har inneburit ett lugn på arbetsmarknaden som är få länder förunnat. slöts 3 906 lokala avtal på arbetsmarknaden enligt . Det var konflikt i 18 av dessa, det vill säga inte ens i ½ procent av fallen. Färre än förlorades i strejker av flera hundra miljoner arbetade dagar på svensk arbetsmarknad . Det ska jämföras med ett antal miljoner förlorade arbetsdagar i till exempel . Och behandlades drygt 430 ärenden i svenska Arbetsdomstolen jämfört med ungefär 100 000 i motsvarande arbetstribunaler i . I morse, när jag skulle gå till den här debatten, funderade jag lite grann på vilken grönsak jag skulle ge . Skulle det vara en starkt alliansorange morot, biodynamiskt odlad, eller möjligen en kollektivavtalsenligt tillredd sallad, köpt i en salladsbar i vår absoluta närhet? Det blev den sistnämnda. Jag ska överlämna den till . Poängen med den här salladen och den här diskussionen är att det stora problemet på svensk arbetsmarknad alltså inte är arbetsrätten utan något helt annat det är utanförskapet. Vi ska lägga krutet på att lösa just detta problem. Grunden i anställningsskyddet behöver inte förändras. Forskning visar att anställningsskyddet inte nämnvärt påverkar arbetslöshetens nivå, men det kan däremot påverka möjligheterna för vissa grupper att få tillträde till arbetsmarknaden. Det gäller exempelvis ungdomar och invandrare. Dagens trösklar in på arbetsmarknaden är för höga för dessa grupper. Några sätt att underlätta dessa gruppers inträde på arbetsmarknaden kan till exempel vara olika typer av åtgärder inom den övriga arbetsmarknadspolitiken. Jobbavdraget, sänkta arbetsgivaravgifter för unga, nystartsjobb, instegsjobb, en förbättrad matchning i arbetsförmedlingens regi, en satsning på jobb- och utvecklingsgaranti och en jobbgaranti för unga är några sådana exempel. Men det finns också annat att vara medveten om. Anställningar gör det möjligt för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden att etablera sig och få arbetslivserfarenhet, kolleger och en lön att leva på. är det viktigt att arbetsgivare tar ett långsiktigt ansvar. Det är rimligt att tillfälliga anställningar ska kunna gälla för en ganska lång tidsperiod. Det ger både arbetsgivare och anställda större möjligheter flexibiliteten ökar som tryggheten ökar för den enskilde. Tidsbegränsade anställningar spelar en mycket viktig roll för att täcka arbetsgivares tillfälliga behov av arbetskraft, men framför allt är det en viktig bro in i arbetslivet för människor som av olika skäl ännu inte etablerat sig. Men vi får inte glömma bort att majoriteten av dem som arbetar på den svenska arbetsmarknaden har tillsvidareanställningar. Det kommer även fortsättningsvis att vara grunden för anställningsförhållanden. Vi har fått svenska folkets mandat att genomföra reformer som bland annat gör det enklare och mindre kostsamt att anställa. Förslagen i propositionen Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning syftar också till detta. Vi föreslår en ny tidsbegränsad anställningsform, allmän visstidsanställning. Den innebär att en arbetsgivare, oavsett skäl, kan anställa en person under maximalt . Regeringen föreslår också att vikariatsanställningar begränsas till och att säsongsanställning ska vara fortsatt tillåtet. Vidare ska arbetstagare inte få tillgodoräkna sig extra anställningstid på grund av viss uppnådd ålder. En arbetstagare som antingen har varit anställd i allmän visstidsanställning eller som vikarie hos samma arbetsgivare blir därefter tillsvidareanställd. Samma regler som ska gälla angående företrädesrätt till återanställning. Kvalifikationstiden för företrädesrätt ska alltså även fortsättningsvis vara sammanlagt mer än tolv månaders anställning , och företrädesrätten ska gälla . Vi behåller dessutom möjligheten för arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal komma överens om branschanpassade lösningar och därmed öka flexibiliteten på arbetsmarknaden ytterligare. Sammantaget blir regelverket mer överblickbart och förutsägbart för både arbetsgivare och arbetstagare. Den föreslagna nya och tydliga strukturen, där ett antal olika typer av tidsbegränsade anställningar förs samman till en typ, innebär en viktig förenkling.