prot · GU09116 · 2007-05-30 00:00:00 — Speciellt den ena, en skola, har jag ganska god kännedom om. Att problemet enbart skulle vara, vilket man försökte att påpeka i programmet, att lärarna där är snåla med betygen det var en elev som påstod det vill jag bestämt dementera. Problemet i den skolan har i mångt och mycket varit en ledningsfråga. Vi allianspartier gick till val på att vi ska ha regelbundna, obligatoriska kunskapskontroller och nationella prov redan i årskurs 3. Vi ska ha betyg tidigare och i flera steg. Betyg ska införas i årskurs 6, men inte tidigare än så i kommunala skolor. Dessutom ska alla skolor inspekteras och inte som enbart . Eleverna ska kunna kräva hjälp om de inte uppnår målen. Det betygssystem som finns , tillsammans med utvecklingssamtal och individuella utvecklingsplaner, ger inte tillräcklig information om elevernas kunskapsutveckling. De nationella styrsystemen för vad som ska krävas för ett visst betyg är luddiga. Informationen som ges i samband med utvecklingssamtalen upplevs ofta som otydlig, och därför ser vi fram emot att samtalen kan kompletteras med ett skriftligt omdöme. Ett skriftligt omdöme måste naturligtvis få lov att vara betygsliknande, annars kan det inte ges. Det har vi hört här . En nödvändighet för vår allianspolitik är att vi fattar beslut enligt förslaget i betänkandet, det vill säga att vi tar bort de tidigare riksdagsbindningarna om avstämningstillfällen i . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 232 () replik: Det var intressant att tog upp Kalibers granskning. Den visar att frågorna är komplexa. Att dessa skillnader finns trots nationella prov visar att vi måste titta på dessa frågor ytterligare och se vad det kan bero på. Det finns en risk att det finns en betygsinflation i det svenska skolsystemet, att olika skolor konkurrerar om elever genom att ge bra betyg för att därmed få fler elever . Det är klart att det är en viktig fråga. Jag har två frågor till efter hennes inlägg. Den första gäller det nationella provet i årskurs 3. Hur stor vikt anser att det ska ha i betygssättningen i åttan och nian? Den andra frågan gäller om ni kan förklara hur det går ihop att lärarna , enligt uppgift från er, inte är kapabla att skriva individuella utvecklingsplaner som inte är betygsliknande. Det klarar de inte av. Lärarna är inte kompetenta att göra det . Men däremot är de kompetenta att fastställa betygsliknande omdömen, trots att de inte har utbildning för det. Jag får inte det att gå ihop. Kan du förklara det? 233 () replik: pratar om betygsinflation och konkurrens mellan skolor. Det kan säkert vara så. Men när jag har studerat betygssättning har jag insett vilket stort problem det är att sätta betyg när det inte finns tydliga kriterier och det är så många mål att förhålla sig till. En lärare i eller en lärare i kan ha lite olika kriterier för att sätta sina betyg. Därför är det viktigt att de har ett nationellt styrinstrument att förhålla sig till. frågade vilken vikt de nationella proven i årskurs 3 ska ha för betygssättningen i åttan och nian. Det är inte därför vi vill ha nationella prov i årskurs 3. Vi vill ha nationella prov för att tydliggöra vilka elever som inte har nått upp till målen. Då kan de fångas upp och få den hjälp de har rätt till. Kommunerna ska tvingas ge dem den hjälpen, och vi ska se vilka det är. Även speciallärare ska utbildas som har kompetens att ge eleverna vad de behöver. Jag har svårt att svara på den andra frågan. Det var nog något misstag med de individuella utvecklingsplanerna. Jag tror att faktiskt rörde till det. 234 () replik: Det är bra att säger att det är viktigt att se över målen och kriterierna för betygssättning. Det är viktigt. Där har vi nog en samsyn. Det är också bra att man är överens med mig, och oss, om att det nationella provet i årskurs 3 inte ska vara styrande för betygssättningen längre fram. Det är bra att vi reder ut det eftersom det kan skapa en viss förvirring. Sedan säger att kommunerna kommer att bli tvingade att ge eleverna hjälp. Men det finns inga sådana förslag på bordet. Det kostar pengar. Det handlar om miljardbelopp. Det är en spännande tanke, men vi har inte sett något av detta från regeringen. Jag har i en tidigare debatt visat att våra satsningar mot de yngre åldrarna är större än regeringens satsningar mot de yngre åldrarna. Man ger inte förutsättningar, och det tycker jag är svagt. Jag vill återkomma till den andra frågan. Det var över huvud taget inte förvirrat. Ni har konstaterat att lärarna inte är kapabla att skriva individuella utvecklingsplaner och omdömen som inte är betygsliknande. Det klarar, enligt er uppgift, lärarna inte av. Men enligt er uppgift ska samma lärare vara kapabla att skriva betygsliknande omdömen på ett rättvist och likvärdigt sätt, trots att de inte har utbildning i betygssättning. Det är fantastiskt att lärarna kan vara så inkompetenta å ena sidan men vara så fruktansvärt kompetenta å den andra sidan. Jag undrar om kan svara på den fråga jag tidigare ställde till . Hur ska en tjej förstå skillnaden på omdöme och betyg samt vad det betyder att bli Icke godkänd i skolan? 235 () replik: Det är tråkigt om man först nu inser att lärarna behöver kompetensutvecklas. Varför har man inte insett det under de tidigare tolv åren? Jag har lite svårt att läsa ut summorna i er budgetmotion, med tanke på att era satsningar på de yngre åldrarna ska vara dubbelt så stora som de vi gör. Men om det är så är det bra att ni vill satsa dubbelt så mycket. Jag hade inte heller haft något emot den satsningen från vår sida. Men vi tycker att det är viktigt att också ge de andra lärarna fortbildning, bland annat i att sätta betyg och för att fördjupa sina ämneskunskaper. Det finns dessutom en stor skara lärare, inte bara för de lägre åldrarna, tvärtom även för elever i de högre åldrarna, som inte har någon pedagogisk utbildning alls. Dem vill vi också satsa på. Det behövs verkligen en satsning på hela lärarkåren. Det är skillnad på att ge ett skriftligt omdöme och att sätta betyg. Det är inte samma sak. Ett skriftligt omdöme kan vara till exempel till en flicka: har en god läsförmåga, och hon förstår vad hon läser. Men hon skriver sämre och har svårt att forma bokstäver. Det kan vara något i den stilen. Det är ett betygsliknande omdöme, och det får man enligt inte skriva . Men det är inte samma sak som att sätta betyg. Det är kanske svaret på den andra frågan. 236 () replik: Jag fortsätter att vara lika envis och långtråkig genom att upprepa mina frågor. Jag uppehåller mig vid två punkter. nämnde i sitt anförande, vilket förvånade mig, att det var nödvändigt för alliansens politik att häva riksdagsbindningen i frågorna som propositionen handlar om. Det är märkligt att alliansens politik verkar vara beroende av att inte debatteras i . Det var i alla fall vad du sade. Jag anmärkte i mitt inledningsanförande att , , anmälde den dåvarande skolministern till KU för att han hade flyttat frågor till regeringen som tyckte borde hamna på bord. Varför gör ni samma sak? Varför är alliansens politik beroende av detta? Det är ganska odemokratiskt. Har övergivit den pedagogiska mångfalden i ? Det sade ni aldrig i valrörelsen. Barnen ska alltså testas på ämnen som de inte har gått igenom enligt en viss läroplan, till exempel läroplan. Som en konsekvens borde upphäva godkännandet av läroplan eftersom mål kommer att fastställas för årskurs 3. Jag undrar vad anser om detta. Har slutat stödja pedagogisk mångfald och stöder enbart enhetlighet eller enfald? 237 () replik: Det är väl lite magstarkt att påstå att vi har övergett vårt mål om den pedagogiska mångfalden. Utan 1992 hade det knappast blivit en friskolereform. Varför säger jag att det är nödvändigt för vår politik? Riksdagsbindningarna innebär bland annat att nationella prov inte får vara obligatoriska från årskurs 9. Vi ska nu lägga fram förslag om att vi vill ha obligatoriska nationella prov i årskurs 3 och i årskurs 6. Det är väl naturligt att vi inte lägger fram ett förslag som strider mot de så kallade riksdagsbindningarna. Det tredje gällde vad tyckte och tänkte då. Jag samarbetade visserligen med då, och jag träffar honom ibland , men mitt minne är inte så gott att jag kan uttala mig om hur han tänkte då. Det får ursäkta. 238 () replik: Jag konstaterar att inte svarar på frågan hur man ska förhålla sig på landets . Ska deras elever testas på sådana saker som de inte har lärt sig enligt den kursplan som är godkänd av ? Är kursplanen ogiltig i och med detta? Eller tänker verka för att de kan få till exempel nationella prov utifrån den kursplan som de är godkända på? Det är ett fullt möjligt alternativ. Det är inte något som jag tycker är fantastiskt det tycker inte heller men det är ändå fullt möjligt. Jag skulle gärna vilja ha ett konkret svar. Det handlar om pedagogisk mångfald. Det är den mest annorlunda pedagogik vi har i . Den är godkänd av . Jag undrar: Kommer den att vara det vidare i alliansens ? Sedan undrar jag om vi diskuterar olika saker när vi pratar om riksdagsbindning. Som jag har förstått det kommer dessa frågor inte längre att diskuteras i riksdag. Vi kan ändå fatta beslut om hur många nationella prov som helst som regeringen vill föreslå. Men i och med att man nu upphäver riksdagsbindningen kommer dessa beslut inte längre att fattas i . Det är det som är alliansens odemokratiska förflyttning av ärenden till regeringssammanträden. Då bör svara på den frågan, och inte hänvisa till att nationella prov blir obligatoriska. Vi kan diskutera hur många nationella prov som helst som regeringen föreslår, men jag vill att diskussionen försiggår här i kammaren och inte bakom lyckta dörrar på regeringssammanträden. 239 () replik: Man kan knappast påstå att det inte är demokrati i vår regering. I det demokratiska styrelseskick vi har i landet har vi genom allmänna val utsett denna riksdag och därmed sedan också vår regering. Den är demokratisk i allra högsta grad. När det gäller diskussionen om nationella prov är jag övertygad om och säker på att de kommer att diskuteras mycket här i kammaren. Om oppositionen inte är beredd är vi alla beredda att diskutera dem länge och mycket eftersom vi tycker att de är bra och viktiga. När det gäller är detta naturligtvis ett problem. Vi har inga planer på att säga att deras kursplan, som vi har varit med om att göra tillåten, är ogiltig. Det är ett litet problem, som vi säkert kan lösa. Ärligt och uppriktigt vet jag inte hur, och jag vet inte vad svaret blir. Vi är alla flitigt uppvaktade av människor som jobbar och driver . Vårt mål med de nationella proven i årskurs 3 är återigen att barnen tidigt ska lära sig att läsa, skriva och räkna. Målet är att de som inte lyckas ska upptäckas , att de ska få det stöd och den hjälp som de behöver och som de har rätt till. Det gäller naturligtvis också barnen i . Jag är övertygad om att vi kommer fram till en bra lösning på deras problem. 240 (): Jag har träffat rätt många grundskoleelever som säger att det första betyget i åttan kom som en väldigt obehaglig överraskning. Jag pratade med en kille som sade: Varför talade ingen om för mig att jag var så dålig i matte? Hade jag vetat det hade jag jobbat mer. Om vi ser tillbaka går det en gräns , då vi delvis fick en ny skolideologi i som har dominerat fram till . Det har väldigt länge i den officiella skolpolitiken varit fult och gammalmodigt att tala om kunskaper. I stället för att tala om vad eleverna ska lära sig har man talat mycket mer om hur de ska lära sig. Processen har varit viktigare än målet. Det har funnits ett ideologiskt motstånd, särskilt från dem som är oppositionspartier här, mot att mäta kunskap och utvärdera skolans resultat. ser vi facit av socialdemokratisk, vänsterpartistisk och miljöpartistisk skolpolitik. Var tionde elev som går ut årskurs 9 har inte godkända betyg i svenska, engelska och matte. Var tredje 20-åring har inte en godkänd gymnasieutbildning. Många av dessa elever har varit efter sedan tvåan och trean. Det är därför alliansregeringen nu på bred front, inte bara med detta beslut , utlovar en politik med tydliga kunskapsmål, tidigare betyg, tidigare nationella prov och stöd . Protester hörs från oppositionen. Ni säger mer eller mindre att det är elakt att ge klara besked till elever och föräldrar. Vi menar tvärtom: Det är mer elakt att sopa problemen under mattan och upptäcka dem . Svenska elever får betyg i skolan senare än nästan alla elever i hela världen. Vi är faktiskt inte bäst i världen med våra skolresultat långt därifrån. I får man betyg först i åttan, och ofta kommer då det första betyget som en obehaglig överraskning. är det inte så, för ibland har utvecklingssamtalen fungerat bra. Men de gör det . En poäng med att sätta betyg tidigt och göra utvärderingar tidigt är att politiker, skolledare och ekonomer som bestämmer kommunens ekonomi inte kan blunda för att elever behöver stöd. En annan poäng är att eleven får mer tid att försöka komma i kapp. Som jag ser det, och som statistiken visar, är det de elever som har störst behov av stöd och hjälp i skolan som riskerar att bli utan om de inte blir upptäckta. ska vi, herr talman, som sagt var besluta att ta bort två gamla riksdagsbeslut, så kallade riksdagsbindningar. Det är dels att nationella prov inte får vara obligatoriska före årskurs 9, dels att skriftliga omdömen inte får delas ut om inte föräldrarna har begärt det och att de dessutom inte får vara betygsliknande. Regeringen ska få rätt att utarbeta nya förordningar, och ska de här reglerna inarbetas i skollagsarbetet. Förutom att man kan väcka motioner i kommer de här sakerna att diskuteras när vi tar ställning till den nya skollag som regeringen kommer att föreslå 2009 enligt beräkningarna. har regeringen väldigt tydligt visat vilken väg man vill gå med bättre utvärdering och tydligare information i skolan. har redan, vid sidan om det vi diskuterar , fått i uppdrag att utarbeta tydliga mål för årskurs 3 och dessutom börja förbereda nationella prov i svenska och matte. Regeringen har även aviserat att man tänker fatta beslut om att nationella prov ska bli obligatoriska också i årskurs 6 och 9 och dessutom i fler ämnen. De senaste dagarnas betygsdebatt visar att betyg fortfarande inte sätts på likvärdiga grunder, och inte heller på rättvisa grunder. Det har även visat sig tidigare, i till exempel utvärdering, att inom en kommun kan betygskriterierna variera kraftigt. Det är också en poäng med att använda nationella prov i sexan och nian. Egentligen debatterar vi inte det , men det är också en poäng att ha nationella prov i fler ämnen, vilket är på gång. Det berör betygsdiskussionen. Utvecklingssamtalen är väldigt viktiga, som många har talat om här, men de behöver kompletteras med skriftlig information. Vi människor är sådana att det inte är så lätt att ta till sig lite jobbiga budskap, och risken är att dessa samtal blir otydliga och missförstås. Jag har själv varit med om det som förälder. Jag har träffat lärare som haft utmärkta utvecklingssamtal, men andra lärare har helt enkelt inte orkat med att ge negativ information i den meningen att din pojke har svårt för det här och är verkligen efter. Både min pojke inte minst och skolan själv hade haft glädje av att få den informationen. Det är inte så att nationella prov och skriftliga omdömen ska användas för att trycka ned och stressa elever. Det är tvärtom så att de ska ge möjligheter för skolan att planera för extra stöd, fler timmar och så vidare. Man har försökt med skriftliga omdömen i årskurser där man inte sätter betyg i olika delar av , bland annat här i och i . När man frågade eleverna i om de ville ha skriftliga omdömen svarade nästan alla ja. Föräldrar vill veta hur det går för barnen i skolan. Föräldrar vill veta hur de ska hjälpa till med skolarbetet och med läxor. Föräldrar vill veta om deras barn har problem. Men med de gamla reglerna blev det, som ni kanske kommer ihåg, en närmast parodisk diskussion om skolan bröt mot lagen när de formulerade de här skriftliga omdömena. Fick man skriva: har svårt med engelskan? Fick man däremot inte skriva: I engelska har mindre goda kunskaper? Var det för betygsliknande? Den typen av parodiska diskussioner ska vi inte behöva ha. Jag vill påpeka att det som regeringen planerar inte är något tvång att skriftliga omdömen ska vara betygsliknande. Det är inte ens ett tvång att sätta betygsliknande omdömen. Det får kommuner, skolhuvudmän och skolor tillsammans bestämma lokalt, men vi öppnar för möjligheten för att slippa de här löjliga diskussionerna som vi hade då om hur de ska formuleras. Låt oss avslutningsvis titta lite på reservationerna. Det är ganska tydligt vad partierna vill. säger helt tydligt, som de har sagt , att det inte är någon diskussion. De vill avskaffa betygen i och ersätta dem med ett intyg. De vill naturligtvis inte ha fler nationella prov. och Socialdemokraterna har två gemensamma reservationer. De är tydligt inte bara emot dagens beslut om riksdagsbindningar, utan de är emot nationella prov och emot förslag om utökade möjligheter till skriftlig information. Det är rätt intressant att se. Den förra riksdagsperioden hade de här tre partierna väldigt svårt att komma överens om skolpolitiken, men verkar de mer eller mindre helt överens om att fortsätta i samma hjulspår som har lett till de försämrade resultat som har. I sin eftervalsanalys har Socialdemokraterna kommit fram till att det var skolpolitiken som bidrog till valförlusten. Skolpolitiken uppfattades som för lite kunskapsinriktad, säger bland annat. Därför har man satt ihop en grupp som ska föreslå förändringar av skolpolitiken i partiet. Frågan är bara när vi får se några tecken på en ny skolpolitik från Socialdemokraterna. ser vi bara samma motstånd som tidigare, motstånd till kunskapsmål och motsats till tydlighet. Med dagens förslag till beslut tar vi några viktiga första steg mot en kunskapsinriktad skola med tydliga mål, bättre utvärdering och bättre stöd till dem som behöver det. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 241 () replik: När jag hör börjar jag fundera på varför vi ska ha en professionell och utbildad lärarkår om vi inte ska lyssna på den. Ni underkänner lärarnas kompetens när ni inte vill lyssna på vilka behov de har och vilka resurser de behöver. De har tydligt sagt att de inte behöver fler mätinstrument. De vet vad deras elever ligger någonstans. De vet vilka behov eleverna har, men de kan inte ge dem det stöd de har rätt till därför att resurser saknas och därför att det pågår nedskärningar. Här kan ni inte frita er från ansvar. Ni har styrt, och styr fortfarande, i många kommuner. Ni slår undan benen för de här lärarna som tydligt visar vilken bedömning de gör av vad olika elever behöver utifrån den pedagogiska kompetens som de har. Ni förvägrar dem det. Inte ens nu när ni har regeringsmakten kan ni presentera att ni kommer att ge ökade resurser till skolan för att man ska kunna ha mindre grupper, anställa fler specialpedagoger, fritidspedagoger och så vidare. 242 () replik: Det måste vara något missförstånd här. Det pågår inga nedskärningar enligt den borgerliga budget som gäller just . Tvärtom har kommunerna inte haft så god ekonomi som . Det finns vissa förändringar som man alltid kan diskutera. Det finns vissa öronmärkta bidrag som lades in i kommunbidraget och så vidare. Men som helhet kan man inte säga att det pågår några nedskärningar av resurserna till skolan eller till kommunerna. När det gäller att lyssna på en professionell lärarkår vill jag säga att det finns många olika uppfattningar bland lärarna. Jag vet inte om har gjort någon form av gallupundersökning eller opinionsundersökning som säger att en majoritet av lärarna vill det eller det. Någon sådan har inte jag sett i alla fall. Däremot vet jag att det förs en debatt och att det finns delvis olika åsikter i olika lärarförbund och bland olika enskilda lärare. Det är klart att det vore väldigt bra om vi alltid kan öka resurserna till skolan. Jag, som skolpolitiker, arbetar naturligtvis inom vår egen regeringsallians för att få mer resurser. Det gör man ju alltid för det man brinner för. Men faktum är att har en väldigt lärartät skola. Vi har en väldigt dyr skola per elev. Man har satsat mycket på skolan . Det är bra. Det är bra att även Socialdemokraterna har satsat mycket på skolan. Felet är att de har använt pengarna fel. I stället för att sätta in åtgärder tidigt när det både är mänskligt och billigt har man satt in dem sent när det är jobbigt för eleven och dyrt. Jag tycker att fokuserar på fel saker. Resurser är naturligtvis viktiga, men det allra viktigaste i det här läget är hur vi använder resurserna. Jag håller, som sagt var, inte med om att det pågår några nedskärningar för tillfället tvärtom. 243 () replik: säger att det inte pågår några nedskärningar. Säg det till lärarna på Noltorpsskolan i ! Åtta lärare ska bort. Vad är det? Är det en tillökning? brukar innebära att man tar bort saker. I det här fallet är det åtta lärare som ska bort, trots att man visar vilka behov man har. Man har stora behov. Det är en skola där det finns väldigt stora behov, bland annat på grund av att många har ett annat modersmål än svenska. Jag talade om att det finns flera där som har behov av lässtöd. Andelen elever där som inte har uppnått målen i svenska, matte och engelska är betydligt större än vad den är på de andra skolorna. Trots det ska åtta lärare bort. Är det rimligt? Är inte det nedskärningar? brukar ofta hävda att vi har en lärartät skola. Ni brukar säga att vi har världens mest personaltäta skola. och säger att man behöver göra mindre grupper, och för att man ska kunna göra mindre grupper i skolan behövs det fler lärare. Eller ska en mindre grupp vara utan lärare? 244 () replik: Det riktigt stora och akuta problemet som parti och den regering som ni stödde inte har gjort någonting åt är att det inte finns tillräckligt många lärare. av lärarna som är tillsvidareanställda är inte färdigutbildade lärare. Det är en verklig utmaning som jag hoppas att vi kan visa att vi gör någonting åt . Jag känner tyvärr inte till den här skolan i . Jag vet inte om det har fattats några dumma beslut där. Jag kan inte veta om det fattas dumma beslut och om det görs felaktiga nedskärningar på olika håll i kommunerna i . Jag menade bara att har helt fel om hon påstår att vi i majoriteten i har gjort nedskärningar i kommuner och skolor. Det har vi inte gjort. 245 () replik: Jag vill fortsätta att koncentrera mig på mina två frågor som jag även vill ställa till . Alla ska ha rätt att få svara, tycker jag. Allteftersom kvällen fortskrider ser jag att det verkar finnas en okunnighet inom alliansen som jag tycker är väldigt beklaglig. Okunnigheten verkar till viss del handla om vad begreppet upphävande av riksdagsbindning innebär. Beslutet, som det är formulerat, innebär att dessa frågor som berörs i propositionen i princip inte ska diskuteras i kammaren längre. Det måste väl allianspartierna vara medvetna om! Vi ska inte diskutera omställningstillfällen. Vi ska inte diskutera skriftliga omdömen. Man kan i sak ha olika uppfattningar, men är det så att ni är oroliga att förlora voteringar ? Är det därför vi inte ska diskutera frågorna? Jag menar att det är odemokratiskt att flytta dessa beslut bakom regeringssammanträdenas lyckta dörrar. Lika okunnig verkar man vara när det gäller frågan om pedagogisk mångfald och vad dessa nationella prov innebär för alternativ pedagogik. Man verkar inte ha förstått att alternativ pedagogik finns. Jag trodde faktiskt att de borgerliga partierna som ju har samarbetat med i många frågor just kring friskolor och alternativ pedagogik visste om det. Är det så att enbart har kompetens i denna fråga? Vi kan naturligtvis låna ut vår kompetens om ni behöver råd och stöd. Står verkligen fast vid att avskaffa läroplan? Jag fick ett ganska bra svar av . Hon var åtminstone beredd att tänka över saken. Jag undrar var och står. 246 () replik: