prot · GU0988 · 2007-04-11 00:00:00 — Jag uppskattar och i flera avseenden, bland annat när det gäller synen på frihet i pedagogik, valfrihet och att man ska stärka det lokala arbetet. Det är oerhört viktigt, och vi kommer att lägga än mer kraft på det. Vi ser också att man i skolor där man har en större frihet oftast har närmare till beslut. Man har också möjlighet att välja olika typer av ingångar och utgångar, vilket jag tycker är bra. De alternativa skolorna och pedagogikerna ska få finnas kvar. Frågan om det ska vara nationella prov i årskurs tre, om det ska vara lika för alla eller specifikt för får vi återkomma till och se hur det ska vara. Vi behöver ha en bra utvärdering av alla skolor, och det behöver vara en återkommande utvärdering. Men exakt hur den ska se ut för de alternativa modellerna tycker jag att man kan diskutera. 202 () replik: Detta låter mycket positivt. Jag fick ett annat besked av skolministern för någon vecka sedan. Jag tror att det är viktigt att vi faktiskt ser också begränsningen av de nationella proven. har vi pratat om individuella kunskaper. Individuella kunskaper kan utvecklas i olika takt. Personligen skulle jag föredra att vi såg möjligheten med diagnostiska prov. Vad vi vill ha är ju utvärdering. Jag hoppas att detta är allvarligt menat från majoritetens sida. Vi vill veta vad eleverna kan och vad de inte kan. Då kan vi få veta vilka resurser som måste sättas in. Det är ju detta allt handlar om, också satsningen på lärarfortbildning, som jag faktiskt uppskattar och som också tog med i sitt budgetförslag . Med nationella prov blir det ofrånkomligen en likriktning som inte tar hänsyn till den ökade individualiseringen. Det är med glädje jag hör att man kan fortsätta en dialog om de pedagogiska alternativen. Sedan får vi se om vi kan fortsätta dialogen också om hur uppföljningar kan ske. Jag bidrar gärna till detta och deltar från sida. 203 () replik: Det låter bra om vi kan få en bred överenskommelse om detta. Både friskolor, kommunala skolor och ökade lokala möjligheter är viktigt. Vi återkommer till detta. 204 (): lämnade 30 000 elever utan att vara godkända i ett eller flera ämnen. Det är lika många människor som det bor i eller . Så ser det ut runt 30 000 elever klarar inte av . Problemen är betydande i många svenska grundskolor. Tack vare alliansens valseger har nu fått en regering som tar svårigheterna på allvar och som dessutom har kraft och majoritet att göra någonting åt dem. Vi förbereder en rad åtgärder för att förbättra elevernas möjlighet att nå de uppsatta målen. Barn har olika förutsättningar och har olika lätt att lära sig. Sjuåringar har en spridning i mognad som mellan fyra- och elvaåringar. Därför är det helt naturligt att vi vill ha en flexibel skolstart. Den måste allraminst innebära antagning . Redan i årskurs 3 ska skolan undersöka om eleverna kan läsa, skriva och räkna. Om de inte kan det ska kommunerna bli skyldiga att erbjuda stödinsatser. Eleverna ska få betyg i årskurs 6 och i fler steg än . Men de skolor som vill får gärna ge skriftliga omdömen tidigare. Vi ska dessutom se till att de får vara betygsliknande. Det är många elever och föräldrar som uttrycker att de vill ha betyg tidigare, och vi är övertygade om att det kommer att höja kunskapsnivån. Men frågan är vad som händer med de elever som har svårt med sin inlärning. Det kan bero på många olika saker, men en avgörande faktor är lärares utbildning och skicklighet. Därför ska vi se över lärarutbildningen, och vi satsar stora pengar på akademisk fortbildning. Dessutom återinför vi speciallärarutbildningen. Därför kommer ni i att få se fler speciallärare ute på skolorna och inte som bara någon enstaka specialpedagog. Lärare måste också få utökade befogenheter att ingripa när elever stör arbetsron i klassrummen. Vi har en skollag som inte stämmer överens med verkligheten. I den står det inte att man har rätt att ta mobiltelefoner och mp3-spelare i förvar om de stör verksamheten. Men vem skulle ha kunnat tro när den lagen skrevs att nästan varenda 15-åring skulle äga en mobiltelefon och en mp3-spelare? Bland annat därför behövs en ny skollag, som flera socialdemokratiska ministrar har försökt få till stånd. har alliansregeringen majoritet i , och en ny skollag är under utarbetande. Det kommer att fattas beslut om den . är det 100 000 barn som går till skolan och utsätts för mobbning och annan kränkande behandling. Det är nog vårt största hälsoproblem bland barn och unga. Det leder till dålig självbild, depressioner och till och med självmord. Men det är också 50 000 elever som mobbar, och dessa 50 000 blir senare överrepresenterade i ungdomskriminalitet och drogmissbruk. Allt detta sker i en miljö där vi tvingar eleverna att vara. Det handlar ytterst om vuxna som inte tar sitt ansvar och som inte sätter gränser. Vi vill ju naturligtvis alla vidta åtgärder mot mobbning, men det är av avgörande betydelse att rätt åtgärder sätts in. Vi moderater har länge pratat om vikten av forskningsbaserade åtgärder. I den nya regeringen har vi nu fått gehör för våra åsikter. satsas det 40 miljoner på att utbilda lärare och få skolorna att satsa på forskningsbaserade metoder. I dagens betänkande avstyrker utskottsmajoriteten 180 motionsyrkanden, de flesta från och Vänstern. Konstigt nog finns det få motioner från enskilda socialdemokrater. Framför allt finns det endast ett partiyrkande från största parti. Jag tolkar det som att Socialdemokraterna tycker att skolpolitiken är bra som den är och att de inte har någon uppfattning om hur de 30 000 elever som lämnar utan betyg ska bli en mindre skara kommande år. Betänkandet innehåller också 64 reservationer, men inte en enda reservation där oppositionen har kunnat samla ihop sig. Det är då för väl att det är vänsterkartellen som styr vårt land! Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 205 () replik: Jag fastnade för en formulering som använde, nämligen flexibel skolstart. Det tyckte jag var väldigt spännande. Det är vi i också intresserade av och tycker är positivt. använde en väldigt sympatisk formulering, nämligen flexibel mognad. Jag tänkte att det är precis det som jag har talat om när jag talar om att jag inte tycker att det fungerar med ett nationellt prov där alla ska ha uppnått samma kunskapsnivå i årskurs 3. Det är precis samma tänk som att barn ska börja skolan den hösttermin när de har fyllt . Det är precis samma tänk som ligger bakom att de vid ett datum i årskurs 3 ska kunna exakt lika mycket. Det gläder mig att har förstått att det är en flexibel mognad hos barnen . Kan tänka sig att man har lika stor flexibilitet när det gäller de nationella proven som för skolstarten och att man tar hänsyn till barns olika mognadsnivå i denna fråga? Det är ändå ganska . 206 () replik: Det är inte som tror att vi tycker att alla barn ska kunna lika mycket när de går i årskurs 3 verkligen inte. Barnen är olika mogna när de börjar och därför borde de få börja . I den bästa av världar skulle jag vilja se en grundskola där barnen började när de var mogna för att börja och slutade när de hade uppnått målen. Det är verkligen min framtidsvision. Jag lär tyvärr inte få uppleva den. Det innebär inte att vi kan ha en sådan låt-gå-pedagogik som finns i många skolor, det vill säga att barnen får lära sig att läsa, räkna och skriva när de är mogna för det. En del blir inte mogna. En del kommer upp i årskurs 9 utan att kunna läsa. Vi är övertygade om att de flesta barn kan lära sig det här, men de måste pushas på och mer eller mindre tvingas att ta itu med det. Kommunerna är lite slöa och har ibland inte resurser att sätta in de åtgärder som behövs. Därför säger vi att när man går i årskurs 3 ska det kontrolleras. Då ska det till nationella prov. Om barnen då inte kan tillräckligt mycket ska kommunerna bli tvingade att sätta in åtgärder. Vi är överens om en del, , men inte allt. 207 () replik: Vi kan gärna vara överens om visionen att man ska börja när man är mogen och sluta när man är mogen. Det skriver jag gärna under. Jag har aldrig förstått varför man ska börja så tidigt i skolan som man gör i till exempel . Jag vill inte heller ha en låt-gå-pedagogik. Det brukar inte barnen må alltför bra av. Det måste ändå finnas en individuell bit. Jag vill passa på att ställa samma fråga till som jag ställde till förut. Kan också tänka sig att man tar hänsyn till olika pedagogiker, till exempel Waldorf, och hittar former där man inom ramen för nationella prov kan göra uppföljningar? Visst ska vi göra uppföljningar, men vi måste också se till att vi har den mångfald och den frihet som finns i svensk skola utan att det drar i väg i en låt-gå- och inte-bry-sig-pedagogik. 208 () replik: Det finns mycket positivt i utbildningspolitik. Vi har ju också under den förra mandatperioden kommit väl överens och bildat majoritet här i kammaren om det. I synnerhet mångfald, valfrihet och en positiv syn på friskolor är något som vi moderater har kommit väl överens med om. Jag är medveten om att Waldorfskolorna är negativa till de nationella proven. Jag anser inte att det är så enkelt som att säga: Har ni problem i er friskola så slipper ni de nationella proven. Vi har bestämt att det ska vara nationella prov i årskurs 3. Det kommer att gälla för alla skolor. Med den kännedom jag har om och den kompetens de besitter tror jag säkert att de kommer att klara av det, även om jag inser att det kan vara ett större problem för dem än för en del andra. 209 () replik: Jag måste säga att jag är positivt överraskad av den här debatten. Den har visat sig vara betydligt mer givande än vad jag trodde. Den blottar ordentliga sprickor mellan de företrädare för högeralliansen som finns här och den skol- och utbildningsminister som vi har på . kan uppenbarligen tycka att individuella utvecklingsplaner kan vara ganska bra, även om vi inte kan dela alla uppfattningar om hur innehållet ska se ut. Jag vet att det finns en uppfattning om att individuella utvecklingsplaner ska finnas i den svenska . Skolministern säger att de ska bort. pratar sig varm för flexibel skolstart, något som skolministern avfärdar som lite flummigt. Det är absolut inte aktuellt, säger han. Nationella prov säger skolministern ska vara obligatoriskt för samtliga skolor i . Vi har en utskottsordförande som säger att man kan diskutera undantag om det finns pedagogiska poäng med det. Det låter mer resonligt och rimligt. Det är intressanta sprickor. Vad är det som gäller egentligen? Vem är det som står för den borgerliga skolpolitiken ? Är det det som ni säger här , eller är det det som skolministern säger som gäller? Det finns dock en fråga som ni under inga omständigheter vill ta i, vare sig här eller på departementet men som ändå är på väg att genomföras. Det är betygssättningen av sex- och sjuåriga barn. Det ska möjliggöras via betygsliknande omdömen, kallas det. Skolministern säger och jag väljer att tro på honom att man också kan använda den vanliga betygsskalan. är den ju tregradig. Den kommer att bli sjugradig . Det innebär att sex- och sjuåringar i vårt land ska betygssättas sjufalt. Min fråga till blir: Med den argumentation som du har om olika mognad, på vilket sätt blir en omogen sjuåring mer mogen av att underkännas? 210 () replik: Jag har aldrig hört någon skola säga att de ska ha sjugradiga betyg för sexåringar med två underkända. Det måste finnas i Baylans fantasi, och inte någon annanstans. Jag upprepar det vi har sagt allihop. Vi ska ha nationella betyg från årskurs 6 i sju steg. I själva verket har man ju inte tre steg i betygsskalan . Vi vet alla att de kompletteras med plus och minus så att skalan i stort sett är sjugradig . Jag ber om ursäkt. Man ska inte le på det sätt som jag kanske gjorde när Baylan pratade om sprickor. Men om det inte blir större sprickor i vår regering än så ska jag vara väldigt nöjd med mandatperioden. Det är klart att det finns små skillnader. Det finns det mellan personer inom Moderata samlingspartiet. En tycker si och en tycker så när vi diskuterar hur vi ska utveckla vår politik, men vi pratar oss samman och kommer överens om hur vi ska ha det. Precis så gör vi inom alliansen och med regeringen. Det är inte konstigt alls. Om ni hade lärt er det kanske ni hade kunnat få fram den skollag som vi så väl behöver. 211 () replik: En tycker si och en tycker så. Man ska naturligtvis ha respekt för att det inom partiet finns olika åsikter. Det finns det inom alla partier. Mer intressant är det när det handlar om en regering, en utskottsmajoritet och en riksdagsmajoritet som säger olika saker. redogör för en vision om flexibel skolstart. Skolministern säger: Absolut inte. Det är flum. pratar om att individuella utvecklingsplaner kan vara ett bra verktyg. Nej, säger skolministern. Det ska vi absolut avskaffa med den nya skollagen. Man kan naturligtvis ha lite olika synpunkter, men att i början av en mandatperiod ge så olika besked till en verksamhet som omfattar så oerhört många människor är lite ansvarslöst, tycker jag. Men du glider ifrån frågan. Varifrån kommer detta? Nej, , det är inte min fantasi som handlar om att betygssätta sexsju-åringar. Det finns en överenskommelse som ni gjorde tillsammans inför valet om skol- och utbildningspolitiken. I den överenskommelsen finns det också en punkt som handlar om att man ska öppna för att skolor redan från den första årskursen ska kunna ha betygsliknande omdömen för barnen. De förbud som finns mot det i skollag och förordningar ska tas bort. Och på en direkt fråga har skolministern också sagt, även om han kanske inte ser det framför sig, att det också kan bli möjligt att använda den vanliga betygsskalan. ska betygsskalan göras om. Den ska bli sjugradig. Då måste det per definition innebära att det blir fritt fram för skolor i vårt land att betygssätta sexsju-åringar. Då är fortfarande min fråga: På vilket sätt, , blir en omogen sjuåring mer mogen och mer kunnig av att få höra att han eller hon inte duger och blir underkänd? 212 () replik: Vi har i land haft betyg . Det har blivit mindre och mindre betyg i skolan. Men det har verkligen inte blivit bättre och bättre resultat hos eleverna. Oppositionen påpekar och försöker framhärda i att fler betyg kommer att sänka kunskapsnivån. Då borde ju kunskapsnivån ha höjts när man har tagit bort betyg, och det kan vi verkligen inte se. Vi har sagt att vi ska ha skriftliga omdömen och att vi ska tillåta att de får vara betygsliknande. Det sade jag i mitt anförande. Visst är det så. Om skolor vill ta dessa beslut och är överens så får de göra det. Det är problem i med att kunskapsnivån sjunker, både om man mäter nationellt och om man mäter internationellt. För att komma åt detta, som Socialdemokraterna har ett stort ansvar för i regeringsställning, måste man vidta en mängd olika åtgärder. Betyg löser inte alla problem, inte heller lärarfortbildning, en ny skollag och så vidare. Det behövs en mängd åtgärder. Och vi tror att detta tillsammans med de åtgärder som vi är på väg att vidta kommer att höja kunskapsnivån i . 213 () replik: Vi har sett att den borgerliga regeringen och majoriteten här försöker visa handlingskraft genom att ha ganska enkla lösningar på svåra problem. Du nämnde förut betyg, nationella prov, att beslagta mobiltelefoner, disciplinära åtgärder och annat. När vi vet att eleverna har problem och behöver stöd lärarna vet redan vilka det är ligger själva prövningen i vad man gör då. Det fick jag inte svar på tidigare. Jag hoppas att kan reda ut det. Vi ser inte en enda insats när det gäller till exempel fler lärare i skolan. Där har skolministern varit väldigt tydlig: Det behövs inte mer personal i skolan. talade här om åtgärderna mot mobbning. Jag skulle kunna tänka mig att det behövs fler fritidspedagoger, så att det finns vuxna ute på rasterna till exempel som ser barnen även då. Det behövs en bättre elevhälsovård, en utökad elevhälsovård. Detta är insatser som den borgerliga regeringen inte har föreslagit och som jag antar att den inte heller kommer att föreslå, om man lyssnar på vad skolministern säger. Jag vill fråga : På vilket sätt tänker ni göra insatser som på riktigt ger dessa elever det stöd som de behöver för att få kunskap? 214 () replik: Vi har haft vår alliansregering . stödde en socialdemokratisk regering . blev de fattiga barn som talade om tidigare fler och fler. De arbetslösa blev fler och fler. Mobbningen i skolan skördade fler och fler offer. Och tycker att vi inte har lagt fram tillräckligt många förslag . Perspektivet är hisnande. Det som jag har hört från är att man anser att det ska serveras frukost i skolan och att man ska ta bort alla betyg. Då löser man problemen. Det tycker jag är enkla lösningar. Att barnen inte får frukost i sina hem beror verkligen inte på att dessa familjer är så fattiga att de inte har råd med frukost. Det har alla människor i . Det beror i stället på andra saker, till exempel att många mår väldigt dåligt för att de har hamnat i det enorma utanförskap som vi nu försöker göra någonting åt. Nej, det handlar verkligen inte om enkla lösningar. Vi har lagt fram massor av förslag, och det behövs massor av förslag. Det finns nämligen inte en åtgärd som löser de stora problem som finns i . talade om fler vuxna i skolan. Vi säger att det behövs fler behöriga lärare. Det räcker inte med vuxna människor, utan det behövs människor som har utbildning och kompetens för att ta itu med problemen. Därför satsar vi på det. Och vi ser till att kommunerna får mer pengar så att de kan prioritera eftersom det behövs olika insatser på olika ställen. 215 () replik: har uppenbarligen inte lyssnat när hon bara har hört talas om frukost i skolan. Det är en viktig del. Det är inte på grund av fattigdom utan på grund av andra saker som eleverna inte äter frukost hemma. Detta tycker vi är en viktig del för att alla ska ha möjlighet att tillgodogöra sig kunskaperna i skolan och för att kunna klara av en hel skoldag. Vi säger också att det behövs 10 000 fler lärare. Det var någonting som vi föreslog i vår budget . Vi behöver 10 000 fler utbildade lärare bara för att komma upp på den nivå som vi hade . Men vi behöver också annan utbildad personal i skolan. Jag har nämnt specialpedagogerna, och jag har nämnt fritidspedagogerna. Det behövs andra typer av pedagoger som genuspedagoger, mediepedagoger och så vidare. Men detta är någonting som er minister ständigt säger nej till. Det behövs inte mer personal i skolan. Det behövs inte fler lärare i skolan. Att säga att ni ger mer pengar till kommunerna som ni tog bort de så kallade Wärnerssonpengarna, som på något sätt ändå garanterade att det var pengar som skulle gå till skolan och till lärare, visar att prioriteringen i fråga om ökad lärartäthet till exempel inte är särskilt hög på eller regeringens dagordning. Ni måste sluta med att lägga ifrån er ansvaret genom att föra fram argumenten om att vi stödde den tidigare regeringen. är det ni, , som har detta ansvar. har fört samma politik . Men vi har inte haft möjlighet att sitta i regeringen. Då är det också ni som bär ansvaret. 216 () replik: Vi har ansvaret, och vi ingår i regeringen, och det är vi väldigt glada för. Och vi tror på vår politik, och vi tror att den kommer att bära frukt. Vi tror att vi kommer att få en bättre skola. Men det kan ju inte visa sig när vi inte ens har hunnit besluta om de flesta förslagen. När det gäller 10 000 nya lärare tycker jag naturligtvis att det är bra att vi får mer utbildad personal i skolan. Jag har aldrig sagt nej till det. Jag kan inte tänka mig att vår skolminister säger att vi inte ska ha mer personal. Det som vi säger är att det ska vara utbildad personal. Jag tycker att har rätt i att det behövs mer elevvårdande personal. Det behövs verkligen mer personal på fritidsverksamheten eftersom det är rätt skandalartat som det har utvecklats under era att man nu har grupper på över 30 elever. Vi har inte tagit bort Wärnerssonpengarna. Men det är en stor skillnad mellan vår politik och er politik. Vi tror att de kommunpolitiker som vi har valt och som sitter ute i kommunerna är kloka, har gott omdöme och vet var pengarna bäst behövs. Vi lägger pengarna till dem i den kommunpåse som jag tror att vi tillsammans här i har bestämt att vi ska ha. Sedan kommer kommunpolitikerna att lägga dessa pengar där de bäst behövs. Vi tror att de kan bedöma det. 217 (): I Socialdemokraternas hade fler än var tionde elev som gick ut årskurs 9 inte godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Mobbning, skolk och otrygghet var stora problem i den svenska skolan. Det är därför att vi nu har en ny regering som vill ändra på den dystra trenden. I den borgerliga alliansen och då inte minst i mitt parti, , har vi riktat skarp kritik om grundläggande problem i svenskt skolväsende. Det handlar om flera saker, bland annat om att kunskapsresultaten är för låga, att ordningsproblemen är för stora och att lärarnas situation är för dålig sett till karriärmöjligheter, fortbildning och befogenheter. När det gäller de problem som vi i alliansen identifierat och uppmärksammat har vi levererat en rad skarpa förslag till åtgärder. Vi har också fått väljarnas stöd för att genomföra dem. På några punkter det handlar då inte bara om utan också om gymnasieskolan och den högre utbildningen kan man notera mindre positionsförflyttningar från framför allt Socialdemokraternas sida. Men i grund och botten står oppositionen kvar på ungefär samma ställe som . Undersökningarna TIMSS och framför allt visar att svenska elevers kunskaper i matematik och naturkunskap samt deras läsförståelse har försämrats. Åttondeklassarna var sämre i matematik än sjundeklassarna . TIMSS visar också att svenska elever tillhör dem som ofta kommer för sent och stör lektionerna och som oftare än ungdomar i andra länder har ogiltig frånvaro. Ambitionerna i den nya regeringen i den borgerliga regeringen, alliansregeringen är självklart mycket högt ställda för svensk grundskola. Skolan för elever i de lägre åldrarna har ett kunskapsuppdrag som är livsviktigt för framtid som välfärdsnation och som ett utvecklat industrisamhälle och informationssamhälle. Utan de grundläggande baskunskaperna för våra barn och ungdomar blir det förstås mycket svårt att klara de nya ämnen som introduceras senare i skolan. Hur klarar man fysiken om man inte har de grundläggande kunskaperna i matematik, och hur klarar man SO-ämnena om man inte har grundläggande goda kunskaper i svenska? Satsningen på baskunskaper och på utvärderingar tidigare är oerhört viktig i just detta perspektiv. Det handlar om att värna skolans uppdrag som skapare av jämlikhet och lika möjligheter genom att öka de grundläggande baskunskaperna så att alla får vara med. För mig som socialliberal är inte det viktigaste uppdraget för svenskt skolväsende att fostra egoister under någon falsk täckmantel av individualism alltså att man säger att det viktiga är att armbåga sig fram och gå över lik för ära och berömmelse och för ett tjockt lönekuvert. Det viktigaste för mig är att skolan genom att vi höjer de grundläggande baskunskaperna blir en murbräcka mot segregation. Det ger också en möjlighet att skapa ett mer jämlikt samhälle. I motionsfloran och bland reservationerna noterar jag någonting som jag tycker är ganska intressant. I reservation 9 från Socialdemokraterna det gäller fristående skolor lyder de två första meningarna så här: Etablering av nya friskolor får inte leda till sämre undervisning i den kommunala skolan eller till ökad segregation. Kommunens inflytande vid etablering av friskolor ska stärkas. Den första meningen är bra. Den andra meningen är mindre bra. Rätten att starta friskolor ska baseras på krav och kriterier som är lika i hela landet, menar vi. Det handlar om att följa grundläggande styrdokument för skolan och om att den som söker är en seriös aktör. Rätten att starta fristående skolor ska inte villkoras eller vara beroende av politiska majoriteter i en viss kommun eller förvägras på grund av socialistisk dogmatism.