prot · GU0995 · 2007-04-20 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:463 Till Interpellation 2006/07:463 Deltidspolitiker och a-kassa av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 2 § Svar på interpellation 2006/07:461 om departementstjänstemännens roll i utförsäljningen av statliga företag 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag för det första avser att vidta åtgärder så att departementstjänstemän inte får styrelsearvoden inom ramen av ordinarie arbete, och om jag för det andra, mot bakgrund av att slutar sin anställning, kommer att vidta förändringar av utförsäljningsorganisationen eller i den arbetsgrupp som planeras bestående av och ett antal departementstjänstemän för att tillgodose kraven på hög kvalitet i utredningsarbetet och analyserna samt undvika dubbla lojaliteter. Jag tackar för det intresse visar för hur regeringen och i det här fallet organiserar sin verksamhet. Först vill jag informera om hur de ärenden som avser försäljning av vissa statligt ägda bolag handläggs. Jag är enligt ett särskilt beslut av statsministern föredragande i regeringen för förvaltningsärenden avseende de sex namngivna aktiebolag som tagits upp i den lagda propositionen om försäljning av vissa statligt ägda företag. Mitt uppdrag härvidlag omfattar även de ärenden som avser försäljningsprocessen som är föremål för riksdagsbehandling med anledning av regeringens förslag i propositionen. Ärendenas beredning sköts i av enheten för statligt ägande med biträde av övrig personal i det departementet. Jag har även mina egna rådgivare, däribland , till mitt förfogande. Jag hoppas att jag med denna redogörelse kunnat förklara för hur ärendena handläggs. Som jag ser det finns goda förutsättningar för att den organisation vi beslutat om kommer att fungera väl. Om det skulle visa sig att så inte blir fallet kommer vi att justera och organisera verksamheten på annat sätt. Det ankommer på regeringen att besluta om detta i så fall. I fråga om departementstjänstemännens roll vill jag säga följande. Staten äger aktier i ett stort antal bolag, och det sammanlagda värdet på aktieinnehaven är avsevärt. Det är regeringen som förvaltar statens ägande och därmed i den utsträckning som ägandet medger utser bolagens styrelser. Regeringen strävar därvid efter att utse de styrelser som på bästa sätt förvaltar bolagen till fromma för deras utveckling och för att utveckla de värden som bolagen representerar. Vad gäller departementstjänstemännens roll i de sex namngivna aktiebolagen som jag är föredragande för avser regeringen inte att vidta några åtgärder. Jag vet att motsätter sig att staten säljer statligt ägda bolag. Därför är det naturligt att kritiserar den organisation som regeringen beslutat om. Jag kan försäkra om att det inte kommer att bli någon utförsäljning i bästa realisationsstil utan en ansvarsfull försäljning som tar till vara de stora värden som aktieinnehaven representerar. 2 (): Det är riktigt som statsrådet säger: motsätter sig en utförsäljning av dessa sex bolag. Därmed inte sagt att vi inte kan tänka oss en utförsäljning. Vi har ju tidigare varit med om att sälja ut statliga bolag vilket statsrådet säkert känner till. Men i fallet med dessa sex bolag är det en särdeles usel affär. Det är en privatisering av svenska folkets egendom som saknar motstycke. är för ett differentierat näringsliv och att också staten är ägare till starka och välskötta bolag. , som har spelat en viktig roll för att pressa bolånemarknaden, är ju ett lysande exempel på det. Interpellationen handlar bland annat om organisationen av utförsäljningen, och det är mot bakgrund av att , tidigare chef för statens enhet för ägande, har slutat sin anställning med motiveringen att det är svårt att göra ett seriöst jobb med de resurser vi har till vårt förfogande . Det är klart att det finns anledning att känna oro när det kommer sådana besked! I går var statsrådet på besök hos näringsutskottet där vi diskuterade den här frågan. Jag blev efter det besöket lite förvånad över att ta del av ett pressmeddelande undertecknat från , där hon säger att vi för att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden bör se över om det går att dela i två bolag som man gjorde med SJ . Mot den bakgrunden kan man ställa sig frågan: Vem är det egentligen som sköter hela utförsäljningen? Det är ju statsrådet som har det uppdraget, och han borde också ha informerat näringsutskottet om det kommande utspelet om att undersöka en uppdelning av Sonera. Frågan är vilka signaler detta sänder till marknaden och till . Vilket förtroende får egentligen för den organisation som egentligen borde sköta frågan om analys- och konsekvensutredningar av de tänkta försäljningarna? Den andra frågeställningen handlar om statstjänstemännens dubbla roller i det hela. har tidigare påpekat att det finns risk för jäv och dubbla lojaliteter, och man har även låtit jurister titta på det hela. De har samma uppfattning. Tar inte statsrådet intryck av vad säger? Tycker inte statsrådet att det är uppseendeväckande att tjänstemännen förutom lön från departementet får styrelsearvode och dessutom ytterligare bonus för att sköta om själva utförsäljningen som ju borde ligga inom ramen för deras uppdrag inom departementet? Det är frågor som vi borde lyfta upp och reda ut i den här diskussionen. 3 Statsrådet (): Det var en nyhet för mig att nu vill sälja bolag. Jag minns ett program som hette Makt och ägande i svenskt näringsliv. Då ville till och med förstatliga alla banker, men det kanske har skett en omsvängning där. Det är spännande att ta del av det inre livet även i parti. tar upp frågan om det uppdrag som regeringen i går gav till att utreda förutsättningarna för en funktionell separation av accessnätet och . Det är ett uppdrag som kommer att redovisas . jag kom till näringsutskottet i går fick utskottet inklusive en dragning om de börsregler som bland annat Sonera lyder under, liksom regeringen. Det var förstås omöjligt för mig att ge denna information på mötet, eftersom den måste kommuniceras till alla aktörer. Det skedde strax efter i ett pressmeddelande. får alltså försöka förstå att det är omöjligt för mig att ge insiderinformation i ett utskott om något som är marknadspåverkande. Regeringen gjorde bedömningen att detta var kurspåverkande information som måste ges vid ett och samma tillfälle. När det gäller frågan om regeringstjänstemäns deltagande i styrelsearbete i statliga bolag säger jag i mitt svar att i de sex bolag som är under försäljning är det inte aktuellt med några förändringar. Däremot finns ett antal övriga bolag kvar. Dessa förvaltas av , och där pågår en beredning i den fråga som tar upp. 4 (): När det gäller pressmeddelandet är det så att statsrådet har varit väldigt tydlig tidigare och sagt att någon uppdelning av Sonera inte är aktuell, utan försäljningen ska ske i en helhet. Är det så att statsrådet har ändrat sig på den punkten? Jag får acceptera att statsrådet säger att någon tänkbar förändring i organisationen inte är på gång. Det må så vara, men frågeställningarna om de extra bonusarna skulle jag gärna vilja ha svar på. Är det rimligt egentligen att inom ramen för ett uppdrag dessutom arvoderas extra för att sköta om det? har vi en avtalsrörelse som på många sätt och vis är knackig. Vi har strejk och strejkvarsel på gång. Är det rimligt att staten på detta sätt föregår med gott exempel och visar på att ska vi göra lite extra arbete ska vi också ha extra betalt utöver de löner och arvoden som betalas? Ge klart besked! Kommer ni att ta hänsyn till vad har kritiserat och sagt om den dubbla lojaliteten framöver? 5 (): väcker viktiga frågor dels om styrelsearvodena till tjänstemännen inom ramen för ordinarie arbete, dels om den organisation som under ledning nu har tillsatt. Det stämmer, som sade, att vi fick en dragning i går i näringsutskottet av hur den här organisationen ska se ut. Jag vill också framföra den kritik som Socialdemokraterna framfört efter att slutade sin anställning. Vi är mycket osäkra på om det här kommer att kunna genomföras på ett säkert sätt. Det svar vi fick i går och det som framgår av det här svaret är att och säger att den organisation man har är tillräcklig. Det tycker inte jag kan stämma med anledning av att en person som hade en nyckelposition har lämnat. Frågan om arvoden tycker jag också är intressant. Jag har deltagit i Vin & och i går deltog jag i . Då konstaterade jag att samtliga styrelseledamöter ges fördubblat arvode, från till 348 000 för ordföranden och fördubblade styrelsearvoden. Det här är ju en fråga som vi måste fundera på. Anledningen till att man har fördubblade arvoden säger man är att det är fråga om en extrainsats. säger man att det görs en väldigt tung insats på under de arbetsgrupper som ska jobba med utförsäljningen. Då kan jag fundera på var arbetet ska ligga någonstans. Jag kan tycka att det kan vara viktigt att från departementets sida ha insynen med de här personerna i styrelserna, men frågan handlar ju om de ska ha arvoden för det uppdrag som de redan är avlönade för. Där tycker inte jag att svarar på fråga. Jag skulle ändå vilja höra, just utifrån den diskussion som också tar upp här med anledning av att man flaggar för att göra en översyn av om man ska göra en delning inom Sonera, om inte det verkligen föranleder en resursförstärkning i den här gruppen. Borde man inte på fundera över om man borde bromsa upp utredningen om försäljning för att se att man verkligen har en tillräckligt stor organisation. Det är, fru talman, min fråga till . 6 Statsrådet (): tycker att jag har varit väldigt tydlig med att det inte är aktuellt att dela upp Sonera i olika bolag. Den uppfattningen kvarstår ju. Det är inte alls fråga om det, utan jag skulle vilja rekommendera att läsa regeringens uppdrag till som vi har varit helt eniga om. Jag har inte kunnat tala om att vi ska göra detta av de skäl som jag har redogjort för tidigare, nämligen att det hade varit kurspåverkande information. Vi måste samla oss till ett beslut och sedan kommunicera det. Därför har uppfattat mig som motspänstig på den här punkten. Det må väl vara så. Men gör ju själva den bedömningen, med stöd av mycket omfattande material från , att någon strukturell separation, att dela upp bolaget i flera bolag, inte alls är aktuellt. Det är tal om en funktionell separation, alltså att bilda brandväggar inom bolaget, att man har en särskild organisation för direktkundförsäljningen och en annan organisation för grossistverksamheten, där man säljer kapacitet till andra operatörer. Det är den typen av funktionell separation utan att göra en så att säga civilrättslig ägandeuppdelning av detta som det handlar om. säger att hon är förvånad över att jag inte tar till mig kritik. Även om inte fanns här i tidigare är det hennes eget parti som har byggt upp denna förvaltningsmodell, med stöd av . Om era partier hade stött våra reservationer på detta område hade det inte sett ut så här . Jag sade också att vi inte har för avsikt att göra några förändringar när det gäller de sex bolag som är under försäljning. De här tjänstemännen behövs i organisationen under denna försäljningsprocess. För de övriga bolagen och det är den stora mängden som finns kvar pågår en beredning för att eventuellt göra en förändring av detta. Det är väl det jag kan säga . Vad beträffar organisationens omfattning och personella och andra resurser har vi de resurser som behövs, och ett antal ytterligare personer är på väg in i organisationen. Jag är väldigt trygg, och jag hoppas att det framgick också i går av den presentation som gjordes i näringsutskottet att vi har alla de resurser som behövs för att kunna göra ett professionellt och bra jobb. 7 (): Det känns litet grann som en efterkonstruktion när statsrådet pratar om Sonera och det som är på gång nu och det som har gått ut med. Det här borde givetvis ligga inom ramen för det uppdrag som man inom arbetsgrupperna ska göra när man gör de här konsekvensanalyserna. Det är ju sagt att de ska göras. Det känns absolut inte bra. Sedan har statsrådet varit oerhört tydlig vid flera olika tillfällen om att det inte ska göras någon vare sig funktionell uppdelning eller uppdelning på något annat sätt. Det har varit väldigt tydligt. När det gäller frågan om arvoden och de extra arvodena konstaterar jag att jag inte får något svar på den frågan. Det är också ett svar. 8 (): Jag fick ett svar av på en fråga jag inte hade ställt. Jag hade inte ställt frågan om utan jag ställde frågan om arvodena till tjänstemännen som jag tycker att man faktiskt kan diskutera och fundera på om det verkligen är rimligt. Man kan också ha en lång diskussion om arvodenas storlek. Jag ska inte ta den . Jag kan bara konstatera att när man valde att fördubbla arvodena för samtliga styrelseledamöter i och Vin & Sprit en av tjänstemännen som är högst ansvarig för utförsäljningen ingår i Vin & passar man också på att sänka arvodena för arbetstagarrepresentanterna. Man passade också på att skicka ut de riksdagsledamöter som satt i de här bolagsstyrelserna och som genom att vara folkvalda skulle ha kunnat ge svenska folket insyn. Det var väldigt viktigt. Signalen från är: Ut med politikerna ur styrelserna! Sänk dem för de fackligt förtroendevalda! Det är en väldigt tydlig signal om vad man vill. Man vill alltså skynda på en process och man vill ha tyst i leden. Därför tycker jag att det är viktigt att faktiskt framföra den kritik som vi har gjort här . Försäljningsprocessen borde stoppas upp eftersom vi faktiskt inte är riktigt säkra på om vi kan se om har den organisation man borde ha för att klara detta. Jag hoppas få svar på varför det var så viktigt att fördubbla arvodena i de statliga bolagen. 9 Statsrådet (): Det är viktigt att klargöra vad hävdar, nämligen att jag tidigare skulle ha sagt att det inte är aktuellt att göra något. Om går tillbaka och tittar på mina uttalanden i frågan är de entydiga. Den formulering som jag har använt vi har stämt av den mycket noggrant med våra jurister som svar på frågan om vi kommer att göra något har varit: pågår inget sådant arbete. Det har varit det svar jag har gett på den typen av frågor. Det kan kolla upp. var inne på frågan om arvodena. De tjänstemän inom som sitter i styrelserna för ett antal statligt ägda bolag uppbär arvoden. För enstaka uppdrag är det från till ett par hundratusen. har tjänstemännen lön från . De lönerna ligger i regel . Sammantaget ligger alltså lön och styrelsearvoden betydligt under en marknadsmässig ersättning för motsvarande uppdrag i motsvarande bolag. Det är något man bör hålla i huvudet. har vi ett arbete under ledning som går ut på att bereda en eventuell förändring av detta. Hade och partier ställt sig bakom alliansens krav på att förändra detta under förra mandatperioden hade inte dessa frågor behövt ställas . Får jag tillägga att höjningen av arvodena inte är en nivåhöjning utan ett engångsarvode under den transaktionsprocess som pågår. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2006/07:432 om utredningsförslag om centralisering av rättsväsendet i bland annat 10 (m): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att snabbt undanröja den osäkerhet som utredningen om rättsväsendets organisation i har skapat. Frågan har ställts mot bakgrund av att , , och Kriminalvården redovisat rapporten samordning av rättsväsendets myndigheter i . I rapporten görs bland annat bedömningen att en koncentration av rättsväsendets resurser i glest bebyggda områden ger en högre rättssäkerhet för medborgarna. När det gäller rättsväsendet i föreslås i rapporten att tingsrätterna i och ska läggas samman till en tingsrätt med kansli i samt tingsställen i och . Rapporten redovisades till och är nu föremål för remissbehandling. Därutöver gav regeringen Statskontoret i uppdrag att genomföra en utvärdering av de tingsrättssammanläggningar som genomförts . Utvärderingen ska redovisas till regeringen . Innan remissbehandlingen av rapporten, , har avslutats och utvärderingen har redovisats är det inte möjligt för mig att lämna några besked om eventuella förändringar av rättsväsendets organisation i . 11 (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Det är verkligen med blandade känslor som jag har ställt denna interpellation och tar upp denna debatt med justitieministern. Jag har varit inblandad i denna debatt så förut med en annan justitieminister. Jag hade hoppats att det skulle göra skillnad med en ny regering och en ny justitieminister. Det var inte för att fortsätta den gamla socialdemokratiska centraliseringspolitiken som svenska folket valde en ny regering. har jag inte gett upp hoppet alls om att justitieminister ska reda ut frågan ordentligt, men det är oerhört olyckligt att det nu skapas osäkerhet om tingsrättsorganisationen i igen. i har varit föremål för flera förändringar . har personalen oroat sig för sina arbeten i ständigt pågående utredningar. Den senaste sammanslagningen med tingsrätt ägde rum , inte 2004 som den så kallade har angivit. Det är en felaktig uppgift. Då trodde man att det skulle bli någorlunda arbetsro på området. Dessutom driver tingsrätten i en av de absolut mest effektiva verksamheterna i landet vad gäller såväl målavverkning som kostnadseffektivitet. Det gäller inte bara det här året utan det har varit så . Man har legat i topp när det gäller de tolv verksamhetsmål som har satts upp och som man har mätt mot. Efter den senaste sammanslagningen med har domare och annan personal nyanställts, och det är en mycket bra åldersstruktur på personalen. Lokalerna är nyrenoverade och uppfyller de säkerhetsmässiga krav som kan ställas. Bakgrunden till min interpellation är att många myndigheter i tycks leva kvar i den tidigare regeringens anda och övertro på centralisering och storskalighet. På annat sätt kan man inte tolka utredningsförslaget, benämnt Förbättrad samordning av rättsväsendets myndigheter i som har gjorts av Kriminalvården, , och på uppdrag av regeringen men inte den här regeringen utan den gamla regeringen. Utredningen är ett resultat av justitieminister direktiv . En viktig pusselbit i detta är att de starka centraliseringskrafterna som verkar där har lyckats lägga ned häktet i . Jag och hade en debatt med justitieministern om detta . Som av en händelse kan man se att sedan häktet lades ned är transportfrågan som det heter i utredningen ett viktigt argument för att också avveckla tingsrätten i staden. Det handlar bland annat om att åklagaren inte ska behöva resa till rättegångar och att kriminalvården inte ska tvingas transportera häktade personer långa sträckor mellan häkte och domstol. I stället ska, enligt utredningens förslag, domstolspersonal, nämndemän, advokater och andra berörda från norra tvingas resa till tingsrätten i . Utredningen redovisar inte att det vid förutom brottmål också handläggs ett stort antal tvistemål och andra ärenden som inte alls berör åklagare eller häktespersonal. Måhända beror detta och många andra brister i utredningen på att utredarna inte ens har besökt tingsrätten i under utredningens gång. Jag förstår naturligtvis att justitieministern inte kan ge några slutliga besked, men det är ändå viktigt att vi får ett besked om att den här regeringens ambition är att bryta centraliseringspolitiken, att skapa förutsättningar för livskraft och utveckling över hela landet. Då är det viktigt att man inte klipper bit för bit och underminerar förutsättningarna för en sådan utveckling. 12 (): Jag tackar för att han har framställt interpellationen, och jag tackar även statsrådet för svaret. Den har givits beteckningen i bland annat . Det föranledde mig att sträcka ut perspektivet en smula. Jag har samma uppfattning som att en av de viktigaste sakerna som den nya regeringen har att fundera över är om man ska fortsätta på den väg inom hela rättsväsendet som den socialdemokratiska politiken slog in på. Jag har uppfattat att det har funnits många goda signaler från statsrådet att man i en lång rad avseenden avser att bryta den andan. Det är något som kommer att uppskattas av svenska folket. Det var många händelser som inträffade inom domstolsväsendet under förra perioden. Jag uppfattar att det inte var bra i ett avseende, nämligen att man isolerade domstolsväsendet från det övriga rättsväsendet så mycket. Man fick ingen samhällsekonomisk, demokratisk och god förankring i detta genom att koncentrera sig på domstolsväsendets centralisering. Det finns så många andra delar som hänger samman med domstolsväsendet. Det är polisverksamheten, häkten och så vidare. Men det finns en del som är väldigt viktig att ta hänsyn till och som man inte beaktar när man bara gör utredningar om domstolsväsendet, och det är framför allt advokat- och juristverksamheten. Att den är spridd över hela landet är också en viktig fråga för rättssäkerheten, att det finns tillgång till god juridisk kompetens på väldigt många områden. Tyvärr kan man inte bestämma att all brottslig verksamhet ska koncentreras till vissa orter, utan det är viktigt att det finns tillgång till just juridisk sakkunskap över hela landet. På den här punkten skulle jag önska, inte minst mot bakgrund av vad som har skett i det län där jag råkar vara vald, , och i , och även i och andra delar av landet, att man kunde se till att få en annan inriktning på utvärderingsverksamheten, att beakta just andra delar än bara själva domstolsväsendets kostnader. 13 (m): säger att han hade hoppats att en ny regering skulle göra skillnad, och jag hoppas att han ska känna att det verkligen gör skillnad. Jag inser naturligtvis att det blir en osäkerhet när det kommer en rapport av det slag som innebär. är jag väl medveten om att man på många håll känner att det får vara nog med omorganisationer. Men fanns den här utredningen, och jag tror att det finns skäl att titta på organisationen av rättsväsendets myndigheter i i särskild ordning. Det är inte i alla hörn en optimal organisation, och det är dessutom rätt svårt, med tanke på de stora avstånd vi har. Jag tycker därför att det är intressant att få ett underlag. Jag har själv här i kammaren debatterat problematiken med att rättsväsendets myndigheter skyfflar över kostnader och ansvar på någon annan, och så får vi transportkostnader och det ena med det femte. Jag tycker ändå att det var en poäng att man försökte greppa helheten. har vi fått en rapport, och vi har skickat ut den till alla berörda för att få synpunkter på de förslag som ligger. Jag tycker att det är bra. har den nya regeringen bett Statskontoret, som är lite vid sidan av smeten, att fundera över hur de genomförda förändringarna på rättsväsendets område har fungerat i förhållande till de mål vi har för rättsväsendet. I ett sådant mål ligger detta med närvaro och allt vad det kan vara. Jag tycker att det ska bli intressant att få veta det. Det är klart att jag förstår att man i väntan på de här förslagen och på att man får säga sitt om dem känner en oro. Jag tror ändå att det är bra att lägga upp saker på bordet. Det har vi från allianspartierna tidigare efterlyst väldigt mycket från den förra regeringen. försöker jag göra det. Man vill ju att allting ska vara gjort i går, och det är lite svårt att åstadkomma. Det finns en intressant sak i det här sammanhanget som jag gärna vill ta upp. Jag har gjort ett arbete där jag har kallat in alla presidier från landets polisstyrelser till ett särskilt möte direkt efter att de utsetts för att diskutera polisstyrelsernas roll. Det var ett väldigt uppskattat möte. Det är lite olika majoriteter i polisstyrelserna, men jag tycker att det är otroligt viktigt att få de lokala aspekterna på organisation och verksamhet. Det var en väldigt bra start. har vi haft det som kallas polisriksdagen, och jag träffade väldigt många av representanterna från Norrlandsmyndigheterna och diskuterade deras frågor med dem.