prot · GU09134 · 2007-08-30 00:00:00 — Det är knappt ens det , skulle jag vilja säga. Om man luckrar upp det ännu mer är det än mindre någon garanti och har en sådan effekt. 38 (): Jag hade först inte tänkt gå upp i debatten. Men när jag hörde svaret från ministern måste jag få ställa några frågor. Enligt finns det 800 000 beviljade F-skattsedlar i landet. Det kommer in nästan 75 000 ansökningar . Av dessa 75 000 ansökningar är det i runda tal 1 400 som får avslag. Det främsta skälet till avslagen är att man har skatteskulder. Precis som sade här är kravet att man säger att man har för avsikt att bedriva näringsverksamhet som är varaktig och ska ge vinst. Då kommer frågan vad som är de höga trösklar som försvårar nyföretagandet och motverkar entreprenörsandan i landet, som minister säger. Jag är lite nyfiken på det. Är det inte så att problemet som och även andra upplever är skatteundandraganden? Det är de som är oseriösa som lätt kan få en F-skattsedel men som inte sköter sina förpliktelser. Är det inte så att ett problem som finns är att det inte är tillräcklig ordning och reda? utredare har själva kommit fram till att skatteundandragandena är som störst bland företagarna. Är inte ett av problemen också att det inte finns tillräcklig kontroll? har vi en regering som tillför nya inslag. Det gäller till exempel hushållsnära tjänster. Rättschefen inom sade att det kommer att innebära att det kommer att stå lastbilar med kvitton utanför skattekontoren. Om jag har förstått svaret rätt menar arbetsmarknadsministern att en tröskel är just arbetstagarbegreppet. Det är Arbetsdomstolen som fäller avgörandet om det finns ett anställningsförhållande eller om det finns ett beroende. Det gäller om man tillhandahåller egna verktyg, står för egen lokal och så vidare när det ska avgöras om det ska vara F-skattsedel eller inte när det tvistas om det. Den här regeringen har skjutit in sig på att det är tröskeln, och man står i avsikt att förändra arbetstagarbegreppet. Men man vänder på steken och säger att det handlar om näringsverksamhetsbegreppet. Därför blir min fråga: Vilka är de stora trösklarna? Det är precis som har sagt. Det är väldigt lätt att få F-skattsedel i det här landet. Det är väldigt många som ansöker om det, och det är också väldigt många som får det. Var är tröskeln? Man blir misstänksam. Jag kan tänka mig att om man ska förändra i arbetstagarbegreppet uppträder situationen där en chef säger till den anställde: Det vore trevligt om du skaffade ett eget företag och en F-skattsedel, men du gör samma jobb åt mig som du gjorde tidigare. Är det vad som är tröskeln, eller vilka är de annars? Det skulle jag vilja ha ett konkret svar på. 39 (): Vi som har förmånen att arbeta med företagsfrågor och näringslivsfrågor här i vet att just detta med regelförenkling har varit viktiga frågor för i varje fall den gamla regeringen. Den nu sittande regeringen vet vi inte så mycket om, eftersom det inte har gjorts särskilt mycket. Man har gjort jämförelser. Inte minst har detta arbete varit en viktig fråga för EU och EU:s verksamhet. Det finns några saker som vi kan konstatera. När det gäller att starta nya företag är det väl ingen tvekan om att är bäst i klassen. Det finns några sammanhang där man kan peka på att det är lite krångligare. Men det har knappast med F-skattsedel utan med andra tillstånd att göra. Vi har till exempel lite krångligare regler för restaurangägare än vad man har i andra länder. Men när det generellt gäller just att få starta företag är ett av de länder i som är allra bäst. Det är det land där det är enklast att starta ett företag. Då infinner sig genast frågan: Är detta verkligen ett behov som finns? Gör F-skattsedeln som sådan att det blir enklare att starta företag? Eller är den frågan och har varit en sådan viktig ideologisk fråga för att den bara måste tas med som ett obligatorium? Det gäller att man inför sig själv ska kunna säga: Vi vill göra det enklare att starta företag genom att ändra på F-skattsedeln, kosta vad det kosta vill. Det gäller trots de sakliga omständigheter som gör att man kan invända mot den diskussion som har förts inte minst här . Jag ser gärna regelförenkling, men det måste vara regelförenkling som gör att det blir mycket enklare att starta företag och att det framför allt blir enklare att vara företagare. Men med denna åtgärd blir det inte enklare att starta företag. Vi är bäst i klassen. Vart vill man egentligen komma i detta sammanhang? Vi är bäst i när det gäller att starta företag. Det finns andra bitar där vi behöver bli bättre. Vi behöver bli skarpare när det gäller andra regelförenklingar, men det har vi inte sett så mycket av från den nya regeringen. 40 Arbetsmarknadsminister (): Om det är som säger, att det inte är något bekymmer att få F-skattsedel, har vi kanske inget problem. Det är det som utredningen får visa. Den är till för att utreda och se över om det går att underlätta detta. Det är nämligen den stora skiljelinjen. När man lyssnar på mina socialdemokratiska motdebattörer visar det sig att arbetslinjen, som den definieras när det handlar om att få företag som vill växa och anställa, ska tämjas med skatter, kontroll, administration och vad det nu kan vara. Och det är klart att vi kan vara bäst i klassen, och det är väl bra om det är på det sättet. Men att vara bättre än eller i de delarna Ja, det kanske är så att vi har lite att göra ändå. Vi måste göra allt vi kan för att se till att underlätta för företag att komma fram, växa och också våga anställa själva. Det måste göras många olika saker som vi säkert har anledning att debattera i andra sammanhang. Det handlar om allt ifrån regelförenklingar till skattesituationer och annat. Vi hörde tala om att storföretagen sätter press på småföretagen. Det kan säkert vara så. Jag har själv drivit småföretag och varit just i den sitsen att jag har skjutit på betalningar och krävt längre betalningstid vid förhandlingar. Men den största boven i det sammanhanget är staten, som med sina tidigare momsinbetalningsrutiner krävde av oss småföretagare att vi skulle agera bank åt staten genom att betala momsen innan vi själva hade fått in den från våra kunder. Så regeringen måste göra många saker . Jag får frågan om detta är något problem. Det är många som beviljas och få som får avslag. Det må så vara. Men hur många är det som aldrig ens söker av det enkla skälet att de vet att de inte uppfyller kraven? Det tydligaste exemplet är kanske ett kooperativ av kvinnor i vårdsektorn som jobbar i och vill starta eget. De har bara en kund i området, nämligen , och kvävs därmed redan från starten. De vågar inte dra i gång för de vet att de eller året inte har möjlighet att få fler än en uppdragsgivare. Det är problemet. skrev en rapport om just detta. Den hette F-skatt åt flera. Där pekade man på att dagens regler kunde vara ett problem för till exempel företagsjourer, musiker, tidningsmedarbetare, direkthandelsförsäljare, diskjockeyer, avbytare inom jordbruket, fria filmare, hemtjänstarbetare med flera. Vår utredning ska , , visa om det är på detta sätt, om denna typ av problem fortfarande finns och om det finns saker som går att göra för att underlätta för företag att komma i gång och växa. Jag vill återigen avsluta med att konstatera det som jag sade redan i inledningsanförandet. Av utredningens uppdrag framgår tydligt att behovet av skydd för den svagare parten i ett uppdragsavtal ska beaktas så att eventuella nya regler inte ger utrymme för det missbruk som jag vet att mina socialdemokratiska motdebattörer oroar sig för. 41 (): Det blev inget konkret svar på frågan vad yttersta syftet är. Arbetsmarknadsministern sade att han ville utreda hur det ser ur och hur det är. Återvänder jag till själva sakfrågan är det lite grann fablernas värld att tro att en massa företagare med jättegoda idéer inte ens söker F-skattsedel för att det är utsiktslöst att få det. Då är man dåligt informerad. pekade på det som är rätt enligt statistik. De flesta som avvisas F-skattsedel har andra belastningar, skatteskulder och så vidare. Det är ett gott skäl för att man inte fortsätter i något felaktigt utan reder ut sina affärer och inte ger det problem som redan finns möjlighet att eskalera. Det är skäl nog. När det gäller damerna med kooperativet finns det massor som jobbar så ute i landet, Littorin. Jag känner till flera sådana kooperativ som har en uppdragsgivare, kommunen, och som får F-skattsedel. Jag skulle vilja se den som har blivit nekad det om man har en seriös företagsidé och har fått ett upphandlingsuppdrag där man jobbar åt en kommun eller ett landsting. Det har aldrig framställts som problemet, och det är inte det som har legat till grund för nekandet. Detta är inget stort sätt att underlätta för företagarna. Lyssnar man på dem själva var det en diskussion om hur trygghetssystemet fungerar för småföretagare. Det finns det anledning att titta på. Många är oroliga eftersom man har familj, barn och kan bli sjuk och så vidare. Vi startade en översyn av detta, även när det gällde a-kassa för småföretagare. Vad jag har erfarit har regeringen lagt ned arbetet vad gäller översynen av tryggheten för småföretagare. Arbetsmarknadsministerns egen partiledare sade i att något av vitsen med att starta företag är risken. Det brukar också de stora företagsledarna peka på tjusningen med risken. Själva sitter de med avtal och pensioner som räcker en livstid och en bra bit till. Då kan man tala om andras risk. Men det är klart att risken och vilket trygghetssystem man har om man går från en anställning till att starta företag är en sak som samhället bör engagera sig i så att småföretagaren blir mer jämställd med den anställde när det gäller trygghetssystemet. Det är betydligt viktigare än att öppna upp något som nästan är helöppet . Risken är att man får in företagare med oseriös verksamhet som man inte är betjänt av i samhället. Öppnar man upp mer än vi redan har gjort kan man gå in på Internet och klicka fram sin F-skattsedel, och då har den inget värde över huvud taget i handen. Man ska vara rädd om F-skattsedeln. Det ska vara ett körkort för företagande som visar att man arbetar inom de regler som samhället har satt upp. Vi ska ha en sund samhällsekonomi och ett sunt samhällsförhållande mellan företag och anställda. Man kan diskutera villkor, hur man kan underlätta, hur det ser ut, momsregler och allt sådant. Det ska man vara öppen för. Men detta är definitivt fel väg. Vill man bara undersöka hur det ser ut och komma fram till det kan jag vara lugn. Men som alltid är jag orolig, inte minst med tanke på den tidigare debatten om att man ska förändra förhållandet på svensk arbetsmarknad. Den risken är uppenbar. Vi får följa detta vidare och se. Det är viktigt att det finns regler för detta, och om man öppnar upp det är det viktigt att människor inte blir utnyttjade på ett felaktigt sätt och trängs in i en situation som de själva inte har valt. Det är så det kan bli om man misshandlar F-skattsedeln. 42 (): Det är bra att även finansministern gör sitt inträde i lokalen nu när vi ska tala skatt. Vad menar arbetsmarknadsminister när han säger att vi socialdemokrater ska tämja företagare med skatter och kontroll? Vi vet varför vi betalar skatt. Vi vill bygga välfärd i landet. Vi vill också ha ett system som gör det enkelt, effektivt och framför allt främjar skattemoralen. Då krävs det lite kontroll också. Det var ett slarvigt uttalande av Littorin! Antingen är minister lite oengagerad i frågan eller så är han dåligt påläst. Om debatten ändå hade handlat om vad en utredning skulle kunna ta fasta på hade den kunnat handla om precis det som talade om. Vad är det för villkor som finns för nyföretagare? Vilka risker har man, och på vilket sätt kan man hjälpa till för att komma över de trösklar som finns i riskerna? Om det ändå hade handlat om vilken ordning och reda vi ska ha på arbetsmarknaden? Hur är det med konkurrensneutraliteten? Är det någon som ska springa bredvid eller inte? För detta krävs fasta spelregler och kontroll. Om det ändå hade handlat om bättre service från myndigheterna och , men det talar han inte ett dugg om. Om det ändå hade handlat om en tanke som riktas mot avtalslagens villkor som ska reglera villkor mellan stora företag och små underentreprenörer, men det gör det inte heller. Om det ändå hade handlat om att bygga upp ett förtroende från allmänheten för hela systemet, alltså om det hade handlat om en förstärkning av F-skattsedeln. Nej, vi får här höra att man ska ta reda på vad det är för tröskel eftersom han inte visste det själv. Vilka trösklar finns här? Vi vet att det är 75 000 ansökningar och 1 400 avslag. Jag är så övertygad, minister , om att det för honom och regeringen handlar om att ändra i arbetstagarbegreppet. 43 (): Arbetsmarknadsministern talar om skatter, kontroll och administration. Jag tror att vi är ganska överens om att man måste ha någon form av administration och någon form av kontroll för alla som ska betala skatt och som ska hantera denna typ av frågor. Frågan har handlat om hur vi ska undvika att vi har för mycket administration för företagen och för mycket kontroll som är onödig. Tyvärr ser vi ganska lite resultat av det som har kommit fram om detta. Det som vi vet är att vi är bäst i klassen. Och fnyser arbetsmarknadsministern och säger att det är så om man jämför med och . kommer jag inte ihåg vilken nivå som de låg på, men jag vet att bland annat som ibland brukar framhävas som ett land som har fått fram många småföretagare också finns med i denna jämförelse. Så det handlar inte bara om de länder som brukar framhävas som väldigt byråkratiska länder. Men är inte frågan oftast, arbetsmarknadsministern, den som i alla fall jag har mött i debatter, nämligen att vi har små företag som inte vill växa till stora företag, och vilka steg tar vi då? Då är F-skattsedel inte aktuellt. Jag tycker att man har pekat på några saker. Momsinbetalningen har varit en sak. Trygghetssystemet för företagare har varit en annan sak. Arbetsmarknadsministern säger att man måste ha fler än en uppdragsgivare. Men jag har besökt ett antal företag i mitt eget område, , utanför , och väldigt många av dessa företag har en enda uppdragsgivare. Då måste frågan ställas: Har de då brutit mot reglerna eftersom de har fått F-skattsedel? Ofta har det handlat om en enda uppdragsgivare, och det har i detta fall varit . Då måste de ha brutit mot reglerna. Eller är det en myt att man måste ha fler uppdragsgivare och att det i verkligheten ligger till på ett helt annat sätt? Jag tycker att det skulle vara bättre om vi fick en lite mer ärlig debatt i dessa frågor. 44 Arbetsmarknadsminister (): När man lyssnar på inläggen här får man oerhört lätt intrycket av att företagarna, inte minst småföretagarna, i Socialdemokraternas värld är potentiella skurkar. Det är precis tvärtom enligt vår och regeringens syn. Företagarna och småföretagarna är potentiella hjältar som vi hoppas ska kunna starta, komma i gång, växa, anställa och se till att vi anträder vägen mot full sysselsättning. Problemet är inte, om jag ska utgå från interpellationen, de som nekas F-skattsedel. Problemet är osäkerheten, , som gör att alltför många aldrig ens söker. säger att jag inte vet vilka det är. Men i mitt förra inlägg gjorde jag en uppräkning som publicerade 1998 av exakt vilka grupper som man då såg hade problem att få F-skattsedel. Jag kan gärna återupprepa det om behöver en sådan återupprepning. Det talades då om personer som jobbade i företagsjourer, musiker, tidningsmedarbetare, direkthandelsförsäljare, diskjockeyer, avbytare inom jordbruket, fria filmare och hemtjänstarbetare. Låt mig där lägga till en viktig grupp som exempel, och det är kvinnorna i vården som vill dra i gång och starta eget. De kan bara få en uppdragsgivare, nämligen . Varför ska vi göra det svårare för kvinnor i vården att starta eget? Varför vill ni förneka dem detta? Det är för mig en gåta och helt obegripligt. Sedan måste jag reagera lite grann på att talar om F-skattsedeln som körkort för företagare. Vi fick näringsfrihet i det här landet 1846. Det var då som vi så att säga lade skråsamhället bakom oss eftersom marknadsekonomin är den främsta garanten, vilket tiden också har visat, för tillväxt och välfärd för alla. Jag har svårt att förstå att detta ska vara den stora frågeställningen, att vi nu gör det lättare för folk att få en F-skattsedel. Alla övriga regelverk ska gälla, och i utredningsuppdraget ligger också tillsynen över skyddet för den svagare parten som diskussionen egentligen borde handla om. 45 (): Jag tycker att det finns en tendens att arbetsmarknadsministern håller på att bli desperat i denna debatt. Jag skulle vilja ha en ursäkt från honom. Att säga att vi skulle anse att småföretagare är skurkar eller smusslar med skatt tycker jag är ett fult påhopp. Jag kan inte tyda denna debatt vare sig från mig själv, från eller som att vi skulle påstå någonting sådant. Det är inte det som vi har pekat på. Vi har frågat efter syftet från arbetsmarknadsministerns sida med denna utredning. Det har sagts att han vill undersöka hur det är. Sedan påstår arbetsmarknadsministern i sista delen att kvinnorna förnekas att starta företag i vården. Så är det inte. Det finns ju massor med kooperativ och kvinnor som jobbar åt kommuner och landsting som har företag och som har fått F-skattsedel. Det finns andra som har en uppdragsgivare och som har F-skattsedel. I min gamla bransch skogen känner jag massor med skogsentreprenörer som bara kör åt ett enda skogsbolag och som får F-skattsedel. Hur har de fått det? sade: Har de fått det på grund av att man har gjort fel? Det har väl gjorts en bedömning att detta fungerar. De flesta av de 1 400 som nekas en F-skattsedel, av över 70 000 som har sökt, har gjort det på grund av att de har skatteskulder. De har bevisat att de inte har klarat av att driva ett företag. Det är väl inte så konstigt att man inte anser att de ska ge sig in på detta igen när de har dessa problem? Det har ingenting att göra med att man skulle förnekas att vara företagare eller att man inte har idéer. Skyll på dessa saker, arbetsmarknadsministern, och beskyll inte oss för att vara emot småföretagare eftersom jag aldrig kletar på mig det. Det är en myt som ni försöker beskriva därför att vi ska framstå som fiender till företagarna. Det är struntprat, arbetsmarknadsministern. Sluta med det. 46 Arbetsmarknadsminister (): Tack för det. Jag ska återgå till själva interpellationen. var om vi kan se till att vidta olika åtgärder för att så att säga försvara den svaga parten i den typ av situationer som kan uppstå. Svaret är ja. Det står i utredningsuppdraget. Någonstans ligger grundfrågan. Tycker man att det är bra att det är fler, givet en sådan klausul, som kan vara beredda att dra i gång och starta företag för att förhoppningsvis kunna växa och anställa? Jag är av den grunduppfattningen att det är en bra idé. Låt oss undanröja alla tvivel, hinder och tveksamheter som kan göra att personer avstår från att söka F-skattsedel eller avstår från att sätta i gång. När man går in på är det väldigt uppenbart att man behöver fler uppdragsgivare. Och när man gör sin första ansökan om F-skattsedel är det precis det som man ska uppge. Man ska också kryssa i ett antal saker för att redovisa detta. Låt oss därför undanröja den typen av hinder, och låt oss få fler som vågar dra i gång och som vågar anställa så att vi får fler på svensk arbetsmarknad och minskar utanförskapet. Det måste vara vår grunduppgift. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:671 om försämringar av anställningstryggheten 47 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag delar analys av styrkeförhållandena på arbetsmarknaden och bedömningen att företagen drabbas av oproportionella konflikter samt om jag avser att ta initiativ till att göra förändringar i lagen om anställningsskydd. Bakgrunden till frågan är de förslag som lagts fram inför 2007. Det är min och regeringens uppfattning att den svenska arbetsmarknadsmodellen och arbetsrätten generellt sett fungerar bra. Modellen förutsätter att arbetsmarknadens parter uppträder på ett ansvarsfullt sätt. Det ligger också i modellens natur att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör diskutera och komma överens om eventuella större förändringar på arbetsmarknaden. Vi har genomfört vissa ändringar avseende tidsbegränsade anställningar i syfte att skapa förutsättningar för fler jobb. Dessa regler har därmed blivit enklare och mer ändamålsenliga. I övrigt har regeringen inte för avsikt att föreslå några ändringar i den grundläggande arbetsrättsliga lagstiftningen. 48 (): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern. Det är bra att arbetsmarknadsministern står fast vid att regelsystemet och anställningstryggheten ska finnas kvar. Arbetsmarknadsministern säger att regeringen står bakom den här uppfattningen. Det som ständigt oroar mig är att ingår i regeringen och har en ganska vidlyftig syn på de här frågorna i debatten och på många olika sätt. Det är klart att det oroar mig att en av de tyngre ministrarna i regeringen har en helt annan uppfattning än regeringen. Det framkommer ideligen. Det är dålig ordning om regeringen står för en sak och vissa ministrar ständigt deklarerar en helt annan åsikt i en så pass viktig fråga. Det är viktigt att ha en diskussion om hur det ser ut. Jag delar arbetsmarknadsministerns uppfattning att allt inte alltid kan vara som det är. Det sker förändringar i samhället som förutsätter att vissa saker behöver förändras eller hanteras på annat sätt. Jag delar arbetsmarknadsministerns uppfattning att det är parternas sak att diskutera det. Jag deltog i några debatter under Visbyveckan som handlade om just de här sakerna. Jag var väldigt tydlig och sade att det är parternas sak. Det finns en uppladdning, inte minst på arbetsgivarsidan, där man beklagar hur svag man är gentemot de fackliga företrädarna. Man kan inte hålla tillbaka löneökningar, man klarar inte en rad olika saker. Det är ju att stå på knä och be regeringen att ändra lagstiftningen så att de stackars företagarna får det lättare. Det här handlar framför allt om storföretagare som för fram detta genom . Ni är naturligtvis utsatta för ganska stark press från näringslivet som vill att ni ska leverera det som ni har sagt i opposition . Det har jag full förståelse för. Jag har sagt det tidigare, och säger det igen: Så länge arbetsmarknadsministern håller fast vid detta har han en stor och stark vän i socialdemokratin som delar denna uppfattning. Vi ska ha en stark anställningstrygghet. Gör upp med så att de slutar att köra med detta. De tillhör ändå regeringen. Det skapar turbulens och oro. Man funderar över vad som ska komma på det här området. Om det finns behov av förändringar åt båda håll, tycker jag att parterna ska klara av det. Den linjen tycker jag att arbetsmarknadsministern ska hålla fast vid. Ni fuskade ju lite och öppnade för ytterligare visstidsanställningar. Det var väl ett avsteg från detta. Jag hoppas att det inte blir fler avsteg. Jag är nöjd med arbetsmarknadsministerns svar om att ni håller fast vid den svenska modellen och anställningstryggheten, men gör upp med också. 49 Arbetsmarknadsminister (): När man läser en del debattartiklar och intervjuer kan man få uppfattningen att det är konflikterna på svensk arbetsmarknad som är det stora samhällsproblemet. Jag delar inte den bedömningen. Jag tar gärna en diskussion om utanförskapet och olika politiska insatser som vi behöver göra för att komma till rätta med arbetslösheten. ingicks 3 906 avtal på lokal nivå. Det var konflikt i 18. Det är inte ens ½ procent av fallen. Vi hade inte ens förlorade i konflikt på svensk arbetsmarknad . Det ska jämföras med 11 miljoner förlorade arbetsdagar 1945. Det är ju ett bra tag sedan, men det säger en del om att det har hänt en del på svensk arbetsmarknad när det gäller konfliktbenägenhet. Vi hade ungefär 435 fall i arbetsdomstolen. I motsvarande brittiska tribunaler var det ungefär 100 000 fall som avgjordes.