prot · GV0935 · 2007-12-03 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till utbildningsutskottet Tredje vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i utbildningsutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant i utbildningsutskottet () 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2007/08:235 Till Interpellation 2007/08:235 Prioritering av folkhälsa före frihandel av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 4 § Försvar samt beredskap mot sårbarhet Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (prop. 2007/08:1 delvis och redog. 2006/07:RRS19) 1 (): I dagens värld är det lika viktigt att värna fria flöden som det tidigare var att skydda landets gränser. Gränsöverskridande flöden av information, människor, varor och tjänster är en förutsättning för vårt välstånd och för vår säkerhet. Vårt internationella agerande för att möta de globala hoten är centralt för att stärka samlade säkerhet. Den gemensamma sårbarheten och de gränsöverskridande hoten innebär att svenska och internationella intressen alltmer sammanfaller. Ett terroristhot eller sabotage mot hamn, största, skulle lamslå då vi får av vår import via . Men det skulle också innebära stora konsekvenser för andra viktiga hamnar i och . Det blir därför viktigt att diskutera sig fram till gemensamma lösningar över nationsgränser och se säkerhet i ett vidare perspektiv. Detta har den borgerliga regeringen helt tappat bort i sin försvars- och säkerhetspolitik. I stället kännetecknas den förda politiken av kortsiktighet och slarv. Säkerhet är mycket mer än militär styrka. För att möta det nya omvärldsläget och de nya hoten måste Försvarsmaktens roll fortsätta att förändras från en organisation med huvudsaklig uppgift att skydda gränsen till en organisation som i samverkan med civila resurser och andra stater ska kunna trygga våra intressen av en stabil och fredlig utveckling. Det förändringsarbete som Försvarsmakten genomfört förtjänar stor respekt. Statskontorets utredning visar att berörda myndigheter i hög grad vinnlagt sig om att genomföra de förändringar som krävs för att uppnå den kostnadsminskning som den socialdemokratiska regeringen satte upp som mål. måste kraftfulla åtgärder vidtas för att komma till rätta med sektoriseringen inom svenskt myndighetsväsende. Myndigheterna har gång på gång fått detta uppdrag från riksdag och regering. måste andra åtgärder till för att få effekt. Jag frågar därför försvarsminister om han är beredd att vidta åtgärder för att komma till rätta med stuprörstänkandet och därmed minska sårbarhet. Regeringens besparing på försvaret är dyrköpt. Politiska beslut ska underbyggas med information och analys. När det brister kan politiska beslut få ödesdigra och kostsamma konsekvenser, något som Tolgfors företrädare förstod vidden av. Han avgick med anledning av att den borgerliga regeringens besparingar saknade analys. Jag citerar : Beslutet om miljardbesparingar fattas utan att det finns något underlag till det. Att en försvarsminister som ansvarig för landets försvar och säkerhet avgår för att det fattas huvudlösa beslut borde anses synnerligen anmärkningsvärt. Något liknande har förekommit i svensk historia. Att står här och viftar bort det hela borde i det närmaste vara en skymf mot hans företrädare. Försvarsministern sade i en interpellationsdebatt här i : Det är inte alltid kostnadseffektivt att ligga steget före utvecklingen i övriga världen. Försvarsministern har också kritiserat oss socialdemokrater för att lyssna för mycket på industrin, vilket framstår som mycket märkligt i sammanhanget. Därför ska jag även passa på att citera , vd för . Han säger: Hade och resonerat på det sättet hade man knappast kunnat konkurrera ute i världen. Det förekommer ett intensivt utbyte mellan försvarsindustrin, de tekniska högskolorna och de högteknologiska företagen. Idéer och människor byter kontinuerligt plats. Hela tekniksektorn hotas. Jag tror att den borgerliga regeringen är medveten om sambandet, men man väljer att blunda av ekonomiska skäl. Det känns som en kortsiktig och riskabel inställning. Här är det Sydsvenska Handelkammaren som säger: Det känns som en kortsiktig och riskabel inställning. Som socialdemokrat kan man bara instämma. Ännu märkligare ter sig Tolgfors uttalande när det visar sig att regeringens besparingar på till exempel torpedminasensor i själva verket innebär en kostnad på . Torpedminasensor skulle ersätta en rad system som i stället måste livstidsförlängas eller ersättas med nya produkter. En besparing på 1 miljard blir i själva verket en kostnad på 4 miljarder. Det är slarvigt, det är oseriöst och det är ryckigt. Kontentan blir kostsamma besparingar som raserar viktiga högteknologiska samarbeten mellan industri och universitet. Den borgerliga regeringens politik innebär att man monterar ned högteknologiska arbetstillfällen. Effekterna blir än större om man betänker att varje anställd inom försvarsindustrin sysselsätter fyra ytterligare inom service och support. Det är ca 100 000 arbetstillfällen. Utöver det omsätter försvarsindustrin varav hälften går på export. Den borgerliga regeringen satsar hellre på subventionerade hushållsnära tjänster än högteknologiska jobb som både leder till export och spin-off-effekter i form av civila produkter. De finansiella benen för välfärdssamhället slås undan för att regeringen tvingar fram stora skattesänkningar för de rika. Jag har därför ytterligare en fråga. I vilken analys grundar regeringen sitt beslut att det just är de utpekade materielprojekten torpedminasensor, ytstridsfartyg och som Försvarsmakten minst behöver? Vilken analys visar att det är billigare att köpa dessa produkter från exempelvis eller än att tillverka dem själva? När det gäller försvarets materielförsörjning är Socialdemokraternas principiella utgångspunkt att , både ur ett långsiktigt strategiskt säkerhetspolitiskt perspektiv och ur ett industripolitiskt perspektiv, tjänar på att ha en internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri. I ljuset av alliansfriheten är det viktigt att värna en försvarsindustri med hög teknisk standard. Vi menar att försvaret inte kan ses som vilken budgetpost som helst. Strategin för den framtida materielförsörjningen måste baseras på en säkerhetspolitisk analys. Det finns kompetenser inom den svenska försvarsindustrin som har vidare funktioner för som nation. besitter unika kompetensområden där vi inte kan köpa motsvarande produkter från till exempel eller . Varje kompetens som tas bort måste baseras på en politisk analys och inte göras utifrån ett budgetperspektiv eller en excelfil på . Vi avvisar därför regeringens neddragningar. Vi vill invänta den säkerhetspolitiska rapporten från Försvarsberedningen, Försvarsmaktens perspektivstudie samt den nationella strategin för försvarsindustrin innan vi tar ställning till det framtida behovet av försvarsmateriel. Dagens krishanteringssystem har brister som måste åtgärdas. Utskottet tog initiativ till att bjuda in statsministern till för att se om frågetecknen runt jouransvaret på Statsrådsberedningen skulle gå att räta ut. Tyvärr kom inte statsministern. Därför råder det fortfarande oklarheter bland annat när det gäller ansvarsfördelning och samordning vid en kris. Hur landet hanterar kriser är en så viktig fråga att den inte får bli föremål för politisk prestige. Ett parlamentariskt organ bör därför få i uppgift att se över landets förmåga till krishantering och komma med förslag till förbättringar. Vi socialdemokrater har tidigare pekat ut Försvarsberedningen som ett lämpligt organ för detta. Beredningen består av representanter från alla riksdagspartier och har mycket hög kunskap på området. Därför bör de få uppdraget omgående. Vad Schenströmaffären har visat är att när organisationen för krishantering är alltför beroende av politiker kan en politisk kris blockera själva krishanteringen. Med en krisledande myndighet minskar den risken som samordningen blir bättre. Som statsministern själv har påpekat var den jouransvariga Schenström berusad när inte utsattes för en nationell kris. Men vad hade hänt om en stor olycka eller kris inträffat? Hur ska regeringen och statsministern fördela sin tid mellan att svara på journalisternas frågor och fatta viktiga strategiska beslut för krishanteringens förlopp? Det är viktigt att hanteringen av framtida kriser inte förhindras av en politisk härdsmälta. Detta är en fråga som ytterst berör hela svenska folket. Därför är det enda seriösa att nå breda politiska lösningar på området. Kommer att vidta några åtgärder för att komma till rätta med bristerna i krishanteringen? Hur ser på att Försvarsberedningen omgående får i uppdrag att se över krishanteringssystemet och komma med skarpa förslag till åtgärder? Jag har tagit upp tre viktiga områden det breda säkerhetsbegreppet som hotas av stuprörstänkande, regeringens slarviga hantering av försvarsmateriel och bristerna i krishanteringssystemet. Det finns fem raka frågor som jag vill ha svar på. Vilka åtgärder är beredd att vidta för att komma till rätta med stuprörstänkandet och därmed minska sårbarhet? Vilken analys grundar regeringen sitt beslut på att det är just de utpekade materielprojekten , ytstridsfartyg och som Försvarsmakten minst behöver? Vilken analys visar att det är billigare att köpa sådana produkter från exempelvis eller än att egentillverka dem? Vilka åtgärder kommer att vidta för att komma till rätta med bristerna i krishanteringen? Hur ser på att Försvarsberedningen omgående får i uppdrag att se över krishanteringssystemet och komma med skarpa förslag på åtgärder? Det behövs breda politiska lösningar på så viktiga områden som krisberedskap och säkerhets- och försvarspolitik. Det går inte att föra en slarvig, oseriös och ryckig försvars- och säkerhetspolitik. Därför vill jag än en gång påminna om utsträckta hand om partiledaröverläggningar om säkerhetspolitik. Det är olyckligt att den borgerliga regeringen ställer sig så kallsinnig till en sådan överläggning. Detta står i bjärt kontrast till den norska regeringen, där försvarsminister har öppnat upp för en bred dialog om landets framtida försvar. vill jag se om försvarsminister är vuxen uppgiften att förvalta den möjlighet som ges till breda överenskommelser i försvars- och säkerhetsfrågor. säkerhet är viktigare än moderat partitaktik. Jag ställer mig bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 6 och 8. 2 (): står bakom målet för totalförsvaret som innebär att bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, hävda vår territoriella integritet, försvara mot väpnat angrepp, värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Dagens hotbild ser helt annorlunda ut än gårdagens. Det är inte med högteknologiska skjutvapen kommer att behöva försvara vårt land. beredskap att hantera andra kriser inom landet måste förstärkas. Detta framgår inte minst av . Vi är mycket dåligt rustade att hantera en IT- eller nätattack mot webbsystem, myndigheter och banker. Genomgången visar att det finns oroväckande sårbarheter i svenska samhällsfunktioners verksamhet på Internet. Det saknas rutiner för att snabbt upptäcka karaktären och styrkan hos riktade angrepp som sker mot många myndigheter eller andra samhällsviktiga funktioner. Det saknas förmåga att snabbt åtgärda problemen. Vi är alla lika beroende av att kunna använda datorer och mobiler i vår vardag som vi är av elektricitet. avsätter nästan 40 miljarder inom utgiftsområde 6, Försvar samt beredskap och sårbarhet, . Regeringen avsätter nästan 44 miljarder. Det skiljer inte så mycket. Jag återkommer till detta. har anslutit sig till FN:s millenniemål om en halvering av världens fattigdom . Att bekämpa fattigdom och orättvisor via humanitärt bistånd, insatser för att säkra rent vatten, hälsovård, utbildning och samarbete i demokrati- och rättsäkerhetsfrågor är långt viktigare redskap för att förebygga konflikter och krig än ökad vapentillverkning och militära insatser. Det finns en överproduktion av militära medel och ett underskott av humanitära insatser i världen. Inte minst på klimatområdet behövs en rejäl omställning för att minska olje- och gasberoendet och övergå till en energiförsörjning som inte påverkar klimatet lika negativt. Vi ser alla nästan de katastrofer och lidanden som människor utsätts för på grund av stormar, översvämningar, bränder och torka. Här har att stort ansvar och chans att göra skillnad. borde vara världsledande och satsa på fredsskapande insatser i form av diplomati, återuppbyggnad av krigs- och krisområden och i arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter. har en lång tradition av denna typ av insatser. När utskottet gjorde besök i blev vi påminda om hur det neutrala landet gjorde en stor humanitär insats med sjukvård under . Antalet kvinnor som ryckte in var 430 av 9 200. Det var alltså 9 000 män och drygt 400 kvinnor, och det var 130 tjejer mindre än året innan. Andelen kvinnor i yrkesofficerskåren är . inom Försvarsmaktens olika delar är män. Personalförsörjningen är en mycket viktig fråga inom försvaret. Rätt person med rätt kompetens på rätt plats det målet är omöjligt att nå med nuvarande politik. Om vi ska leva upp till våra åtaganden inom FN:s resolution om att säkra kvinnors delaktighet i freds- och säkerhetsarbetet måste det bli en rejäl förbättring. Det gäller i högsta grad förstås samtliga våra internationella insatsstyrkor. föreslår därför i vårt budgetalternativ en omfördelning av till den pågående jämställdhetsintegrationen. Dessa resurser blir ett viktigt tillskott för utbildning och för en snabbare omställning inom Försvarsmakten till en jämställd organisation där både kvinnor och män får plats. Försvarsmakten måste bli en mer jämställd arbetsplats där inte någon trakasseras på grund av kön, etniskt ursprung eller sexuell läggning. Samma krav ska naturligtvis gälla all verksamhet inom det civila området, inom polisväsende, rättsväsende, utbildning och vård. Jag välkomnar regeringens beslut om en parlamentariskt tillsatt utredning om den allmänna värnplikten. Men det är helt fel ordning att nu lägga ned civilpliktsutbildningen och införa aspirantutbildningen. Låt utredningen analysera detta först! Utredningen måste ta kvinnors deltagande på allvar och inte bara titta på problemet. Fler kvinnor än män måste utbildas redan nu om vi ska klara personalförsörjningen och få fler kvinnor i ledande ställning inom Försvarsmakten. vapenexport bidrar kraftigt till upprustningen i världen. är en av världens ledande vapenexportörer. De militära utgifterna i världen är astronomiska. menar att om en tiondel av världens militära budgetar skulle omfördelas skulle det räcka för att ge de mest utsatta makt över sina egna liv och möjlighet att ta ansvar för sig själva och sina barns framtid. kräver, i likhet med en rad organisationer såsom , Svenska Freds, , Svenska Röda Korset, med flera, att all vapenexport till krigförande och människorättskränkande länder ska upphöra. Vapenhandel skapar mer korruption, brottslighet och krig än vad den skapar säkerhet, fred och mänskliga rättigheter. ska inte ge bistånd med ena handen och sälja vapen med den andra. Det är med djupaste oro som vi ser hur och det svenska försvaret deltar i och ökar vårt deltagande i insatser som styrs av Nato och EU. Nato gör varken eller världen säkrare. har, förutom sina egna kärnvapen, placerat ut taktiska kärnvapen i sex europeiska Natoländer och planerar att placera ut fler. Kärnvapenupprustningen i världen är ett faktum. Vad gör och den för att förmå och kräva att EU:s kärnvapenbärande länder nedrustar och avvecklar kärnvapnen inom EU? Vi måste städa på vår egen bakgård innan vi kan kräva att andra gör det. är motståndare till upprättandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan, NBG, eftersom dess eventuella insats inte kräver ett fullt FN-mandat, utan det är EU som beslutar om stridsgruppen ska sättas in i främmande land. har sagt sig vara berett att ställa upp och efter beslut av trots att vitala delar ännu inte är tillgodosedda, exempelvis transportlogistik, och däribland medicinsk evakuering. En insats skulle kosta över 1 miljard. Regeringen vill sätta upp en ny styrka till 2011. Hur har man tänkt finansiera detta? Finns det finansierat i dagens budget? Regeringen vill att ska göra en satsning med 2 000 personer på internationella styrkor. Den menar att det finns en stark efterfrågan från konfliktområden och FN. Men satsningen kan visa sig vara helt fel. Efterfrågan på västerländska styrkor kan komma att upphöra. Vi ser detta då det gäller de av beslutade styrkorna till och . är inte välkommet med stridande styrkor. Det måste vara strikt militära och säkerhetsskapande behov som vägs in inför anskaffning av materiel, inte industripolitiska konsekvenser och exportmöjligheter med hjälp av generösa avtal, kraftfull marknadsföring, mutsystem och exportstöd. Varför kostar försvar nästan dubbelt så mycket som ? har debatten och de politiska utspelen om försvarets utgifter och besparingskrav varit tydliga. Vi har till och med bytt försvarsminister . Regeringen vet inte hur den ska ställa sig till alla krav. Det finns krav från finansen, med i spetsen, att skära ned, krav från EU att rusta upp och bidra med pengar till framtidsprojekt som obemannade flygfarkoster, krav från Nato att delta med fler soldater i främmande länder, krav från Försvarsmakten att köpa in det man beställt och tänkt beställa, krav att bygga om JAS, krav att sälja JAS till nästan vilket land som helst, krav att lägga ned ubåtstillverkning, krav att skaffa helikoptrar och ökenuniformer, krav att utveckla själva och sälja mer och krav att köpa från hyllan. Långsiktiga krav och kortsiktiga behov blandas om vartannat. har begärt att få en tydligare budgetredovisning med mer spårbarhet vad gäller materielanskaffning. När jag fick årets budget från regeringen försökte jag få klarhet i vilket som kostade vad. Svaret var att det är hemligt. På s. 72 och 73 i budgeten räknas det ena vapensystemet efter det andra upp, men det finns inte en siffra om vad olika delar kostar. Vad kostar över 5 miljarder och vad kostar några hundra miljoner? Vem har egentligen kontrollen? Inte verkar Försvarsdepartementet ha det. Försvarets utgiftsdjungel och budget är kanske ett fall för Lyxfällan. Svensk försvars- och säkerhetspolitik måste få mer öppenhet och större folklig förankring. Ett bidrag till detta är fler värnpliktiga och bibehållande av hemvärnet och frivilligorganisationer. Försvaret måste bli mer kostnadseffektivt, och resurser bör fördelas till civil katastrofberedskap och förstärkning av institutioner som , , räddningstjänst med mera för att stärka vårt skydd och vår beredskap mot svåra olyckor. Jag välkomnar försvarsministerns besked att Försvarsberedningen föreslås fortsätta med deltagare från alla partier. Såvitt jag förstår ska vi studera vad den säkerhetspolitiska utvecklingen får för konsekvenser för inriktningen på det svenska försvaret. Beredningen ska även väga in insatsförsvarets förmåga och tillgänglighet samt utvecklingen av militärt samarbete med andra länder. Jag anser att beslutet om att satsa på en ny battle group, hur stora insatsstyrkornas ska vara, inköp av nya vapensystem och nedläggning av gamla ska avvaktas tills analysen är klar. Regeringen skriver redan i första stycket i budgetpropositionen : Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Det står redan i inledningen. Ja, redan nu finns en brasklapp om att den föreslagna budgeten inte håller. Den kräver en ytterligare bearbetning. Det är bättre med en bred demokratisk budgetprocess där politiker och ansvariga myndigheter prioriterar upp och prioriterar ned än att anlita Lyxfällan. När får vi besked om hur den slutliga budgeten kommer att se ut? Vi förespråkar en omfördelning av resurserna inom utgiftsområde 6 i enlighet med vår reservation 1 i betänkandet. Vi avstår från voteringar på övriga reservationer. 3 (): För ganska exakt , när vi hade vår första försvarsdebatt efter valet, var besparingar inom försvaret ett begrepp som lyste med sin frånvaro både hos regeringspartierna och hos Socialdemokraterna. är dessa ställningstaganden från nämnda partier som bortblåsta och debatten har förskjutits . I debatten har vi nu på allvar börjat diskutera den svenska hotbilden, vad den står för och vilken försvarspolitik vi ska ha just med utgångspunkt från den hotbilden. Jag vill ändå inledningsvis gratulera regeringen och till att ni bryter mot tidigare tabun och vågar tala om besparingar inom försvaret. Det är en god början, och vi delar regeringens uppfattning att det går att spara pengar inom materiel och anläggningar. Jag hoppas att det här är början på en mer realistisk försvarspolitik med utgångspunkt i den hotbild som partier i mångt och mycket är helt överens om. De flesta har insett att inte behöver oroas över att någon främmande makt ska invadera landet. Trots detta är det så innerligt svårt för regeringen att få till en försvarsbudget som är i paritet med den faktiska hotbild som finns. Efter slut och den nya säkerhetspolitiska situation som har uppstått har fortfarande inte försvaret fått tillräckligt tydliga politiska direktiv för vad försvaret ska satsa på. Det militära försvaret är i sin struktur utformat för en hotbild som inte längre finns, alltså invasionen av svenskt territorium. anser att det är hög tid att bryta upp från det tidigare passiva osthyvlandet på befintliga resurser. I stället måste planeringen utgå från de behov och krav som 2000-talets säkerhetspolitiska situation ställer på oss som nation i ett alltmer internationaliserat samhälle. Det militära invasionshotet från annan stat är avskrivet. , som varit det enda realistiska hållet varifrån ett militärt angrepp mot kunnat tänkas komma, saknar såväl militär kapacitet som militär förmåga, ekonomi och framför allt politiskt motiv och vilja att angripa andra länder militärt, trots att har ökat sin försvarsbudget ganska kraftigt. inrikespolitiska utveckling, med auktoritära drag, är naturligtvis oroande, och det är tydligt att regimen lägger stor vikt vid stabilitet snarare än demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Politiken styrs ofta av personliga vinstintressen och kortsiktiga överväganden. Till detta kommer hälsoproblem, en radikalt minskande befolkning, omfattande miljöförstöring och en korruption som återfinns på alla nivåer. Men detta innebär inte att är ett militärt hot mot . Vi kan inte möta dessa problem med ökade svenska militära resurser. Om detta tror jag att de flesta i denna kammare är överens. Och att skulle invadera tillhör väl ändå ett av de mest fantasifulla scenarierna. Nej, hoten mot det svenska samhällets säkerhet kan inte mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Till hoten hör terrorism, miljöhot, klimatförändringar, naturkatastrofer, fattigdom, flyktingströmmar och gränsöverskridande brottslighet. Vi pratar om svaga stater, det högteknologiska samhällets sårbarhet, narkotika- och drogrelaterad brottslighet, ekonomisk brottslighet och brister i demokrati. Dessa hot ter sig betydligt mer konkreta än de traditionellt militära hoten från andra stater mot . Om man vidgar horisonten utanför omedelbara närområde finner man att de stora hoten mot framtida fred och stabilitet i grunden är konflikter som bottnar i fattigdom, underutveckling och kamp om ekologiskt utrymme. Inget av dessa hot kan i grunden lösas med militära medel utan måste bekämpas med helt andra metoder, som till exempel rättvis handel, utvecklingsbistånd, konfliktförebyggande arbete och strävan mot att tillförsäkra alla länder ett rättvist miljöutrymme.