prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Detta bör beaktas i den pågående översynen av . Det är dags för en ny naturvårdspolitik, och det är glädjande att alliansregeringen i budgetpropositionen uttrycker en kursändring med inriktningen att teckna naturvårdsavtal med markägare i stället för att köpa in marken eller försvåra för ägaren att fortsätta sin verksamhet. har ett internationellt åtagande som vi ska fullfölja. Däremot behöver inte skyddet se ut som det alltid har gjort. Låt oss ge de markägare, som tillsammans med sina företrädare har skapat dessa fantastiska miljöer, ett fortsatt förtroende att förvalta sina egendomar genom naturvårdsavtal. Det skapar en önskvärd långsiktighet både för ägare och för allmänintresset. Som centerpartist tycker jag att det är viktigt med naturskydd, och det finns i huvudsak två syften. Det ena är att skydda och bevara. Det kan vara att en byggnadsmiljö eller en flora och fauna är så värdefull att vi vill säkerställa den för framtiden. Det andra kan vara att hindra exploatering som förstör för alltid. Det kan gälla en värdefull landskapstyp sett i ett större perspektiv. Som alla vet förändras naturen över tiden. Vad är det då vi vill bevara eller återskapa? Är det den natur som finns just ? Är det den som fanns eller före ? Svaret är inte givet. Jag ställde frågan inför bildandet av i och Klippans kommuner, och jag fick inget bra svar. De flesta områden är nästan utan undantag kulturlandskap, det vill säga de har formats av huvud och händer, hovar, klövar och mular. Om vi enbart skapar naturreservat som hindrar fortsatt normal skötsel motverkar vi vårt eget syfte. Då försvinner många av de arter som vi vill skydda, och här tror jag att det är och har varit ett feltänk hos dem som ansvarar för frågorna. Ändrad skötsel ger med automatik ändrad natur. Det finns inget motsatsförhållande mellan en aktiv skogsproduktion och att bevara värdefulla miljöer. Här kan jag se ytterligare ett historiskt feltänk. i det långa perspektivet gäller det även skyddet av så kallad gammelskog. Den blir också överårig , och då faller den. Vill vi ha fin gammelskog ska vi löpande fälla enstaka gamla träd och plantera nya, för annars kommer naturen att förändras. Vi ska ändå självklart tillåta oss att ha områden där naturen själv får råda. Det är viktigt för den biologiska mångfalden, intressant för både turister och vetenskapsmän och som kontrollstation för andra områden med ett aktivt skogsbruk. Jag har blivit uppmärksammad på situationen i där skog ska vara skyddad . Det är en siffra som enligt uppgift inte har någon substans när det gäller naturkvaliteter utan mer eller mindre är tagen ur luften. Detta känns inte rimligt, och det råder just nu stor oro över det som är på gång. För att den nya naturvårdspolitiken ska få ett snabbt genomslag är det angeläget att regeringen utfärdar ett moratorium när det gäller nya naturreservat och att de signalerna går fram till , och länsstyrelserna. Det skapar ett tidsutrymme för att forma nya bättre skyddsmodeller. Enligt är skogsbrukare förståndiga människor som förstår värdet av sin skog. I princip alla privata skogsägare inser att det ekonomiska värdet och en god miljö går att förena, och jag är inte orolig för att det ska bli en massa kalhyggen. Finns det misstankar om motsatsen i enskilda fall får det väl bli interimistiska skyddsbeslut som kan korrigeras i efterhand beroende på det naturvärde som finns i området. Det viktigaste är att redan nu ange kursändringen för att lugna alla de privata ägare som känner stor oro för framtiden och för att bespara myndigheterna en massa onödigt arbete. Även om vi självklart ska ha nationalparker och naturreservat bör områden med naturvårdsavtal vara den normerande modellen i framöver. 189 () replik: Det tycks som om och jag delar många intressen. Dels gäller det värdet av åkermarken vi kommer ju från samma ända av landet så det kanske inte är så konstigt dels gäller det intresset för biologisk mångfald. Vi har i skrivit en motion om att vi vill värna åkermarken mot exploatering, att det ska framgå i . Vi vill värna den mot det som är de reella hoten , det vill säga vägutbyggnader och utbyggnader av externa köpcentrum. Det är nämligen det som framför allt tar åkermarken i anspråk i . Jag undrar om är intresserad av att rösta för den motionen när den kommer upp till behandling i kammaren. Det andra jag undrar är hur värnandet av biologisk mångfald kan gå ihop med att man minskar anslagen till biologisk mångfald och för över dem till miljöbilssubventioner eller har generösare avdragsregler för bilister. På vilket sätt gynnas den biologiska mångfalden av det? 190 () replik: Innan jag svarar på frågan om motion om åkermarken skulle jag vilja läsa motionen. Situationen är delvis kopplad till det kommunala planmonopolet. Jag vill inte ta bort det kommunala planmonopolet. Jag bara konstaterar att så länge varje kommun kan jobba på sitt sätt och så länge man har ambitionen att ju fler vi blir i invånarantal desto viktigare och bättre är det för våra kommuninvånare att vi tar ytterligare mark i anspråk. Det är det ena. Det andra gäller pengarna till biologisk mångfald. Jag vill påstå att det inte är mängden pengar som styr utan hur de används. Använder man dem på annat sätt än är det min absoluta övertygelse att vi skulle kunna få ut mer resultat, alltså om vi jobbade på annat sätt än vi gjort historiskt. 191 () replik: Man kan faktiskt säga nej till vägutbyggnader. Om man tittar på blir frågan: Vad är det man gör nu? Man bygger vägar, man bygger externa köpcentrum, man bygger på klass 9- och 10-mark. Det handlar om framtida generationer, och då ställs frågan på sin spets: Vilket är det viktigaste, det kommunala planmonopolet eller att man i tar ansvar för den mark som ska ge livsmedel till kommande generationer? I tycker vi att det valet är enkelt. Vi står på de kommande generationernas sida. Jag undrar var står i detta. Jag har ytterligare en fråga. Uppfattade jag det rätt att man krävde ett moratorium för nya naturreservat? Hur går det i så fall ihop med att man värnar om gammelskogen, som så vackert talade om, och om den biologiska mångfalden? 192 () replik: Jag utgår från att vi under de som gått sedan vi fick den första inventerat de mest värdefulla naturområdena i och också sett till att skydda dem. Jag tror att vi har haft så kloka företrädare. Det innebär att de värden vi har visserligen är höga, men inte fullt så höga som de vi redan har bevarat. Därför finns det möjligheter att korrigera den typ av skydd vi ska ha framöver, till båtnad för en fortsatt biologisk mångfald. värnar också kommande generationer, . Det hoppas jag att alla i denna kammare gör, oberoende av vilket parti de företräder. Det finns inget motsatsförhållande i detta, och jag tror att vi i den kommande plan- och bygglagstiftningen måste beakta många av dessa aspekter. 193 (): På grund av parallella sammanträde har jag tyvärr inte kunnat följa hela debatten. Jag tänkte emellertid fokusera på klimatfrågan snarare än på någon av de frågor som varit uppe nu senast. Det finns ett mål: maximalt två grader. Det är viktigt att man börjar i den ändan eftersom det är från detta mål som alla procentmål och tidtabellsmål sedan ska härledas. Om det behövs mer för att uppnå tvågradersmålet får man göra mer och man får göra det tidigare. Man kan kanske också göra det senare, det beror på, men det är det målet som är styrande. Jag säger detta lite grann som en replik på den auktionering som börjar dra i gång om att jag är finare och bättre om jag har fler procent tidigare i tidtabellen. Så är det inte. Målen får en verklighet och en trovärdighet först när man binder ihop dem med en handlingsplan över vad det faktiskt är som ska göras. Det andra som jag vill säga är att det är ont om tid. Det sätter också vissa restriktioner för de handlingsalternativ som man ska diskutera i klimatpolitiken. Blir man alltför yvig och alltför långsiktig med alltför mycket nya tekniker som ännu inte finns blir man inte heller trovärdig, därför att det är ont om tid. finns i stort sett alla de tekniker tillgängliga som behövs för att uppnå till exempel EU:s mål beträffande 2020. Det som jag också vill betona är den internationella dimensionen. Om man räknar lite generöst är det så att av världens växthusgaser släpps ut på andra ställen än i . Det lägger ett väldigt moraliskt ansvar på oss i detta land att med samma intensitet som vi diskuterar våra nationella problem också diskutera hur vi ska attackera detta problem internationellt. Vi kan inte bara en del av tiden fokusera på vår egen transportsektor och vår egen fastighetssektor, vår egen sektor här i . Då kommer vi inte fram till en lösning för hela jorden. Detta är ett globalt problem, och vi måste på något sätt ta in detta. Jag säger inte att är bättre än de andra, men jag tycker att det är väldigt bekymmersamt att det nationella sätts så mycket i fokus i den svenska debatten. Om vi bara sitter och diskuterar det nationella kommer vi inte närmare lösningen på de globala problemen. Då kommer jag in på frågan: Hur ska vi få fram internationella överenskommelser? Ja, då måste vi ha med stora länder som , och . Då måste vi, som jag brukar säga, ro med två åror i klimatpolitiken, en nationell åra och en internationell åra. Den internationella åran är att agera inom Europeiska unionen. Inom parentes sagt är det obegripligt hur man kan vara EU-motståndare och påstå att man bekymrar sig om klimatet. Det är en logisk kullerbytta av gigantiska mått, särskilt som Europeiska unionen nu i sitt fördrag skriver in klimatfrågans ökande betydelse. Vi ska naturligtvis också arbeta inom . Vi ska arbeta med ny teknik som ska spridas och utvecklas, delvis med statliga insatser men också genom att ha koldioxidskatter och handel med utsläppsrätter, vilket driver upp priserna för dem som släpper ut koldioxid och gör det mer lönsamt att investera i och utveckla nya tekniker. Jag vill ägna den korta talartid jag har kvar åt kärnkraften. Jag tycker att vi går som katten kring het gröt i . Man kan inte vara trovärdig i sitt bekämpande av klimatförändringarna utan att säga någonting om kärnkraften. Jag ska vara väldigt konkret här . kommer fyra eller fem av de svenska reaktorerna att behöva ersättas. Då har de tjänat ut. De beräknas kunna gå , och sedan infaller den tidpunkten inom ett ganska kort tidsintervall därför att vi startade alla . Vad tänker ni göra då, ni som är emot kärnkraft eller inte vill tala om kärnkraft? Vad ska reaktorerna ersättas med? Ska de ersättas med ökad import av naturgas? Ska de ersättas med ökad import av elektricitet från kärnkraftsreaktorer i eller ? Varifrån ska strömmen komma efter 20202030? Eller ska vi bygga nya kärnkraftsreaktorer i ? Jag talar inte om att bygga ut, ärade ledamöter. Jag talar om att ersätta de reaktorer vi redan har. Det är en viktig fråga att diskutera i . Det vore också en katastrof om vi inte arbetade för att kärnkraften får en större användning globalt. Om och ska industrialiseras och nå en levnadsstandard som är ungefär hälften av vår under nästa århundrade det är ganska defensivt och de gör det med fossila bränslen, ja, då är det kört. 194 () replik: Jag tänkte börja med att hålla med om en sak. Jag får det inte heller att gå ihop att man jobbar globalt med klimatfrågor och sätter kravet på utträde ur EU i fokus. För mig stämmer inte det. Då är givetvis klimatfrågorna de viktigaste. Jag undrar då vad regeringen egentligen gör. Hur utnyttjar man sitt mandat i EU? Vad är det man plockar fram? På vilket sätt är progressivt i klimatfrågor i EU? Vi har hört att statsministern har bröstat sig för att man har bidragit till ett avancerat mål, men det är faktiskt åtgärderna som räknas. Liksom utgår jag från tvågradersmålet. Hur kan ett bifall till Open , som ökar flygtrafikvolymen mellan och med , leda till ett bättre klimatbeteende? Hur kan tyngre och längre lastbilar, som ökar lastbilens konkurrenskraft mot sjöfarten och järnvägen, leda till ett bättre klimatbeteende? Jag vill att talar om det för mig. 195 () replik: och regeringen arbetar för att ju fler sektorer som kan integreras i handeln med utsläppsrätter, desto bättre. Det gäller flyget inom , inom och mellan och resten av världen. Det är regeringens politik. Vad beträffar de längre lastbilarna är det en gammal historia, om att och andra alpländer har stora problem med långa lastbilar. Men det som jag tycker är värt att diskutera i den typen av frågor är bränslet. Det är ju bränslet som ger upphov till koldioxidutsläpp, inte längden på lastbilarna. Det är inte heller antalet kilometer som de körs utan hur chaufförerna kör de där kilometerna. Jag tycker att och jag skulle kunna vara överens om att man ska fokusera på bränslena och minskad användning av drivmedlen, bland annat genom koldioxidskatter och handel med utsläppsrätter för flyget och för sjöfarten, därför att färjetrafiken runt våra kuster här i har mycket stora utsläpp. 196 () replik: må vara ursäktad för att han inte känner till mer om trafiken och hur man åtgärdar klimatförändringar då han inte sitter i trafikutskottet. Maximalt en femtedel kan med andra bränslen, oavsett om det är el från kärnkraftverk eller något annat. Det måste bli energieffektivare. Att ta godset på järnväg eller med sjöfart jämfört med att köra det på lastbil sparar både klimat och energi väldigt mycket. Gör du lastbilen längre och inget annat förändras förflyttar du gränsen för när det är lönsamt att köra med tåg och lastbilar. Det är därför har hälften av sitt gods på spår. De har maximalt på sina lastbilar. Studera , för de är faktiskt mycket bättre än både och EU när det gäller just den saken! När det gäller utsläppsrättigheterna har sagt nej: får inte begränsa flygtrafiken mellan och med utsläppsrättigheter. Det enda som gäller är : Lägg bränsleskatt på flyget! Är beredd att gå så långt för att klara tvågradersmålet? 197 () replik: Om jag tar det sista först: Den organisation som talar om är ju inte en miljöorganisation eller en klimatorganisation. Jag tror att vi får fokusera på att få överenskommelser i den FN-förhandling som pågår och förhoppningsvis går i mål . De beslut som fattas där får vara styrande för de beslut som fattas i den här flygorganisationen. Det är den vägen man måste ta den här frågan. Sedan är det riktigt att det är inom transportsektorn, om vi håller oss till hemmafronten nu är vi tillbaka där som utsläppen växer snabbast och där det är svårast att få ned dem. Varför är det svårast? Jo, därför att folk är beredda att betala väldigt mycket för att köra bil. Det är ju mycket lättare att klämma åt industrisektorn och få ned utsläppen där, därför att betalningsviljan för utsläpp är mycket större inom transportsektorn. Hur ska vi hantera det? Ja, det finns koldioxidskatt, men det finns också krav på standarder för hur fordonen konstrueras. Det tror jag att man måste använda sig av. 198 () replik: Jag lyssnade på inlägg, och jag som har jobbat inom den utomparlamentariska miljörörelsen är väldigt glad varje gång någon politiker tar upp det internationella perspektivet på klimatfrågorna. Det är jag därför att vi har arbetat länge för att uppmärksamma att det behövs en väldigt mycket starkare internationell solidaritet för att klara den frågan. Därför skulle jag vilja fråga vilka konkreta uppoffringar som man från och regeringens sida är beredd att ta för att faktiskt realisera någon form av svenskt engagemang i att hjälpa de länder som behöver ta sig förbi fossilepoken och ändå hantera sina behov av välfärd. 199 () replik: Detta är en väldigt viktig fråga, och jag har inte något riktigt bra svar annat än att instämma med själva upplägget att ska vi få de fattiga länderna att kunna begränsa sina utsläpp räcker det inte att bara komma överens. Man måste också till dessa länder sprida den teknik som redan finns här så att den kan användas där i större utsträckning och utveckla teknik som man kan använda i länder som , , , och så vidare. Det finns ett antal projekt inom CDM-systemet. Jag tror att i det längre perspektivet blir detta för plottrigt, och det blir för litet. Jag tror att det måste ges starka ekonomiska incitament för att man ska introducera den typ av styrmedel som vi här diskuterar, nämligen handel med utsläppsrätter och koldioxidskatter. Jag tror inte att man i dessa länder är beredd att göra detta utan att man faktiskt får betalt för det från de rika länderna redan från början. 200 () replik: Jag noterade också att tog upp kärnkraften som ett framtida energislag och ifrågasatte vad vi ska göra när reaktorerna behöver ersättas. Jag vet att klarar vi med de brytvärda fyndigheter vi känner till att tillgodose av behovet från världens reaktorer. Resten tar vi från desarmerade kärnvapen än så länge, och det räcker tre till. Kärnkraften är ju inte alls koldioxidneutral, utan den bidrar också till koldioxidproblematiken och stjäl investeringsmedel från andra möjliga alternativa energislag som är mindre skadliga. När vi då vet att vi måste bryta ännu fattigare fyndigheter än vi gör för att få fram bränsle undrar jag om menar att kärnkraften är ett alternativ. 201 () replik: Ja, det menar jag, annars hade jag inte fört fram det. För det första: Det uran som används finns det väl brytvärda tillgångar till med den utbyggnadstakt som man nu har prognoser för, och den är ju ganska kraftigt ökande . För det andra har uranbrytning naturligtvis negativa miljöeffekter och andra effekter. Men det ska ställas i relation till och jämföras med att man bryter kol i stora volymer i och och vad det har för miljöeffekter. De är mycket värre. För det tredje är det så att med den teknik som man arbetar med för fjärde generationens kärnkraftsteknologi kan man använda en annan typ av uran, nämligen uran-238 i stället för uran-235, vilket innebär att man kan använda sig av det radioaktiva avfallet som bränsle. 202 (): Eftersom jag blev påhoppad vill jag först bara säga att jag tror att det är väldigt bra att politiker med olika bakgrund och politisk färg och även riksdagsledamöter finns med i tvärpolitiska sammanhang. Jag tror att det berikar både svenskt föreningsliv och demokratin i . Jag nöjer mig med att säga det och går till mitt huvudanförande. Man säger att barn inte kan vänta. Det kan inte klimatet heller. FN:s klimatpanel och andra visar att höjningen av medeltemperaturen måste hejdas. En klok hushållning med jordens resurser är en förutsättning för mänsklighetens framtid. Vi ska själva vara ett föredöme och aktivt bidra till en internationell politik som begränsar den globala klimatpåverkan. Det statliga stödet till klimatinvesteringsprogrammen har haft stor betydelse för kommunernas klimatarbete. Kommuner, näringsliv och organisationer har tillsammans kunnat effektivisera energiåtgången och ställa om till en hållbar utveckling. Detta stöd försvinner . Det innebär en stor förlust för klimatarbetet i . I klimatstödet har också funnits satsningar på transportsektorn som ju är den bransch där utsläppen ökar i stället för att minska. Tyvärr ges inga betryggande besked från den borgerliga regeringen och majoriteten i om hur detta arbete ska ges förutsättningar att fortsätta och helst intensifieras. skriver att energigaserna bör kunna spela en väsentlig roll i ambitionerna att minska oljeberoende. och andra pekar ut biogasen som det mest miljövänliga drivmedlet som finns . Som boende i är biogasen för mig en realitet. Vi kan se hur enträget arbete på Tekniska Verken och Svensk Biogas har gett resultat. Vi ser också hur , , och börjar producera mer biogas för att få fler tankställen för gasdrivna fordon. måste deras kunskap och erfarenheter spridas och fler kommuner se över hur de arbetar med kraftvärmeproduktion, avfallshantering och vattenrening. Det är en helt fantastisk klimatnytta att ta till vara avfall och sedan köra bussar och bilar på detta och därigenom ersätta bensin och diesel! Genom Klimp har kommunerna fått stöd för att bygga exempelvis just biogasanläggningar. Nya produktionsanläggningar för biogas samt uppgradering av befintliga anläggningar måste kunna få stöd . På så sätt kan inte minst kommuner garanteras ett stöd för en utökad eller ny, lokal biogasproduktion och biogasanvändning. Det är mindre än en tiondel av den potential som finns med råvaror från avloppsrening, organiskt avfall och gödsel. Med en tiodubbling av biogasproduktionen till 2020 skulle de svenska utsläppen minska radikalt. Jag hoppas att vi i denna kammare bejakar denna möjlighet och understöder en utbyggnad av infrastrukturen för biogas i . Biogas är det miljö-, klimat- och hälsomässigt bästa fordonsbränslet . En gasspis släpper ut minimalt med koldioxid och andra föroreningar. Försäljningen av biogas som fordonsbränsle har ökat , men det har inte försäljningen av gasdrivna bilar gjort. Antalet tankställen norr om är alldeles för litet, och villkoren för aktörer på marknaden är kortsiktiga och mycket osäkra. Den lag om förnybara drivmedel som har antagit i hopp om teknikneutral och stark utveckling för fler förnybara drivmedel har i praktiken ensidigt gynnat etanolpumpar. finns över 900 tankställen för E 85. Det finns drygt 80 tankställen för gas i . Det är bra med en god infrastruktur för etanolbilar i , även om det inte går att negligera etanolens brister. Men vi måste säkerställa att även gasen får ett långsiktigt stöd för att skapa mer jämlika förutsättningar. Därför måste det separata bidraget till tankställen för biogas behållas också efter då nuvarande stöd löper ut. Med ett permanent investeringsstöd under minst ett par mandatperioder kan marknaden få förutsättningar att växa. Så länge lagen om förnybara bränslen finns och bensinbolagen visar samma ointresse för andra förnybara drivmedel än det flytande måste vi behålla stödet på även . Det är för mig helt oacceptabelt att det statliga anslaget för såväl biogasanläggningar som för nya tankställen skulle löpa ut . Vi behöver ju få fram mer biogas och fler tankställen för att öka antalet gasdrivna bilar! En infrastruktur för biogas måste byggas och lokal produktion av biogas måste stödjas. Vi som menar allvar med en omställning till miljövänlig energi och förnybara drivmedel måste säkerställa att vi kan stödja processen för att få mer biogas i . 203 HANS () replik: Jag tänkte börja där också började sitt inlägg, nämligen med att tala om FN:s klimatmål och debattartikeln som också har diskuterats här i kammaren som bland andra ärkebiskopen har undertecknat. Också har undertecknat den, som ordförande i . skulle också ha kunnat underteckna den som socialdemokratisk riksdagsman i likhet med att jag själv är riksdagsledamot eller aktiv i i likhet med att jag själv är aktiv i . Så man kan ju undra i vilken egenskap han undertecknade den här artikeln. Om man nu betonar FN:s klimatmål, vilket jag tycker är bra att gör, skulle man också kunna prata om till exempel tekniköverföringen och teknikutvecklingen från till andra länder som ligger svagare till utvecklingsmässigt. Det är också märkligt att man över huvud taget inte betonar fattigdomsbekämpningen och demokratiutvecklingen samt det som kanske är det absolut viktigaste, att den nu har tagit ledningen vad gäller att miljösäkra biståndsverksamhet, vilket röner internationell uppmärksamhet. 204 () replik: Som ordförande i har jag varit med och kritiserat den förra regeringen. Det välkomnades ibland från borgerligt håll. Men det är märkligt att när man nu kritiserar regeringen i den rollen som ordförande i passar det inte lika väl. Jag tycker att den rollen ska vara oberoende, vilken regering som än sitter, och jag företräder inte Socialdemokraterna i den rollen. När det gäller att ta upp den här andra frågan, som jag gärna hade velat prata om , har jag valt att hålla mig till biogasen, eftersom jag tycker att det är viktigt och angeläget. Jag har de frågorna i min grupp. Jag bor i och har följt det arbetet där.