prot · GU09132 · 2007-08-16 00:00:00 — Då kommer vi att få en möjlighet att få den här frågan utredd ordentligt. Kanske det inte går. Jag tror att det kommer att gå, men möjligtvis kommer det inte att gå. Då får vi i alla fall svar. Kanske är det på det sättet att det i vissa situationer ska vara koppleri. Men då vet vi det. Om vi inte gör någonting, bara avvaktar utredningen, kommer vi inte att få svar på den här frågan. Då kommer inte att kunna göra en förändring där koppleri bedöms som människohandel. Då kommer vi inte att kunna få konsekvensen att unga flickor bedöms som brottsoffer och har rätt till skadestånd. Vi kommer, tycker jag, att svika de flickorna när vi nu verkligen har chansen, när vi vet att den här frågan ändå är uppe på dagordningen. Det spelar egentligen ingen roll vem som har väckt frågan, men har jag drivit den. På samma sätt som vi var eniga om människohandeln tidigare, varför inte låta oss vara det i den här frågan? Jag kommer att supporta regeringen på alla möjliga sätt om man tillsätter den här utredningen för att kunna se om vi inte kan hjälpa de här flickorna ordentligt. Jag hoppas att justitieministern tänker om så att inte detta ska behöva påbörjas först . 45 (m): Det är möjligt att själv inte tänkte på kopplerilagen när utredningen om människohandel tillsattes. Men det gjorde departementet, och det är väldigt bra. Den pågående utredningen och översynen har ju i uppdrag att överväga tillämpningen av bestämmelsen, eventuella förändringar av brottsbeskrivningar och om det finns behov av förändringar i andra straffbestämmelser. I direktiven påpekar departementet att människohandelsbrottet i vissa fall ligger koppleribrottet nära. Det står också utredaren fritt att ta upp även andra frågor inom ramen för utredningen i den delen. Det är därför naturligt att utredaren överväger hur människohandelsbrottet och koppleribrottet förhåller sig till varandra. Om utredaren föreslår att bestämmelsen om människohandelsbrottet ändras har utredaren mandat att föreslå ändringar även i kopplerilagstiftningen. Utredaren har faktiskt ett väldigt brett mandat. Den här frågan är anhängiggjord och finns där. Jag förstår inte varför man då skulle behöva ge ytterligare tilläggsdirektiv eller låtsas som om vi inte har brytt oss om det hela. Det jag har försökt tydliggöra är att jag var lite förvånad över rubriker om att avskaffa koppleribrottet. Det finns faktiskt handlingar som jag tycker fortfarande bör anses vara brottsliga och där man använder lagen om koppleribrottet. Men i direktiven finns det, vilket uppenbarligen är en överraskning för den förre ministern, beskrivningar och tankar om detta. Man har tagit upp det och gett utredaren full möjlighet och ett brett mandat. Därför tror jag faktiskt att det är helt onödigt att ge nya direktiv. Men det är klart att diskussionen om detta också påverkar en utredning. Man kan få nya infall som man kanske inte redan har kommit på. 46 (): I svaret sade justitieministern att ett sådant tillägg skulle försena. säger justitieministern att detta redan finns i utredningen. Om det redan finns skulle det inte försena att bara förtydliga det. Risken är nämligen uppenbar att utredaren kommer fram till: Nej, det är inte en bra lösning, det ska vi inte utreda. Det är därför som det är så viktigt att man ger ett tilläggsdirektiv där man säger att man vill få ett konkret, preciserat förslag, kanske för- och nackdelar, men att man verkligen försäkrar sig om att detta finns med. Och det finns inte med i utredningsdirektiven. Visst är det så. Så är det ju alltid. En utredare får direktiv att utreda fritt. Men vi vet inte det. Då kan det innebära att vi befinner oss i den situationen att inget förslag kommer fram, att ingen ordentlig utvärdering har gjorts. Det vore djupt olyckligt och ett svek mot flickorna. Det är så enkelt att bara ge detta tilläggsdirektiv så att vi får frågan ordentligt utredd och inte förlorar tid i kampen mot människohandeln. Vi kan då verkligen försäkra oss om att vi inte behöver få de svar som skulle innebära att man måste tillsätta en ny utredning. vet jag inte hur den här utredaren har uppfattat det. Det var i alla fall tydligt i medierna att hon inte hade uppfattat den här frågan. Då trodde hon att människor skulle kunna komma i den situationen att de inte döms. Självklart ska det inte vara så. Det ska inte vara lättare på något sätt att frikännas. Inte minst på grund av utredarens uttalanden är det viktigt att man styr upp det här ordentligt i tilläggsdirektiv, så att man får ordentliga, konkreta svar och förhoppningsvis också förslag som kan leda fram till att vi får de förbättringar som behövs och att koppleribrottet ersätts av människohandelsbrottet med möjligheten att några få undantag fortfarande finns kvar. Men det kan bli betydligt flera situationer där vi slipper uppleva att 16-åriga flickor från anses begå brott mot staten när det handlar om deras personliga integritet och sexuella integritet. 47 (m): Jag noterar att under resans gång backar lite grann och medger att det kan finnas delar av koppleribrottet som ska vara kvar. Men den fråga jag har svarat på handlar om att ersätta koppleribrottet med människohandelsbrottet. Jag vill ändå säga att jag vidhåller att det är fullt tydligt i direktiven att det finns möjligheter att utreda de kopplingar och samband som finns och att det också nämns i texten till direktiven. Det låter väldigt enkelt att ge tilläggsdirektiv, men hur man än gör tar det lite tid och det ställer till en del saker. Jag tror som sagt inte att det är nödvändigt, och jag är inte beredd att utforma sådana tilläggsdirektiv. Jag är inte heller beredd att helt ersätta eller avskaffa koppleribrottet, som en del medier uttryckt det. Men har jag förstått att inte heller är det, utan vi ser båda att koppleribrottet fortfarande har bäring i vissa delar. Det är viktigt, och det är viktigt att hitta regler för människohandelsbrottet som gör att man verkligen tar sig an de unga flickor som det ofta handlar om och hur de drabbas. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2006/07:662 om 48 (m): har frågat mig om jag har för avsikt att garantera att nu får vara kvar. presenterades betänkandet Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Där föreslås att ska läggas ned och att dess verksamhet ska övertas av och polisen. Betänkandet har remissbehandlats. har jag gett beskedet att ska finnas kvar. Jag anser att det aktuella betänkandet och de inkomna remissvaren inte motiverar en nedläggning av myndigheten. Jag vill särskilt lyfta fram att både utredningen och flera remissinstanser har konstaterat att bedriver en i många avseenden väl fungerande verksamhet. Det är naturligtvis en prioriterad uppgift för mig och regeringen att säkerställa en så effektiv ekobrottsbekämpning som möjligt i hela landet. Framför allt de grövre och ofta gränsöverskridande ekobrotten är ett stort problem som kräver gedigen spetskompetens och en slagkraftig organisation. Det är min bestämda ambition att ekobrottsbekämpningen ska utvecklas ytterligare. Enligt min mening har en viktig funktion att fylla i utvecklingen av den framtida ekobrottsbekämpningen. 49 (): Frågan om har varit föremål för debatt . Från början gick det trögt, som det gör med en ny myndighet. Men allteftersom blev arbetet allt bättre, mer effektivt med fler fällande domar, och spetskompetensen kom till användning. Vi har sett olika synpunkter från de borgerliga ledamöterna. har hårt drivit frågan om avskaffande av . Därför ska det bli intressant att höra anförande. har däremot varit på Socialdemokraternas sida och stött oss. Vi hade ett bra seminarium tillsammans i . Jag tror att har uttryckt lite kritik, men jag är inte helt säker, medan vad jag har kunnat konstatera inte har sagt någonting i frågan. Det finns naturligtvis en oro på . Så länge vi har en borgerlig regering finns det ändå en osäkerhet. Då är det viktigt att vi får ett klart och tydligt svar: Nej, det är inte aktuellt. ska inte kunna driva igenom frågan. är frågan avgjord. Det är bra om vi får ett klart och tydligt besked i saken. Det går inte att säga att myndigheten inte ska läggas ned nu men kanske . Det går inte att arbeta i den arbetsmiljön. Man måste veta att myndigheten finns kvar. Det beskedet vill jag att ska ge. säger nu att myndigheten ska utvecklas. Vore det inte bra att utveckla den inte bara geografiskt, så att den fördelas till fler ställen i , utan också se till att olika orter får olika ansvarsområden? Till exempel kan få ansvar för ekonomisk brottslighet i samband med smuggling, kan få ansvar för ekonomisk brottslighet i krogmiljö och kan få ansvar för insiderhandel. Det kan naturligt bli olika punkter så att det inte bara blir geografisk spridning. Det ska kanske inte bara vara en geografisk utveckling utan i stället en utveckling där de olika frågorna sprids så att det blir spetskompetens på olika ställen. Det vore intressant att höra om delar min uppfattning i mitt förslag eller om man ska satsa på att utveckla detta geografiskt när nu ska utvecklas. 50 (): Jag ber, liksom vid en annan interpellation, att få tacka förre justitieministern för att han har ställt denna interpellation till nuvarande justitieministern. Jag kan glädja våra nuvarande och före detta ministrar med att jag fortfarande har en avvikande åsikt. Jag tror att det är farligt att bli myndighetskramare. Om vi hade haft samma myndigheter kvar som 1910 eller något annat år och inte genomfört många reformer på området hade vi kunnat ha också ett myndighetsmuseum, precis som det finns ett företagsmuseum. Det viktiga som säger är att ta ställning till var verksamheten är mest effektiv. Vi folkvalda måste alltid diskutera var den gör bäst nytta. Vi har till exempel ingen alkoholinförselbrottsmyndighet. Vi har dock en ekobrottsmyndighet. Den avviker från resten av rättsväsendet. Alla andra brott ska utredas av åklagare och polis och dömas av domstolar. Vi har, som bekant, också specialdomstolar. Jag menar att det har varit en effektiv kampanj från sida om att om den skulle utsättas för någon form av annan organisationstillhörighet skulle den inte fungera på samma sätt och bli dyrbar. Detta är helt obevisat. Inte minst Socialdemokraterna har under en lång följd av år genomfört olika förändringar inom myndighetskulturen för att effektivisera verksamheten. har det varit med god framgång. Andra gånger har det inte varit lika framgångsrikt, till exempel har inte tullmyndigheten varit lika framgångsrik. Då får vi fundera på om den organisationen har blivit den bästa. Jag ser att , som har suttit i skatteutskottet, sitter här. När det gäller ekobrotten är samverkan med inte minst angelägen. Man har inom inte en parallellorganisation men en annan form av undersökande och utredande verksamhet av en lång rad av dessa brott. Slutresultatet av utredning av Trustor var inte så framgångsrikt. Vi måste också se på . Hur ser den på hur hela myndighetsstrukturen ska se ut? De har inte gått in på just den här frågan, men det ligger i förlängningen av hur vi ska organisera hela det offentliga . talade om Kollegiet för utbetalande av ämbetsmännens löner. Det var skönt att det bara blev en fiktiv myndighet. Jag ser också försvarsminister här. Vi får vara försiktiga med att ha en massa myndigheter inom till exempel försvaret och så vidare som inte behövs. Det finns mycket att fundera på här. Jag tror för min del att man inte ska låta sig förledas av att alla remissinstanser är alldeles eniga. Remissinstanserna, såsom jag har läst dem, har haft goda skäl att vara eniga om bevarandet av sin egen ställning. Den linje som har intagit, att ska vara en del av det övriga rättsväsendet och inlemmas inom polisväsendet och , är den på lång sikt kloka vägen. 51 (m): Det är möjligt att inte så många tidningar når fram till , , men jag tror att budskapet till och personal där har varit tydligt från min sida. Den utredning som vi hade ute på remiss, som föreslog en nedläggning av , har inte argument och fog för en nedläggning av den myndigheten. Tvärtom har vi i den analys vi har gjort det vill jag säga även till noggrant gått igenom förslag och resonemang. Man visar vilka fördelar en nedläggning skulle innebära. När det är sagt ska vi erkänna att nuvarande organisation av ekobrottsbekämpningen inte är oproblematisk. Det finns mellan varven brister i samordningen. Det finns också problem med att myndigheten inte täcker hela landet. Det finns mer än ett bekymmer. Jag har inte, som , börjat i den ändan att jag har funderat på frågan om på vilken ort det ska göras något. Jag har inte gett ett formellt uppdrag, men jag har sagt till myndighetscheferna för både polisen och att de får ta tag i de svårigheter de har sett, lösa dem och komma tillbaka till departementet och berätta om vilka begåvade idéer de har om hur detta ska hanteras. över lite måste vi få en generellt bättre ekobrottsbekämpning. Det finns mycket blandbrottslighet. Det innebär att de vanliga polismyndigheterna i vanliga brottsärenden kommer att behöva kompetens. Det går inte alltid att dela upp ett ärende så att gör det här och den vanliga polisen det där. Då måste man kanske fundera över något slags konsultverksamhet eller någon annan typ av ordning. Vad vet jag? Det krävs ett utvecklingsarbete. Precis som påpekar är vi tacksamma över att gör mycket nyttigt arbete på området. Det finns mycket att göra för att utveckla ekobrottsbekämpningsarbetet. Jag har utifrån det underlag som har funnits till hands och de synpunkter som har inkommit sett att vi behöver en sammanhållen myndighet som ägnar sig åt detta. Det är möjligt att man måste göra avgränsningar eller ge uppdrag också till andra delar av rättsväsendet för delar av detta, och det är säkert inte färdigt. Det viktiga beskedet att vi ska ha en spetsmyndighet som har kompetens och som är duktig på att arbeta på det här området har jag gett och varit väldigt tydlig med. Jag kommer inte att lägga fram några förslag om förändringar vad gäller den ordningen. Däremot är jag säker på att vi kommer att återkomma med diskussioner om hur vi ska bli mer effektiva i bekämpningen av ekonomisk brottslighet. Det är tyvärr så att de ekonomiska vinningarna är en av de värsta drivkrafterna inom kriminaliteten. Ekobrottsbekämpningen är synnerligen central för att kväsa kriminalitet. 52 (): Det finns tidningar på . Jag ska hälsa Fåröborna att frågan har uppstått i riksdag. Det kommer de att möta med stor munterhet. Allvarligt talat går åsikterna isär. Jag ska inte göra någon stor sak av det. Det är självklart när det är en regering med fyra partier. När man driver en fråga så hårt som är det klart att människor är oroliga. Det kan förstås vara så att ett parti blir överkört på ett eller annat sätt. Det har hänt förr både för och för andra partier. Det är därför som jag ställt den här interpellationen. Jag har läst ditt ställningstagande. Men frågan är om man kommer att kunna stå emot när fortsätter att driva den här frågan. Det gör det med all tydlighet. Jag har respekt för de åsikter och argumentation man har, och som bland annat både riksåklagare och RPS har, att myndigheten ska läggas ned. Jag som är för myndigheten är ändå angelägen om att kunna få ett annat svar än bara att justitieministern personligen garanterar det. Så enkelt är det inte i den borgerliga regeringen. Det är ett samordningskansli som avgör fråga efter fråga. Det är därför jag undrar om detta är förankrat hos alla fyra i regeringen. Att tycker så här vet jag. Men är alla fyra partier i regeringen överens om att detta är svaret? 53 (): Jag vill lugna alla som tror att på denna fråga kommer att spräcka denna regering. Så är icke fallet med denna organisatoriska fråga. Det får bli helt andra frågor av ideologiska dimensioner. Detta är en mer praktisk fråga. Jag vill ändå delta i debatten. är jag på något sätt opponent mot det som finns i en stor enighet mellan regeringen och den största delen av oppositionen. Ett litet parti tycker lite annorlunda och har inte ändrat åsikt. Jag uppskattar också båda meddebattörerna och den erkänsla jag får för det sätt som jag argumenterar på och som också Riksåklagaren och har funderat kring. Ser man till den enskilda människan som har begått eller utsatts för ett ekonomiskt brott i skattefrågor eller mot privat ekonomi i övrigt är bilden nu väldigt splittrad. Det är fråga om att åklagaren ska agera och polisen ska utreda och kanske hjälpa . Det skiljer sig i sättet att arbeta mot många andra brott. Det är vad vi har velat påpeka. Jag tycker att det är en korrekt ståndpunkt. Under den förra mandatperioden gjorde vi många besök. Min övertygelse om att vi hade rätt styrktes av bland annat våra besök i , , och . Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2006/07:644 om Musköbasens framtid 54 Försvarsminister (): har frågat mig vilka besked som jag kan ge till kommun och till de anställda på om Musköbasens framtid. Försvarsmakten har i sitt budgetunderlag föreslagit att Fjärde sjöstridsflottiljen ska lokaliseras till . En prövning av det förslaget ingår därför i den pågående beredningen av höstens budgetproposition. Således kan jag inte nu lämna några närmare besked i frågan. 55 (): Jag får tacka försvarsministern för hans svar. Jag har ställt en fråga om hur försvarsministern ser på Musköbasens framtid. Ska Fjärde sjöstridsflottiljen finnas kvar på som har beslutats 2004 eller ska den flyttas till såsom Försvarsmakten önskar? I Försvarsbeslutet fattade beslut om: Följande verksamheter bör flyttas: Marinbasverksamheten från /till /Verksamheten inom Fjärde minkrigsflottiljen från /till /Inriktningen är att flyttningen av verksamheterna skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutad . I betänkandet står vidare: inriktning är att verksamheten vid Muskövarvet skall överföras på för staten godtagbara villkor till privatägd industri. Så länge en sådan överföring inte kan genomföras skall verksamheten fortsatt bedrivas inom Försvarsmakten. I regeringens proposition Vårt framtidaförsvar står: Marinbasens verksamhetsställe i och Fjärde minkrigsflottiljen bör enligt regeringen lokaliseras till och respektive ledning finnas i . Regeringen anser vidare att i så stor utsträckning som möjligt bör utnyttjas för basering av de enheter som bör inrymmas där. Tyngdpunkten i baseringen bör således vara och lokaliseringen bör benämnas /. I årets budgetunderlag från Försvarsmakten lämnar myndigheten motsatt information: Försvarsmakten prövar kontinuerligt rationaliteten i grundorganisationen och vidtar successivt de förändringar som ligger inom myndighetens ansvarsområde. Inom ramen för detta arbete har Försvarsmakten funnit att flera skäl talar för att Fjärde sjöstridsflottiljen flyttas från till . Försvarsmakten bedömer att ett sådant beslut skulle skapa förutsättningar för en mer kostnadseffektiv, rationell och samordnad förbandsproduktion mellan flottiljen och Amf 1 samt reducera långsiktiga investeringsbehov inom garnison och underlätta privatiseringen av Marinverkstäderna på . /menar att Försvarsmaktens underlag till budgeten i detta avseende är bristfälligt då berörda parter inte har involverats och kunnat göra en konsekvensanalys. Detta har lett till att beräkningarna för till exempel investeringsbehov är felaktiga och ofullständiga. Det gäller till exempel att behovet av investeringar i idrottsanläggningen i är minst lika stort som på . Hur ser försvarsministern på detta? I Försvarsbeslutet gjorde man den motsatta slutsatsen att var en relevant bas när det gäller att förlägga Fjärde sjöstridsflottiljen. Vilken vikt ska läggas vid riksdagsbesluten? Hur kan Försvarsmakten bara komma till motsatt slutsats utan att några omvärldsfaktorer har förändrats? Vad hindrar att Försvarsmakten återigen ändrar sig om ett, två eller med stora kostnader som följd? Försvarsmakten har i och med försvarsbeslutet haft i uppgift att hitta civila aktörer som ska ta över verksamheten och marinverkstäderna på . Detta har inte gjorts såsom planerats. Vilka initiativ har försvarsministern tagit för att detta arbete ska fortskrida? 56 Försvarsminister (): Jag får tacka för denna utförliga historiska exposé över vad som har sagts och gjorts i frågan om . Jag har inga invändningar mot den historiska beskrivningen. Det är också sant att Försvarsmakten har ändrat uppfattning i budgetunderlaget jämfört med vad de uttalade . frågar varför de har gjort det. Fråga Försvarsmakten, ! undrar om de kan komma att ändra sig igen. Ja, det kan de säkert komma att göra. Frågan är vad den långa exposén leder fram till. Jag har en principiell grundinställning, nämligen att Försvarsmakten så långt möjligt ska behandlas som andra myndigheter. omfattas inte Försvarsmakten av den paragraf i verksförordningen som säger att en myndighet organiserar själv sin verksamhet. I stället har vi historiskt fattat långtgående detaljbeslut i riksdag där ned på nivån del av förband har fattat beslut om hur verksamheten ska lokaliseras och organiseras. Jag tycker inte att det är en särskilt lämplig eller eftersträvansvärd ordning. Däremot är det precis som säger på det sättet att försvarsbeslut har uttalat sig om lokaliseringen av Fjärde sjöstridsflottiljen. Självfallet respekterar regeringen och jag uttalade uppfattning. Av detta följer att vad jag personligen kan tänkas tycka om Fjärde sjöstridsflottiljens lokalisering är ointressant. Om lokaliseringen ska ändras från till är det en fråga som måste behandlas av . Det följer av den behandling som skedde 2004. Det är därför jag också konstaterar att jag räknar med att vi i budgetpropositionen ska avhöra oss i frågan till . Av respekt för den beredningsprocess som pågår vill inte jag föregripa vad regeringen där kommer att säga. Men det är ganska uppenbart att det finns några alternativ att välja på. Ett alternativ är att regeringen säger: Nej, sjöstridsflottiljen ska ligga kvar på . Det andra är att säga ja till Försvarsmaktens hemställan att sjöstridsflottiljen ska flytta. Det tredje är att göra som vi gjorde med anledning av Försvarsmaktens önskemål att flytta den operativa insatsledningen från till och säga att detta är en typ av beslut som bör få fattas av Försvarsmakten själv. Det bör inte ankomma på att fatta beslut om hur delar i en garnison i kommun ska lokaliseras, utan det bör få avgöras av myndigheten. Det är det tredje alternativet. Vilket alternativ vi väljer av dessa ber jag att få återkomma till i samband med budgetpropositionen. Slutligen gäller det den varvsverksamhet som har varit en viktig del i den verksamhet som har varit lokaliserad till . Jag konstaterar att huvuddelen av den verksamheten detta år överläts till . 57 (): Jag får tacka försvarsministern för svaret. Självfallet är detta frågor man ställer till försvarsministern. Jag vill fortfarande utveckla dem något här. Musköbasens framtid berör inte bara de anställda, som får gå ovissa och kastas mellan olika besked såsom det passar Högkvarteret eller den borgerliga regeringen. Den berör inte heller enbart skattebetalarna, som får punga ut med stora pengar för en flyttcirkus. Den berör även kommuninvånarna i och , som är mycket stolta över sin bas men även ser som ett attraktivt område med möjlighet att utveckla näringsliv och turistliv. Jag anser att försvarsministern kritiskt ska ifrågasätta budgetunderlaget och prata med dem som finns ute på plats så att han får ett riktigt underlag inför det viktiga beslutet. Utifrån det får försvarsministern bestämma sig för om Försvarsmakten ska behålla och satsa på eller lämna helt och överlämna åt kommunen att utveckla det. Jag undrar, , hur länge anställda, skattebetalare och kommuninvånare ska behöva vänta på att Försvarsmakten och den borgerliga regeringen ska bestämma sig för hur framtiden på Musköbasen ska se ut. 58 Försvarsminister (): Det här blir mer och mer besynnerligt.