prot · GV0923 · 2007-11-13 00:00:00 — Jag hoppas verkligen att det i alla lägen kommer att vara ledstjärnan att man har förtroende för att den politik som förs och de förslag som läggs fram är det som har ekonomisk bäring så att vi inte än en gång får uppleva en planeringsperiod som inte håller vad den säger. Jag ser verkligen fram emot det. Men det handlar inte bara om förtroendet för staten och förtroendet för att vi har medel utan också om det som statsrådet säger, nämligen att vi ska se till att infrastrukturen klarar framtida klimatförändringar och att vi har med den riskbedömning som det kräver. Jag ser med tillförsikt fram emot den framtida infrastrukturpropositionen och på detta projekt med en ansvarsfull politik. 84 Statsrådet (): Jag börjar där slutade. Jag anser att det avgörande för alla parter som är i starkt behov av effektiv och säker infrastruktur är att det är realistiska planer och att vi har tilltro till varandra på olika nivåer. Annars kan vi inte möta de snabba förändringarna i den globala konkurrens som framför allt våra arbetsplatser befinner sig i. Jag tror att vi måste ha realistiska planer så att var och en vet vilket ansvar man har. När det gäller och 33 skickade jag ett uppdrag till och om en revidering av befintliga planer. I det svar som skickade in i det första skedet lyfte man inte ut objektet ur den reviderade planen. Upphandlingen var avslutad och kontrakt hade skrivits. Detta överklagades av en annan entreprenör. I budgetförslaget läggs det nya resurser. I den revidering som vi då får tillbaka är det en förskjutning i tidsplanen för och 33. Det ligger i revideringen. Jag kan inte tolka tidsförskjutningen på något annat sätt än att den har samband med att en ny upphandling alltid tar tid. Därav den eftersläpning som gör att interpellanten har uttryckt frustration över att det inte byggs enligt tidigare plan. 85 (): Tack än en gång, infrastrukturministern, för svaret. Att upphandling tar tid och skjuter tid framför sig var vad jag ville höra, så att det inte är totalt borta som det var tidigare. Det är oerhört intressant att höra nu hitta resurser till både denna och andra vägar och till annan infrastruktur. Vi har inte sett dem i tidigare i alla fall. Jag önskar att jag får vara med och jobba för att det som vi härifrån säger framgent också ska vara realiserbart. Med det som infrastrukturministern har sagt känner jag en stor tillförsikt när det gäller att få vara med i det arbetet. 86 Statsrådet (): Debatten om infrastruktur och de olika vägarna och frustrationen kring att vägar och järnvägar inte byggs enligt angiven plan tar jag också till intäkt för att vi nu har infrastrukturdebatten på högkant. Vi visar också på ett stort engagemang runt omkring i landet och på vikten av att vi har en bra infrastruktur för att skapa både förutsättningar för nya jobb och för ett bra företagarklimat i alla delar av landet. Inte desto mindre tänker jag upprepa att när det gäller den revidering som vi diskuterar har jag fått svar från , men även från , om stora svarta hål och att det inte finns resurser att fullfölja de planer som många i andra delar av landet har haft tilltro till skulle kunna ske enligt de planer som har angett. Så är icke fallet. Därför tycker jag att den diskussion som tog upp är så viktig, nämligen om vikten av att vi har realistiska planer och att det också finns resurser med i de planer som fastställer så att man kan genomföra dem i linje med vad som är fastställt så att andra parter och aktörer i fråga om insatserna kring infrastruktur också vet att staten står fast vid sina åtaganden. Det tror jag är avgörande för att vi ska säkra både jobben och företagen. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:108 om regelverket för så kallade fyrhjulingar 87 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att göra regelverket för terrängfordon tydligare. har tio personer omkommit i olyckor med fyrhjulingar. Fem av dessa har skett på väg och fem på annan plats, och i fyra av fallen var fyrhjulingen registrerad som motorcykel. Det stämmer som framhåller att det i olycksstatistik inte helt går att urskilja fyrhjulingar. Någon uppskattning av det totala antalet olyckor med fyrhjulingar kan därför inte presenteras. En fyrhjuling kan vara klassificerad som terrängskoter, traktor, motorcykel eller moped beroende på dess motorstyrka och användningsområde. Alla dessa typer av fyrhjulingar ska vara registrerade och ha en registreringsskylt. Undantaget är om fordonet uteslutande används inom inhägnat område. planerar att tillsammans med berörda aktörer kartlägga problematiken och ta fram tänkbara åtgärder för att motverka olycksutvecklingen. Verket avser också att försöka urskilja fyrhjulingarna i de olika fordonskategorierna för att enklare kunna följa förändringar. I den pågående körkortsutredningen bereds också vissa klargöranden vad gäller förarbehörigheterna enligt det körkortsdirektiv som och rådet antog . Där hanteras dagens fyrhjuliga motorcyklar ur körkortssynpunkt som lätta personbilar, B 1 eller som personbilar, B. Fyrhjuliga mopeder behandlas däremot som mopeder i övrigt. Slutligen avser jag som ett led i nollvisionsöversynen att vidta åtgärder för att förtydliga och skärpa reglerna runt fyrhjulingar, bland annat genom att dela upp fordonsslaget terrängskoter i fordonskategorierna snöskoter och terränghjuling och att separera förarbehörigheterna för dessa två fordonsslag men även se över behörighetskraven avseende mopeder, inklusive fyrhjuliga sådana. 88 (): Jag tackar ministern för svaret som jag har fått. Det gläder mig att ministern också ser problemen och är orolig. Men jag skulle ändå vilja ha ett lite utförligare svar, även om jag förstår att det inte är alldeles enkelt. Som ministern också lyfte fram kan fyrhjulingar vara fyra olika fordon med fyra olika regelverk. En fyrhjuling kan till exempel vara en terrängskoter som får köras på enskild väg men som får köras i högst . Föraren ska ha körkort för bil eller traktor som är utfärdat , eller också ska föraren ha fyllt och ha förarbevis för terrängskoter. Man rekommenderar hjälm vid körning av terrängskoter. Detta är enligt regelverk. Men en fyrhjuling kan också vara en maskin som är registrerad som motorcykel. Vi vet att man som motorcykelförare ska ha ett så kallat B-körkort eller ett speciellt körkort för mc. Det är också lag på att använda hjälm. Denna fyrhjuling får köras på väg. En fyrhjuling kan också vara en traktor. Då får den köras på väg endast av den som har körkort eller traktorkort, om inte körningen avser kortare sträckor mellan två arbetsplatser. kan en fyrhjuling vara en moped klass 1. Föraren ska vara och ha förarbevis, traktorkort eller körkort. Detta är en hel del. Eller hur, ministern? Jag har lärt mig och förstått att dessa fordon är rätt lika varandra, utom den skogsmaskin som ofta används för småbruk i skogen. Det är bara fordon som är klassade som mc som kräver kontrollbesiktning. I övrigt ska de vara registrerade, som ministern också talade om. Detta är naturligtvis en röra, och det är jätteviktigt att vi bringar reda i detta eftersom det inte känns bra att människoliv ska gå till spillo kanske därför att regelverket är för rörigt och att det är för enkelt att använda dessa maskiner. Jag vet också att man kan importera sådana fordon i paket och montera ihop dem själv. Eftersom de kanske inte behöver kontrollbesiktigas måste risken finnas att man sätter ihop dem fel, att de blir trafikfarliga och kanske rentav är orsaken till olyckor. Jag skulle vilja att ministern lite mer detaljerat redogör för vad hon ska göra för att antalet olyckor ska minska . Vilka utbildningsinsatser och informationsinsatser måste till för att stävja det användande som kanske inte alltid sker enligt reglerna? Detta vill jag gärna veta. 89 Statsrådet (): Jag håller med om den beskrivning som interpellanten har gjort av framför allt den allvarliga situationen med en ökning av antalet omkomna. Framför allt har det kommit upp en diskussion som jag tycker är bra. Interpellanten efterfrågade ytterligare saker än det som jag har sagt och kom in på behovet av utbildning. Det är av den anledningen som jag talar om vikten av att separera förarbehörigheterna. Men i efterdyningarna av de olyckor som har skett med terrängskotrar på grund av att förarna inte har utbildning för dem eller inte har förstått vidden av att det är ett annat fordon än traktor eller bil som de för fram, avser man att särskilja skoter och terränghjuling och dela upp dem i två olika fordonskategorier men också separera förarbehörigheten för dessa fordonsslag så att det blir tydligare att det handlar om två olika fordonskategorier. Redan nu har , som jag också sagt, initierat ett antal åtgärder för att även samla branschföreträdare och andra som har ett engagemang kring fyrhjulingar. Det som kallar för objektiva fakta, lösningar och avsikter tänker man arrangera tillsammans med olika aktörer för att då också kunna kartlägga problematiken och ta fram åtgärder i syfte att motverka den här olycksutvecklingen. När det gäller att kartlägga problematiken och att ha som ambition att motverka olycksutvecklingen räknar jag med att man i det underlaget kommer med förslag om ändringar i regelverket detta som en del i det arbete som tagit initiativ till. Från registreringssynpunkt försöker nu hitta sätt att urskilja fyrhjulingarna från de olika fordonskategorierna så att man enklare kan följa förändringarna och om förändringarna får någon effekt. 90 (): Ja, detta är inte alldeles enkelt. Jag ska bara ta ytterligare ett par exempel på vad som händer kring de här terrängfordonen, de här fyrhjulingarna, och återkomma till ministern med min fråga. Jag kommer från . Där har vi haft flera olyckor med sådana här fordon. Vi vet nu att fyrhjulingar har varit inblandande. Men i tidningen kan det stå att det varit en mc-olycka, en olycka med en bil och en mc inblandade. Eller också kan det stå att en motorcykel varit inblandad i en olycka. Men i själva verket har det handlat om fyrhjulingar. Jag har läst hundratals annonser om fyrhjulingen. Bland annat står det att den kan vara en perfekt och bra hjälpreda i skogen, vid röjning alltså för jord- och skogsbruk i liten skala. När reglerna är så konstiga är det inte lätt att veta vad det är för ett fordon man sätter sig på ute i skogen. Därför har flera av de här olyckorna, efter vad jag förstår, handlat om att maskinen vält och att man fått den över sig därför att den lastats för mycket eller lastats felaktigt. Eller också har kanske en kärra hängts på som varit felaktig i förhållande till fordonets vikt etcetera. Det är det ena. Det andra är att det i annons- och reklamvärlden finns väldigt många annonser där man riktar sig till familjen. Man hänvisar till det fantastiska friluftslivet. Det står att man kan ta med sig barnen och komma ut i terrängen och i skogen med hjälp av de här maskinerna. Men det skrämmer när man ser hur olyckorna varit och vilka fordon som varit inblandade. Det är av yttersta vikt att vi får ordning på detta och att det finns ett regelverk som det går att tolka just för att människor inte ska behöva fara illa. Om skadesiffrorna vet vi ännu mindre; det är som det är i det avseendet. Det handlar alltså även om turismen och om upplevelsesektorn liksom om jord- och skogsbruket där dessa maskiner säkert är jättebra om de används rätt. Dessutom gäller det att ha rätt maskin. Men det är alldeles för många som kan använda de här fordonen och som dessutom kan för lite om dem. Därför är det jätteviktigt att vi får ordning på detta. Jag vill veta om ministern kan säga vilka de berörda parter är som pratar om och vad ministern menar med att man avser att försöka urskilja de här olika fordonskategorierna. 91 Statsrådet (): Naturligtvis är utbildning A och O. Jag tror att jag har svarat på frågan om de ambitioner som fortsatt och ständigt måste finnas med i arbetet med förarutbildning med tanke på föraren och förarens attityder detta för att ha en relation till vad det är för fordon som man använder sig av. Sedan är det också så att jag som förare naturligtvis måste ha med mig väldigt mycket av det traditionella förhållningssättet: att köra nykter, att ha hastigheten under kontroll och att i det här sammanhanget använda hjälm. Det måste också påpekas eftersom sådant är en del av olycksstatistiken, liksom andra faktorer är. Som ett komplement till det jag sade om aktiviteter för att samla olika aktörer kan jag nämna en annan aktör som tar sig an utbildningsfrågan. I tidningen tog man upp just problematiken med fyrhjulingar. Från LRF:s sida tänker man anordna ett seminarium med fyrhjulingsbranschen, polisen, och skolor utbildare just för att samlat ta tag i den situation som man från den sidan upplever. Det tycker jag är ett tydligt initiativ från en av aktörerna som alltså tar situationen på allvar parallellt med att staten, , har ett motsvarande arbete på gång. 92 (): Jag har inte så mycket mer att säga utöver att jag hoppas att vi snabbt kan få bukt med problemet, att vi kan få ned olycksfallssiffrorna när det gäller de här maskinerna och att vi har ett regelverk som det är enkelt att tolka, tyda, och som gör det säkrare att använda de här fordonen. 93 Statsrådet (): Avslutningsvis vill jag tacka för interpellationen. Jag tror att det är viktigt vi också är en av aktörerna när det gäller att föra en diskussion och att ha en debatt om den här problematiken. Det handlar faktiskt också om människors attityder när vi talar om fyrhjulingar liksom det gör när det gäller andra fordon. Bara det faktum att vår debatt lyfter fram situationen tror jag är viktigt. Men jag tror inte att jag kan säga att det sker några snabba förändringar. Återigen: Det handlar i grunden också om förändringar av det mänskliga beteendet. Vi ska även ha med oss att det är kanske 5 000 nyregistrerade fyrhjulingar , så det blir 5 000 nya fordonsägare som är ute i trafiken och i terrängen. Också dessa gäller det att nå med kunskap och utbildning. Jag tror alltså att det är viktigt att det fortsatt förs en diskussion och att olika aktörer, precis som LRF visat, tar sin del av ansvaret. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:72 om samhällets krishanteringsförmåga 94 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att behålla den viktiga kompetensen i att hantera farliga ämnen i krissituationer. Regeringen avser att i en proposition till lämna en närmare redovisning av åtgärder inom politikområdet samhällets krisberedskap. Detta gäller bland annat åtgärder som syftar till att stärka den tvärsektoriella samordningen på CBRN-området. I detta förslag inkluderas även en förstärkt och ändamålsenlig samordning av utbildning och övning för farliga ämnen. En fungerande utbildnings- och övningsverksamhet är en förutsättning för att upprätthålla en god förmåga och en hög kvalitet i den operativa krishanteringen. Staten bör därmed ta ett ansvar för att säkerställa tillgänglighet, kvalitet och kostnadseffektivitet för den utbildningsverksamhet som behövs inom politikområdet samhällets krisberedskap. Kompetensen och förmågan att hantera händelser med farliga ämnen är god. Förmågan kan dock utvecklas och bli ännu bättre, kanske främst avseende avsiktliga händelser. Utredningsbetänkandet Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser (SOU 2007:31), på vilket interpellanten har kritiska synpunkter, har remitterats. Under remissen, som avslutades , har drygt 200 olika instanser inkommit med synpunkter. Beredningen av dessa remissvar pågår nu i . När beredningen är avslutad kommer regeringen på grundval av utredarens överväganden och remissinstansernas synpunkter att ta ställning till förslagen. 95 (): Tack så mycket för svaret! Alltid redo jag hoppas att försvarsministern inte är redo att lägga ned räddningsskolorna i . Vi behöver mer kunskap, inte mindre, . Och vi behöver möta framtiden med flera chanser. Vi behöver lära oss hela livet. Vi behöver utvecklas och vi behöver vidareutveckla oss i våra yrken. Vi socialdemokrater förutsätter att utredningen redo! läggs åt sidan och att alla fyra räddningsskolorna kommer att få finnas kvar med sina unika kompetenser. Dessutom finns det politisk enighet om det. Eftersom andra har anmält sig till debatten får vi det säkert vidimerat. Också från finns det politisk enighet om att i måste finnas kvar. Vi tycker att det är tråkigt att den är nedläggningshotad. Jag hoppas att ministern har möjlighet att komma till . Jag skulle gärna välkomna försvarsministern till att få se den unika skola som finns i . övningsfält är det största och mest utvecklade i . har ett mycket gott samarbete med kemiindustrin på men också med kemiindustrin i och har på det sättet ett stort internationellt engagemang. Företagen på har gjort investeringar i övningsanläggningar på skolan i . Och är mycket noga med att se till att kompetensen bevaras och utvecklas i . Skolan har stor kapacitet och bra metodik, och man samarbetar med övriga högskolor, till exempel högskolan i men också i och med och . Skolan samarbetar i med garnisonen, med markstridsskolan, med polisen och med ambulans och andra aktörer i närheten av . Dessutom har lärare på författat alla läroböcker som finns om farliga ämnen. Skolan är miljöcertifierad och har varit det . Man ser till att ammoniak tvättas ren och kan återanvändas. har utvecklat en mycket bra kompetens när det gäller att minska miljöpåverkan. Dessutom finns det förstås ett starkt engagemang både bland lärare och hos teknisk personal. Skolan har också ett brandlaboratorium och en kemisal där man praktiskt kan utföra övningsmomenten. Det finns ett särskilt industriområde, där man praktiskt i full skala kan pröva kemikalier och få den rätta känslan för hur man hanterar farliga ämnen, rökdykarsimulator finns än så länge endast i och så vidare. Jag skulle kunna göra listan om hur fantastiskt bra är hur lång som helst. Därför är man både förvånad och lite orolig när en utredning har kommit fram till att räddningsskolan i ska läggas ned, särskilt med tanke på att utredaren inte ens har besökt den. Jag välkomnar försvarsministern dit. 96 (): Tack, interpellanten, för interpellationen! Anledningen till att vi står här är att vi alla bejakar den utveckling som måste ske för att stärka samhället vid katastrofer och krissituationer. Jag skulle vilja understryka att anledningen till att jag står här är att jag tycker att det finns brister i vad den statliga utredaren har kommit fram till. Jag tycker inte att han har varit sjyst i upplägget eftersom han inte talat om alla de fördelar som finns med olika enheter. Jag tycker däremot att man ska använda utredningen och gå vidare utifrån den. Men jag vill ändå påtala de fördelar som finns med den enhet som finns i närheten av där jag bor och verkar och där jag hör brandmän lokalt berömma den skola som finns i . Jag hoppas att försvarsministern väljer att ta del av fördelarna som har kommit fram i de olika remissvar som har kommit in. Eftersom ett 50-tal fler än det totala antalet remissinstanser säger att man har funnit en del brister i utredningsmaterialet, skickar jag med det som en liten läsnotering för försvarsministern. har på ett excellent sätt beskrivit hur skolan utvecklas och vad som händer där. Det är fascinerande. Alla vi lokalpolitiker och även riksdagspolitiker och landshövdingen har agerat för att se till att alla fördelar beskrivs till fullo på olika forum runt om i landet. Polis, räddningstjänst, ambulans, högskolor, universitet väldigt många tar del av den kompetens som utvecklas i och Skövdeområdet. En av de stora och avgörande fördelarna som har är att mitt i city, ganska nära det E 20-stopp som finns mellan och , finns norra största övningsfält . Det är ett enormt övningsfält för alltifrån kemindustri till lokala brandmän. Även försvarsutskottets ledamöter har varit där och provat rökdykarsimulatorn. Det finns alltså väldigt många olika kompetenser mitt inne i stan. Jag är också medveten om att man har bedrivit ett enormt internationellt arbete vid skolan. Man kan sälja sin utbildning till andra intresserade. Jag vet att man därför bejakar de förslag som finns i utredningen om att kunna fortsätta att sälja utbildningen på en kanske ännu mer aktiv arena. Detta kan vara intressant att belysa speciellt, eftersom det är något som bär utifrån ett Skövdeperspektiv. Jag ser fram emot att ärendet får en positiv beredning och att man kan lyfta fram olika fördelar från olika delar av landet och sedan självklart väga dem mot varandra. Men är det som så att en skola mer eller mindre bär sina egna kostnader, är det i alla fall något att ha i beaktande. 97 (): Det är väldigt trevligt att få träffa försvarsministern så här öga mot öga. Det ska bli en intressant debatt här . Räddningsskolorna är jag väldigt intresserad av, och jag ska erkänna att jag har besökt de flesta , särskilt den i . Men eftersom tidigare debattörer har talat så gott om den behöver jag inte uppehålla mig så särskilt mycket vid den. I stället vill jag prata om de andra räddningsskolorna, som också är väldigt speciella som vi har hört. Revinge, med all sin internationella verksamhet, är den största av dem, vad jag förstår, och tar emot många även från andra länder. med sin skorstensfejarutbildning är också mycket speciell och ligger bra till. Mitt skötebarn just nu är Sandön, beroende på att jag ser att den utvecklas enormt mycket. Dessa skolor har ett stort antal sökande på den tvååriga som finns där. Jag har träffat elever från alla fyra skolorna, och de är mycket nöjda med sin utbildning. Det är många kvinnor som söker, inte bara killar, och tjejerna är mycket entusiastiska. Vi har talat om att det kommer folk från andra länder. De är också mycket nöjda och känner att de får en stor lärdom från de fyra skolorna. Vi har tagit emot många människor från alla världsdelar. Någon av er talade om intäkter. Men, fru talman, det handlar också om kostnader. Jag skickar med att man kan titta på både kostnader och intäkter för att ta emot människor från andra länder. Det kostar faktiskt också. Men jag tror ändå att man tjänar på det i längden. De flesta av skolorna har ett samarbete med näringslivet. Jag har varit i och också på och tittat på skärsläckaren som är mycket speciell i framskjuten enhet. Den släcker elden på ett effektivt sätt, även långt ut i bygden. Här kan man snabbt och enkelt komma ut. Man behöver kanske inte vara fem plus två, som vi annars alltid tänker i , utan man kan vara två personer, varav en har den hemma på gården. Det är något för oss i att satsa på men också i övrig glesbygd i . Detta har tagits fram tillsammans med näringslivet, så forskningen är oerhört viktig. Jag måste komma tillbaka till den tvååriga utbildningen innan min talartid är slut. Vi fyller alla platser som finns på skolorna. Men fyller vi alla tjänster som är lediga ute i landet? Nej, det gör vi inte. Vi ser att försäkringsbolag och näringsliv tar eleverna de som skulle bli framtidens brandmän där ute. Dessa verksamheter ser att denna tvååriga utbildning är så värdefull, och det med de platser som vi har . Jag tror inte på förslaget att skära ned till hälften. Vi kommer inte att kunna få utbildade brandmän i resten av landet, utan man stannar på sin utbildningsort. Som förslaget är nu betyder det och , men vi har andra delar av som också behöver brandmän skulle jag tippa. Resorna till skolorna bekostas av kommunerna. Jag skulle önska att det inte var så långt. Kommunerna ute i landet är fattiga och behöver alla pengar de har. Jag vill fråga ministern om man kan tänka sig att gå vidare i utredningen och se över skolornas framtid och inte bara ta ett beslut att förändra dem. 98 Försvarsminister (): Tack till alla som deltar i denna interpellationsdebatt! Jag är alltid redo att tala med men även att besöka . Jag såg att , som är politiskt sakkunnig, smet i väg för att, tror jag, försöka hitta för detta. Just nu ser vi över de remissvar som har inkommit.