prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Vilka arbetssätt och metoder vill allianspartierna se och använda sig av för att få fram en långsiktig politik för att klara omställningen och göra oss oberoende av olja? Vi kan gå före. Vi kan skapa nya produkter på en världsmarknad, skapa många nya jobb och visa på många goda exempel, bara viljan och modet finns viljan att låta hållbar utveckling vara viktigare än exempelvis skattesänkningar för redan rika människor. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 179 (): Vi står på randen till en katastrof, sade FN:s generalsekreterare när han kommenterade klimatpanelens rapport som förhoppningsvis ska ligga till grund för framtidens globala klimatpolitik. Det låter väldigt ödesmättat, och det är det också. Jag ska villigt erkänna att energipolitik är svårt, inte bara för att vi ska fatta beslut det är vår uppgift utan också för att det kommer motsägelsefulla uppgifter som står emot varandra om vad vi behöver satsa på och vad vi ska utveckla. Det gör att det är komplicerat, men det innebär inte att vi som har det politiska ansvaret inte måste gå före och ta det ansvar och fatta de beslut som behöver fattas. Rapporten slår nämligen fast tre saker: För det första att människan med 90 procents sannolikhet bär huvudansvaret för temperaturökningen. För det andra att det är som kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna. För det tredje att utsläppen bara kan fortsätta att öka . Sedan måste ett trendbrott ske. Vi måste hjälpas åt. Klimatförändringarna påverkar oss alla och endast globala åtgärder kommer att hjälpa, sade FN:s generalsekreterare och lade huvudansvaret på i-länderna och därmed . Då kan vi inte göra som strutsen och stoppa huvudet i sanden och låtsas som om det regnar. Vi behöver faktiskt göra något och agera. Vi behöver göra två saker i . Vi behöver tänka globalt och handla lokalt. Men ingen klimatpolitik utan energipolitik. Det är två sidor av samma mynt. Men för det behövs en nationell energiplan, inte minst för hur vi ska använda de resurser och de möjligheter vi har i . Är det vind, är det sol eller är det de skogliga resurserna? Om vi ska lyckas med en omställning av det svenska energisystemet, vilket borde vara regeringens ambition, behövs en strategi för hur det ska gå till en strategi som bland annat slår fast hur de svenska bioenergiresurserna ska användas. finns en intressekonflikt mellan olika intressenter om hur skogsråvaran ska användas. Det har inte minst debatten här visat. Likaså finns det en osäkerhet inom jordbrukssektorn om på vilket sätt den kommer att kunna bidra till den svenska energiförsörjningen. Här brister regeringen. Ni borde ta ert ansvar. Jag vill i detta sammanhang påminna om den förra regeringens proposition 2005/06, som var en del av. Den betonade behovet av en vision om en långsiktig strategi och om hur de möjligheter som biomassan och bioenergin innebär ska kunna utnyttjas. Men det verkar tyvärr vara den gamla visan, mycket väsen och lite ull, när regeringen presenterar sin energipolitik. Det verkar som om tiden ibland står stilla i i denna fråga. Det behövs mycket mer konkreta förslag än att räkna upp vilka sektorer som är berörda och påstå att det är viktiga frågor. Regeringens energipolitik saknar konkreta mål och man försöker nu lägga över på andra EU-länder att ta sitt ansvar. Vi har gjort vår del av läxan och hänvisade till vad som har åstadkommits i i en gemensam debattartikel i för inte så länge sedan. ska investera mångmiljardbelopp, men på vad och var? Är det skitig kolkraft i eller kärnkraft i eller , eller blir det förnybar energi i ? Frågan måste ställas, och jag har gjort det tidigare men inte fått något svar. Ansvaret ligger på regeringen. kan spela en avgörande roll för svensk klimatpolitik, men för det krävs att regeringen också via ägardirektiv talar om vad som ska gälla . Då räcker det inte att en vd agerar som rådgivare åt tyska regeringar eller förhandlar med Bush om energipolitiken . Det krävs faktiskt att regeringen tar sitt ansvar och talar om vad som ska hända med och hur ska utvecklas. Om nu regeringen inte är förmögen att via direktiv styra , bör vi nog fundera på att dela upp i två olika bolag: ett med huvuduppgift att utveckla svensk energiförsörjning och förnybar energi och ett bolag som agerar på den internationella marknaden. Det är inget som jag önskar, men i brist på alternativ är det en bättre och tydligare signal till än att vi inte agerar över huvud taget. Att all energiproduktion påverkar vår omgivning på ett negativt sätt känner vi alla till. Därför är den värdefullaste kilowattimmen alltid en sparad kilowattimme, den kilowattimme som aldrig behöver tillverkas. Och så länge som kostnaden för en sparad kilowattimme är lägre än en producerad ny kilowattimme bör energieffektiviseringsåtgärder genomföras. Iva och Miljövårdsberedningen har liksom forskningsrådet Formas angett att bostads- och servicesektorn kan minska energiförbrukningen med . Byggbranschen själv säger att de står för av all energiförbrukning i . Enligt amerikanska Institute, som bland annat är rådgivare åt företag och regeringar, har kärnkraften inte en chans mot det snabbaste och billigaste sättet att reducera CO2-utsläpp, nämligen energieffektivisering. Det är hela sju gånger mer kostnadseffektivt, enligt Institute. Men om det ska kunna ske förutsätter det en kraftfull satsning på energieffektivisering, konvertering från direktverkande el och oljepannor, ändrade byggnormer, utbyggnad av fjärrvärme baserad på biobränsle med mera. fördelas just detta ansvar för energieffektivisering på flera olika statliga myndigheter. återkommer jag till Axel , som det blir väldigt mycket av här. har jag inte något emot Axel , men hans indelning av gör det problematiskt att samordna verksamheten så att vi får ut mesta och bästa nytta här. Vi har flera myndigheter som sysslar med energieffektivisering. Det är , , och till viss del . Dessutom finns ett antal institutioner som arbetar med frågan inom ramen för offentlig upphandling. Det är , Statlig inköpssamordning, med flera. Denna uppdelning på flera olika myndigheter har gjort att det totala ansvaret är svårt att se. Vem samordnar det hela? Vem ansvarar för den totala, övergripande samordningen? Kommissionen mot oljeberoende har slagit fast just detta i sin rapport och föreslår att ett centrum för energieffektivisering bör skapas i med uppgift att driva på en mer offensiv utveckling. Vi i föreslår i vår motion att en programmyndighet, ett centrum för energieffektivisering, inrättas i samverkan med berörda myndigheter. Det är alltså ingen ny myndighet. En kraftfull ökning av de regionala och lokala resurserna krävs för att klara av uppgiften. I princip bör de tolv regionala energikontoren med stöd av kommunala resurser kunna utgöra centrumets operativa del. Till skillnad från regeringen föreslår vi inte minskade resurser utan kraftigt ökade resurser. Vi föreslår en ökning med 3,4 miljarder jämfört med regeringens förslag. Det finns ett stort internationellt behov av att utveckla hållbara energisystem, produkter och tjänster för energieffektivisering. Därför föreslår vi också en särskilt satsning. Etanol är en övergångssatsning när det gäller bränsle för fordon. Det är inte hållbart. Vi behöver ytterligare forskning och utveckling där för att klara den uppgiften . Forskning om uttag av bioenergi ur jord- och skogsbruk är nödvändigt. Solenergi, förgasningsteknik, värmepumpar, vindkraft, vågkraft och så vidare har goda kommersiella utvecklingsmöjligheter. Behoven är nästan oändliga, och möjligheterna finns, men det saknas tyvärr en strategi i för vad vi ska göra och hur det ska finansieras. För små internationellt beroende länder som är det nödvändigt att fokusera satsningarna på ett antal strategiska områden där behoven tidigt gör sig gällande och de kommersiella förutsättningarna är goda. Ett sådant område är, som jag har sagt, energieffektivisering både inom företag och inom fastigheter och bostäder men även inom biodrivmedel, som jag tidigare sade. Men det är inte tillräckligt. Vi behöver också risktagare. Att introducera ny energiteknik är ofta mycket dyrt. Ingen köper teknik som inte bevisats kunna uppnå förväntade resultat. För att bygga demonstrationsanläggningar för exempelvis ny elproduktion eller nästa generationens biodrivmedel behövs det kapital. Historiskt har staten varit en helt dominerande risktagare genom myndigheters verksamhet i form av teknikutvecklare och kvalificerade beställare. Det är viktigt att , som är ett litet land, även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden som energi- och miljöområdet. Här borde regeringen agera mer kraftfullt. Varför inte använda sig av i detta fall? Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2 och 5. 180 PER (): Jag vill börja med att säga att jag självfallet står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 3. Regeringen föreslår i budgeten utgiftsramar på i energisektorn. I förhållande till regeringen har föreslagit en ökning av anslagen med . Det är en ökning jämfört med budgeten . Det kanske visar något av ambitioner när det gäller en omställning på energiområdet. Slår man ut det över hela mandatperioden blir det nästan mer än regeringen som vi satsar på energiomställning. Det gör vi för att klimatfrågan är den största utmaningen som det här samhället och civilisationen har ställts inför. Effekterna av fortsatta utsläpp av klimatgaser från användning av fossila bränslen syns redan väldigt tydligt, och de kommer att få fullständigt katastrofala konsekvenser inom en ganska snar framtid om inte omedelbara åtgärder vidtas. Energisystemet i och globalt sett måste förändras i grunden så att vi går över till produktion av el, värme och drivmedel som baseras på förnybara energislag samt en mer effektiv användning av den energi som utnyttjas. Med detta som bakgrund är det så bedrövande att se regeringens agerande inom EU. Man har mycket hög svansföring när det gäller målet för förnybar energi. Man slår sig för bröstet och säger att har varit pådrivande för att få fram det här målet. Men vad gör regeringen när spaden ska ned jorden, när det är dags att börja genomföra politiken i praktiken? Jo, åker ned till för att övertyga den ansvariga kommissionären om att han ska hålla igen med kraven på när det gäller förnybar energiproduktion. Hon kallar kommissionens förslag för orealistiska, trots att de siffror som har redovisats i medierna bara ligger strax över vad ändå skulle uppnå med den politik som redan förs enligt den ansvariga myndigheten, . Det EU och verkligen behöver i stället för länder som beklagar sig och tycker att de får för hårda krav på sig är länder som säger: Jajamänsan, tar gärna på sig ledartröjan. Vi gör vad som krävs för att målet ska nås. När regeringen nu åker ned till och säger inte vi, inte , de andra får arbeta, saboterar man möjligheten att uppnå EU:s mål som man alldeles var så stolt över. har unika möjligheter att producera ren och förnybar energi. Vi har lika stor landyta som . Vi har mycket längre kuster. Vi har mycket lägre befolkningstäthet. Men ändå har vi inte ens en trettiondel av den vindkraft som producerar. Möjligheterna är stora. har också möjlighet att effektivisera energianvändningen kraftigt. Men vad är då anledningen till bön i ? Jag tror att regeringen är oerhört pressad. Man inser att man har avhänt sig de viktigaste verktygen för att åstadkomma minskade klimatutsläpp från energiproduktionen. Man har alldeles beslutat om tilldelning av utsläppsrätter inom den handlande sektorn där energiproduktionen är en del. Man har delat ut hela kvot, det som man fick tilldela enligt krav. Av den här andelen har man tilldelat koldioxid till två helt nya fossileldade kraftverk för energiproduktion. De beslut som regeringen alldeles har fattat har lett till att man kraftigt ökar koldioxidutsläppen från svensk energiproduktion. Det är klart att det blir svårt att nå målen om förnybar energiproduktion om man ökar utsläppen. Regeringen har också stolt deklarerat i budgetpropositionen att man ska ta bort skatten för den handlande sektorn helt och hållet på koldioxidutsläpp. Det gör att inte har någon som helst möjlighet att gå före mot ett förnybart energisystem. Det är klart att regeringen är pressad. Man avhänder sig de verktyg som finns för att man ska kunna vara ett föregångsland, som så stolt säger att ska vara. De verktygen har man redan tagit bort. Man har omöjliggjort den omställning som regeringen så kraftfullt propagerar för i vackra ord, men i handling är det annorlunda. För att ställa om energiproduktion krävs det mycket stora satsningar på förnybara energikällor. För att snabbt öka takten i produktionen av förnybar el vill vi att ett fast pris på el införs för nyproducenter av förnybar el på samma sätt som man har gjort i . Det är på grund av det fastprissystemet som man ligger i absoluta världstoppen när det gäller elproduktion från solceller. Man ligger i absoluta världstoppen när det gäller elproduktion från vindkraft. Man har över 30 gånger så mycket vindkraftproduktion som har. Det är naturligtvis oacceptabelt att ligger så mycket efter. Det är därför som vi också tycker att det är dags att övergå till ett fastprissystem där man får en garanterad prisnivå på den el som produceras från förnybara energikällor, som alla partier här inne säger att de vill stödja. Men i verkligheten görs väldigt lite, tycker jag. Vi tycker också att det finns möjligheter att utveckla produktionen av biodrivmedel i . Ett av de viktigaste är biogasen som man kan få i princip gratis från det avfall som ändå produceras och från grödor som produceras av våra bönder. Det fina med en biogassatsning är att om man kan fånga in den metangas som annars skulle läcka ut i luften det är ju en ganska växthusgas, så den ökar växthuseffekten och använda den för att ersätta bensin och diesel får man en dubbel klimateffekt. Det är en potential som måste använda sig av om vi ska nå ett hållbart energisystem och ett hållbart transportsystem. har tagit fram en motion med 15 olika förslag för att öka biogasproduktionen och biogasanvändningen i . Vi har som mål att man ska producera biogas , vilket är en kraftig ökning jämfört med . Vi vill också att man satsar hårt på energieffektivisering. Utan en sådan hård satsning kommer man aldrig att kunna nå vare sig de mål för förnybar energi som EU har ställt upp eller ambitioner att avveckla de fossila bränslena. Ett av de förslag som står för är att göra en ordentlig satsning på offentlig teknikupphandling, där vi vill satsa . Tekniken där är att staten och offentliga verksamheter tillsammans med privata företag går ut och lägger bud på marknaden på produkter som inte finns utvecklade, extra effektiva fordon till exempel eller extra effektiva vitvaror. Offentlig teknikupphandling är en effektiv klimatpolitik som skapar förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera långsiktigt genom att man får fram produkter som den sedan kan exportera till andra marknader. offentliga upphandlingar har lett till att nya miljöbilar som har kommit ut på marknaden har fått genomslag. Vi har också fått kylar och frysar som är betydligt mer effektiva än de som fanns på marknaden tidigare. Genom att fortsätta med och utveckla en sådan här teknikupphandling i offentlig regi kan vi få fram helt nya fordon, till exempel pluginhybrider, där skulle kunna vara en testmarknad om bara biltillverkarna var säkra på att det fanns en efterfrågan, att det fanns ett kundtryck. Genom samordning finns det stora möjligheter för staten att skapa ett sådant kundtryck och verkligen se till att blir ett föregångsland. Vi har enligt FN:s klimatpanel på oss att ställa om energisystemet, att ställa om världen mot minskade utsläpp av koldioxid. Ett av de här åren har regeringen tyvärr redan slösat bort. Vi väntar och hoppas på att regeringen inte ska slösa bort ännu mer tid innan det kommer konkreta åtgärder. 181 (): Timmen är sen. Magen är tom. Jag ska fatta mig kort, hoppas jag. Energipolitik spänner ju över oerhört många fält egentligen. Man kan komma in på klimatet naturligtvis. Man kommer automatiskt in på miljön. Man kan komma in på säkerhetspolitik, utrikespolitik och allt möjligt. Energin är nämligen grunden för vårt välstånd, och tillgången på energi avgör utvecklingen i väldigt många länder . Därför kan den här energidebatten få oanade dimensioner, så att säga, och även dra ut om vi skulle vilja. Men jag ska försöka hålla mig till det som rör utgiftsområde 21, som vi kallar det för. Jag kommer att begränsa min energiinsats här till just utgiftsområde 21. Inledningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Som jag sade får energin en alltmer central roll i vårt samhälles utveckling. De gamla energikällorna som vi har använt för vår välståndsutveckling är inte oändliga utan måste ersättas med nya. Utvecklingen i , och kräver enorma nya energimängder. Ovanpå detta finns hotet om att vår miljö och vårt klimat försämras om vi inte hittar energiformer som gör att vi kan både leva och utvecklas på vår jord. Det har blivit tydligt för alla att vårt klimat håller på att förändras och att vi alla måste hjälpas åt för att komma till rätta med problemet. En central del i arbetet mot klimathotet är just vår energipolitik. Det handlar om den energi vår industri behöver och som vi använder för att köra våra fordon, värma våra hus och få alla de olika apparater vi har i hemmet att fungera. När vi alla hjälps åt kommer samhället att förändras. Det gäller att hitta ekonomiska incitament för att ställa om produktionen i en mer miljövänlig riktning. mål måste vara att bli världsledande på miljövänlig teknik och miljöforskning. Det är en framtidsbransch med möjligheter till en stark exportmarknad. En modern miljö- och energipolitik vilar på och utgår från en marknadsekonomisk grund. För att kunna utveckla miljövänlig teknik och mer miljövänliga energiformer måste vi ha en god ekonomisk tillväxt och en stark ekonomi i grunden. Det finns ingen motsättning mellan att har en hög ekonomisk tillväxt och att strävar mot ett mer miljövänligt leverne, snarare tvärtom. Alliansregeringens budgetförslag innebär bland annat satsningar på energieffektivisering, både på och på regional nivå, stöd till andra generationens biodrivmedel, internationellt forskningssamarbete och stöd till planering och marknadsintroduktion av vindkraft. Konkurrensen och effektiviteten på elmarknaden måste stärkas. Arbetet med att vidare utveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, stärka överföringskapaciteten mellan länderna och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader i och EU är således viktigt. Tillsynen över elmarknaden stärks också genom inrättandet av . måste utveckla sin koldioxidneutrala energiproduktion. Vi har beprövade koldioxidneutrala alternativ för elproduktion. Det är kärnkraft, det är vattenkraft, det är solkraft och det är vindkraft. Vi behöver öppna för alla alternativ och måste bland annat uppgradera vattenkraften och bygga ut sol- och vindkraften så att vi kan få ut en större effekt ur de här energiformerna. Energipolitiken måste ha en inriktning för att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader med långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Energipolitiken har en fundamental roll att spela även i klimatpolitiken, och det är viktigt att intar en ledande roll i arbetet för att minska användningen av fossila bränslen. Vi vill även att intar en ledande roll på detta forskningsområde. Det måste finnas tydliga regler för investeringar, produktion och distribution av el som vi prioriterar en ökad konkurrens på elenergimarknaden. Energipolitikens mål måste vara att på kort såväl som lång sikt trygga tillgången på el och annan energi till med omvärlden konkurrenskraftiga priser. Detta är framför allt nödvändigt för den energiintensiva industrin i landet. Där ser vi en positiv trend i att energianvändningen minskar. Till följd av inträffade och befarade försörjningskriser och mot bakgrund av klimatfrågans allt större betydelse har energipolitiken kommit att hamna högt på den internationella dagordningen. Den energihandlingsplan som Europeiska rådets möte ställde sig positivt till innebär att länderna inom EU har som mål att till 2020 öka energieffektiviteten , har ett bindande mål om förnybar energi samt ett bindande minimimål för biodrivmedel på . Energihandlingsplanen syftar till att uppfylla det ambitiösa klimatmål som antagit. Klimatmålet innebär att EU ska minska sina utsläpp med till 2020 jämfört med utsläpp. EU är dessutom berett att minska sina utsläpp till 2020 om andra parter utanför EU tar sitt ansvar och gör jämförbara åtaganden. Miljö- och energibeskattningen ska utformas så att det lönar sig att ta ett miljöansvar. En sådan långsiktig inriktning skapar också möjligheter till teknikutveckling, ökad export, tillväxt och nya jobb i . Regeringen har stärkt det internationella samarbetet på energiteknikområdet på ett sätt som kommer att bidra både till att motverka de globala klimathoten och till att öka svenska företags konkurrenskraft på världsmarknaden. För att uppnå högt ställda energi- och miljöpolitiska mål krävs en långsiktig politik. Inte minst ställer hotet om globala klimatförändringar krav på beslut om åtgärder på såväl lokal, regional och nationell som internationell nivå. Vi måste söka så stor samsyn som möjligt så att vi kan få en konsekvent och stabil energipolitik som skapar förtroende på marknaden. Om marknaden inte har förtroende för den politik som förs eller förväntar sig stora förändringar vid ett eventuellt regeringsskifte skapar det stor oro, vilket skadar producenter såväl som konsumenter. Mot bakgrund av hur viktigt detta område är undrar jag om oppositionen har någon gemensam energipolitik. När man läser oppositionens olika förslag kan man notera att skillnaden mellan Socialdemokraternas och utgiftsnivå är uppe i nästan för , och ser det inte mycket bättre ut. Och syftar jag enbart på detta utgiftsområde. Socialdemokraterna vill satsa på regionala och lokala insatser för energieffektiviseringar medan vill dra ned inom samma område. Vi ser samma osämja när det kommer till stöd för energieffektiviseringar, energiforskning och konvertering från direktvärmande el. Det verkar spreta väldigt mycket i oppositionens energivilja. 182 () replik: Det som förenar oss i oppositionen är att vi har modet, vi har viljan och vi har idéerna. Sannolikheten för att bli överens är betydligt större än hos en allians som saknar både mod, vilja och idéer. Det är nämligen inte svårt att bli överens om man inte har något att bli överens om. Det är så jag ser det. Vi måste hjälpas åt och söka samsyn, säger . Ska jag tolka det så att tar avstånd från synsätt att branschprogram är ett antikverat sätt att arbeta, som han uttryckt det? Är beredd att använda som ett verktyg i omställningen? Så står det inte i betänkandet från alliansen, utan där står att ska behandlas som vilket annat företag som helst. har tydligt visat att genom att ge direktiv de efterlyser dessutom tydligare direktiv går det att använda i omställningen. har kommit med en rapport som visar att åtgärder måste vidtas för att förbättra konkurrensen och få in fler aktörer på energiproduktionsmarknaden. Vad gör regeringen för att det ska bli fler aktörer på energiproduktionsmarknaden? 183 () replik: Mod, vilja och idéer, sade . Jag tycker att det är rätt övermaga att anse att endast oppositionspartierna skulle stå för detta. Alliansen och den nya regeringen har visat stort mod, stark vilja och har massor av idéer. Vad gäller alliansen och Socialdemokraterna ser jag att vi har en samsyn i många energifrågor, dock inte i alla; har pekat på vissa av dem. Jag ser det som en god förutsättning för en stabil miljöpolitik i landet.