prot · GU0974 · 2007-03-14 00:00:00 — När han än sitter och tittar på tv blir han matad med spelreklam. En del är helt förbjudet Unibet och andra men finns ändå. Men är fullständigt tillåtet. 60 (): Statligt företagande är stort i . omsatte statliga företag tillsammans och hade 188 000 anställda. De har vuxit även . Det är en gigantisk företagsgrupp där svenska staten helt eller delvis äger 54 företag, varav fyra är börsnoterade. Den goda konjunkturen har förstärkt lönsamheten i många företag. Uppbyggnaden av denna företagsgrupp är historisk. Vårt gamla telemonopol, järnvägen och vattenkraften är grunderna för statens företagsgrupp. Statens ägande ökade under kriserna framför allt i banksektorn och även i andra sektorer. Staten var tvungen att ta över företag för att rädda sysselsättningen. var resultaten för de statsägda företagen mycket dåliga. Staten behöver endast äga de företag där det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Målet för regeringen är att skapa förutsättningar för fler växande företag, nya företag och fler arbeten i mycket tuff internationell konkurrens för många av våra exportberoende företag. Det bör vara en tydlig rollfördelning mellan privat och offentligt ägande. De resurser som är bundna i statligt ägande kan göra mer nytta i offentlig sektor. De företag som är till försäljning Sonera, Nordea, , , Vin & Sprit och OMX verkar på marknader som kommersiella företag. På dessa marknader är fritt tillträde möjligt för nya företag, och man är konkurrensutsatt. Det är viktigt att komma ihåg detta. En privatisering av statliga företag kommer att leda till renodling av statens roll som lagstiftare och den som sätter upp regler för näringslivet. Det är också viktigt. En försäljning av de statliga bolag som jag har nämnt ska ske med stor omsorg om skattebetalarnas intressen och på ett mycket ansvarsfullt sätt med en noggrann analys av de marknader som företagen arbetar på. Det gäller konkurrenssituation, marknadsandelar, forsknings- och utvecklingsläge, möjligheter till exportökning och naturligtvis, kanske det viktigaste, synergieffekter med andra företag med mera. Det handlar helt enkelt om att se till att en försäljning är bra också för de sålda företagen och att de passar väl in i sin nya struktur. Försäljningen av företagen får ta den tid det tar så att vi får en bra affär för staten. Vi talar om affärer i storleksordningen . Vi räknar med en försäljning på under 20072009. Alliansen lovade i valrörelsen att se över det statliga ägandet om man vann valet. Det är det man gör . Staten ska helst stå över marknaden och inte eftersträva att själv vara en av dessa aktörer. Den goda konjunktur som vi nu har ger ett gynnsamt tillfälle att sälja. Det är en fantastisk konjunktur, tro mig! Jag har aldrig sett en sådan konjunktur och ändå har jag arbetat hela mitt liv i näringslivet. kan man få mycket bra betalt när man säljer. Detta är ett guldläge. Med detta undviker vi också mer av statskapitalism. Staten bör inte vara stor ägare av diverse företag som arbetar på marknadens villkor och lika gärna kunde vara privata. Ett exempel är det tidigare statligt ägda Vin & Sprit. Det hade självfallet länge en naturlig plats i den svenska alkoholpolitikens monopoltänkande. Företaget har vuxit sig starkt och för länge sedan sprängt den gamla ramen. fungerar Vin & Sprit på samma villkor som andra producenter på en fri marknad. Det finns inga alkoholpolitiska skäl att behålla ett sådant företag i statlig ägo. Det överskott vi nu får i statsbudgeten på grund av försäljningen kommer att behövas . Vi har ett ökat antal åldringar som vi måste ta hand om med väsentligt ökande kostnader. Vi har behov av stora infrastrukturella investeringar, inte minst i och men även i och . Vi är på en mer globaliserad världsmarknad, vilket leder till möjligheter men också stora strukturförändringar i det svenska näringslivet och för invånarna i . Vi går från att vara ett industrisamhälle till att mer vara ett tjänstesamhälle. Det kommer att behövas stora resurser för att klara ett bra liv för dem som bor i . En koncentration av statens resurser är nödvändig, och den startar med försäljningen av dessa sex företag. Jag yrkar bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande nr 4. 61 () replik: I pressen finns det uppgifter om att någon rysk oligark är intresserad av att köpa . säger att försäljningen ska ske på ett förnuftigt sätt. Hur kan se till att forskning och utveckling på IT-marknaden knuten till stannar i ? Hur kan se till att Telias huvudkontor är kvar i om sådana intressenter går in och vill köpa ? Jag har en annan fråga också. När vi diskuterade vd-bonusar nickade väldigt. Ska jag tolka de nickningarna så att även är för vd-bonussystem? Jag och svenska folket tycker att vi har haft tillräckligt av det i det här landet. Sedan har jag en tredje kort fråga. När staten börsnoterade kunde man konstatera att någonstans mellan 1 ½ och av transaktionens storlek gick åt i konsultkostnader. är det helt andra belopp som vi talar om. En försiktig bedömning skulle innebära att det går åt 34 miljarder för att sälja de företag som ni har säger att ni har gått till val på att sälja. var det väl efter valet som ni specificerade de här 150 miljarderna. Det finns ju en konsultmarknad. Vilka konsulter kan komma i fråga som inte har eget intresse av att få del av de här statliga guldäggen? 62 () replik: Det är bra frågor som ställer. De är helt väsentliga. Låt mig börja med konsultmarknaden. Jag beskrev att när man säljer en så här stor grupp av värdefulla företag är det viktigt att man vet alla parametrar som finns på marknaden, konkurrenter, utveckling och så vidare, och verkligen fattar rätt beslut. Det är inte alltid säkert att det högsta priset vinner. Det här företaget måste placeras i rätt miljö så att man ser till att det fungerar också. Då måste man ha resurser, experter, för det som i detalj går igenom detta. Tro mig, jag har varit med och både sålt och köpt företag. Det är ett jättejobb att med due diligence gå igenom detta. Har man inte det så går det inte. Då ska man inte göra affärerna. Låt mig gå baklänges till bonussystemen. Jag har varit vd i olika företag. Jag använt bonussystem , och det har fungerat väldigt bra. Det viktigaste är att man styr de här systemen. Man får inte låta dem sticka i väg. De ska vara preciserade. För mina medarbetare innebär det exempelvis att de ska tala om exakt vad de gör och vilket resultat vi får. Det har hänt att mina medarbetare inte har fått en krona för de har inte fullföljt detta enligt den diskussion man fört. Det är det som företagen, ledningen och styrelsen måste styra, och då är det en väldig tillgång. Man kan få bra folk, och man kan få helt annat folk i företaget. Tro mig, jag har gjort det här . Sedan har vi detta med , vem som ska köpa och var huvudkontoret kommer att ligga. Det handlar naturligtvis om den här analysen som ska göras. Jag kan hålla med om att det är väsentligt var huvudkontoret ligger. Det måste man naturligtvis titta på. Det kanske inte är avgörande, men det är väsentligt. Jag har själv varit i den sitsen att någon har köpt mitt företag och huvudkontoret har hamnat utomlands. Det får göras en hel analys av det hela. Men det viktigaste är att detta görs seriöst och tar tid. 63 () replik: Placeringen av huvudkontoret är oerhört viktig. Min fråga var: Kan ni garantera att det inte lämnar landet? Det här hör naturligtvis ihop med var forskning och utveckling kommer att äga rum. Ni har väl inte tänkt er att forskning och utveckling på IT-området, där vi är världsledande, ska säljas ut? Det bör väl ändå även hos er finnas i tankesfären att vi ska ha kvar den i . Det vill vi. Vi vill inte sälja den delen. Då blir bekymren mindre. När det gäller bonusarna vill jag upprepa vad jag har sagt tidigare. Det finns ingen som helst forskning som pekar på att bonussystem är positivt för företagen. Visa var de positiva effekterna finns! Det är tvärtom så att börschefen har varnat för att det kan underminera för företagen om man släpper loss bonussystem, och det gäller inte minst förtroendet för företagen. Det är naturligtvis viktigt att utreda och skaffa sig kunskap, men detta ska ju verkställas också. Det hjälper inte om man säger att man vet att det finns risker. Hur kan ni garantera att vi får ut högsta pris, som ni säger, och inte råkar in i de intressekonflikterna som kan finnas med aktörer på marknaden, inte minst på banksidan? 64 () replik: Den erfarenhet jag har av bonusar kommer från praktiskt företagande i ett ganska stort företag. Det har fungerat perfekt. Jag har fått fram resurser från mina medarbetare som jag inte kunde drömma om. Men man måste se till att göra ett bra system som fungerar. Jag är personligen för bonusar i statliga företag. Jag tror att vi kommer att behöva det. Sedan är jag också för vinstandelssystem. Jag tror att det är väldigt viktigt att de övriga anställda får del av vinsten. Jag tror att det kommer bli mer så i . är det många stora företag som har det. Det är helt rätt vad du säger, , om forskning, utveckling och huvudkontor. När huvudkontoret flyttar i väg flyttar forskning och utveckling också ofta i väg. Men man kan aldrig ge någon garanti i affärer för vad som kommer att ske. Jag är övertygad om vi är så pass seriösa när vi ska sälja de här bolagen att vi gör den analysen väldigt väl. Risken är, som du säger, att flyttar huvudkontoret ut flyttar forskning och utveckling också ut. Den analysen måste göras med den bästa kunskap som finns att få på marknaden, och det kostar pengar. 65 (): Låt mig först yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och också yrka avslag på samtliga reservationer. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Staten ska ge näringslivet goda förutsättningar, sätta reglerna och se till att de följs. Men det är precis som i fotboll: Domaren bör sköta sitt och inte dubblera som spelare på planen. Om staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår problem som till exempel risk för konkurrenssnedvridning. Grundprincipen måste enligt och alliansens mening vara att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. En privatisering av statliga företag kommer att leda till renodling av statens roll som lagstiftare och normgivare, stärkande av de privatiserade företagen, spridning av intresset för sparande i aktier till nya grupper och breddning av riskkapitalmarknaden. Vi kan konstatera att svenska staten är ägare till en fjärdedel av det inhemska näringslivet. Vi menar att det är en alltför stor andel. Staten äger alltifrån monopolbolag till företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. anser att det alltid måste finnas ett tydligt formulerat skäl till att staten ska äga ett visst bolag. Regeringens styrning av bolaget ska utgå från anledningen till ägandet, och bolaget ska fokusera på sin kärnverksamhet. förvaltar 54 företag eller koncerner av vilka 40 ägs helt och 14 ägs tillsammans med andra. Omkring 190 000 är anställda i dessa företag, som omsatte . Värdet uppskattades till ca 675 miljarder . De företag där vi genom alliansregeringen avser att minska statens ägande är bankkoncernen , där staten äger , i börsföretaget , där staten äger , teleoperatören , där staten äger samt bolåneinstitutet , fastighetsbolaget och sprittillverkaren , där staten äger . Dessa sex företag verkar på marknader som är helt kommersiella och därmed präglas av fritt tillträde och fri konkurrens. Företagen skulle få bättre förutsättningar att utvecklas med en annan ägare än staten. Att minska statens ägande kan därmed skapa bättre förutsättningar för tillväxt och bidra till att stärka svensk konkurrenskraft och sysselsättning. Intäkterna från försäljningen kommer att användas till att betala av statsskulden för att minska skuldbördan för kommande generationer. Socialdemokraterna har kritiserat försäljningen, men jag ber att få påminna om att den dåvarande, socialdemokratiska regeringen sålde statliga företag till ett värde av . Den nuvarande alliansregeringens ambition är att under sälja företag till ett värde av 150 miljarder. välkomnar jag att regeringen nu gör en översyn av styrningen av statliga bolag. har ju under ett flertal år kommit med stark kritik om bristerna i ägarstyrningen av de statliga bolagen. Det var en bra redogörelse som Per gjorde förut, och som jag håller med om. 66 () replik: Ja, då har vi fått besked om att är för bonusar. tycker att det fungerar perfekt. Vi vet att svenska folket är emot detta. Under förra mandatperioden var starkt profilerade, inte minst här i , mot bonusar i de statliga företagen. Min fråga till är: Hur är det i ? Ställer ni upp i den tidigare kören, eller står ni fast vid er uppfattning att det inte ska vara några vd-bonusar i de statliga företagen? motionerade ni kristdemokrater i om styrningen av de statliga företagen. Ni skrev i motionen bland annat att regeringen bör utveckla dialogen om de statliga bolagens samhällsuppdrag, mål, strategier och förväntade resultat. Formuleringen var utveckla dialogen. Det är just den typen av dialog som den dåvarande socialdemokratiska regeringen förde med bland annat för att få fram rimliga avtal om elpriser för vår elintensiva industri. Enligt uppgift har den typen av påtryckningar på upphört efter regeringsskiftet. Alltså är nu den kristdemokratiska motionen i högsta grad aktuell. i regeringsställning följer ni inte upp den i det betänkande som vi nu debatterar, utan ni yrkar avslag på detta. Vad är det som har gjort att ni så radikalt har ändrat er inställning till styrning av de statliga företagen? 67 () replik: Frågan om bonusar är föremål för utredning och översyn av regeringen. Näringsministern kommer att komma tillbaka med det man kommer fram till. Det finns fördelar med bonusar, men det finns också nackdelar. Vi kristdemokrater anser att det finns allra mest nackdelar med dem. Det finns också tillfällen där det kan vara motiverat, och vi välkomnar den översyn som nu håller på med. När det gäller en översyn av de statliga företagens styrning har vi mycket riktigt kritiserat bristfälligheten. Vi är övertygade om att regeringen nu ser till detta och också kommer att utveckla det så att vi får en bättre styrning av de kvarvarande statliga företagen. 68 () replik: är det så, , att man inte kan tycka bådeoch. När vi trycker på knappen i kammaren så måste man vara antingen för eller emot eller avstå. Min fråga när det gäller bonusarna är: Vilken knapp trycker på? Vi ska trycka på våra knappar . ska vi behandla bland annat vår reservation nr 4. Då har man att ta ställning för eller emot eller avstå. Vilken knapp trycker på? När det gäller frågan om dialogen med de statliga bolagen hade vi faktiskt en dialog. Det framgår också av handlingar. Det var som kom, och det hann göras en hel del under den tiden. Då utvecklades dialogen mellan regeringen och de statliga företagen för att nu efter regeringsskiftet ha upphört igen. Då menar jag att det väl nu är i allra högsta grad aktuellt att lyfta upp den där motionen som ni skrev. Det är ju nu som problemen finns. De fanns inte vid regeringsskiftet . 69 (): undrar vilken knapp jag och kommer att trycka på . Vi kommer att trycka på ja-knappen. Vi har ingen anledning att föregå den översyn som regeringen håller på med, utan vi motser den och den balanserade samvägning som vi förväntar oss ska finnas där. Vi förväntar oss också ett förslag till en förbättrad styrning av de kvarvarande statliga bolagen. Jag glömde att ställa en fråga till . Jag kan väl ändå ställa den trots att han inte har möjlighet till ytterligare replik. ägs av företagen av staten. Är det en rimlig nivå, eller tycker han att den borde höjas ? 70 (): När det gäller motion 2006/07:N352, och det förslag om riktlinjer för statliga bolagsledningars löner och ersättningar som läggs fram, vill jag uttala Socialdemokraternas fulla stöd. Näringsminister tidigare uttalande, och instämmanden från flera borgerliga ledamöter om att öppna för bonusavtalen, gör oss mycket oroliga. Bonusavtal med ledande företrädare i statliga bolag kommer inte att leda till mer välskötta bolag. Däremot kommer man förmodligen att försämra de statliga bolagens rykte, vilket är allvarligt i sig. Som min partikamrat påpekade har forskare inte kunnat hitta några tydliga samband mellan förekomsten av bonusavtal och företagens resultatutveckling. När man nu öppnar för de nya bonusfästena i statliga bolag kommer det att innebära att bonusar utdelas till sådana som har bra betalt. Vd:ar och chefer ska alltså få ännu bättre betalt. Den som har, åt honom skall varda givet. Med min bakgrund som anställd i ett statligt bolag, , vet jag vilken vrede dessa bonusar kommer att väcka, och också har väckt tidigare. Därför blir jag jättebekymrad och tycker att det är allvarligt att man inte förstått den kritik som funnits i samhället kring bonusarna. Jag yrkar bifall till reservation 4 av Socialdemokraterna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 10 § Utlåtande om grönbok rörande EU:s handelspolitiska skyddsinstrument Föredrogs näringsutskottets utlåtande /07:NU8 Utlåtande om grönbok rörande EU:s handelspolitiska skyddsinstrument. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Vissa pensionsfrågor Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU5 Vissa pensionsfrågor (prop. 2006/07:29). 71 (): Så har vi då ytterligare ett tillfälle att diskutera pensionsfrågor. Rubriken på dagens betänkande är Vissa pensionsfrågor. kan det vara betydelsefullt hur man betonar olika ord här är det fråga om vissa pensionsfrågor, alltså inte alla. Jag vill fästa uppmärksamheten på att vi för del i anslutning till betänkandet presenterat grunderna för hur ett reformerat, i grunden förändrat, pensionssystem skulle kunna och borde se ut. Jag återkommer till det som en del av detta anförande, men jag vill , trots att jag står bakom samtliga reservationer, yrka bifall till reservation 2 under punkt 3. Vissa pensionsfrågor är ett annat sätt att betona. Det är klart att det i första hand rör pensionsfrågor, men det rör också grundläggande principer för hur välfärden är organiserad. Ta exempelvis det faktum att pensionspengar används för börsspekulation. Är det ett vettigt sätt att hantera människors pengar, att utan att de själva kan ta ställning till det låta dem vara föremål för spekulation på börsen? Att växa eller minska beror på hur riskkapitalister och andra placerar pengar i svenska eller utländska fonder och företag. Det är en grundläggande inställning från vår sida att social trygghet och möjlighet till en värdig ålderdom inte ska vara föremål för den typen av spekulation. Vissa pensionsfrågor om man betonar på det sättet finns det förstås en mängd frågor som uppstår till den samlade alliansen. I det här fallet består den faktiskt av samtliga andra partier. En sådan fråga är varför de inte ställer upp bakom det förslag till pensionssystem som presenterar. Här finns grunderna till ett system som inte skulle vara det gamla ATP-systemet, vilket vi ibland kritiseras för det höll inte, det gick inte, det behövde förändras. Självfallet var det så, men det behövde inte förändras till det system vi har , som åstadkommer stora problem för breda folklager. Det finns ett annat alternativ, och då uppstår frågan: Med vilka argument motverkar man förslaget om ett reformerat ATP-system? En annan fråga som uppstår är: Vem bestämmer egentligen över pensionssystemet? Formellt sett är det alltid kammarbeslut på allt, vilket varenda en i denna kammare vet. Formellt sett ligger alltid ett utskottsbetänkande till grund för ett kammarbeslut, så även där är allt i sin formellt korrekta ordning. Men det som tidigare kallades Genomförandegruppen, och som säkert fått något annat och fullständigt intetsägande namn, är i praktiken de fem partier som stod bakom pensionsöverenskommelsens sätt att undanhålla information och att föregripa den diskussion som sker i demokratisk ordning i valda organ. Därför uppstår frågorna: Varför hemlighålla? Varför inte i samma demokratiska ordning som i andra politiska frågor låta alla partier ha inflytande över processen när det gäller pensionsfrågor? Låt mig sedan säga något om det förslag som vi lämnat. Jag väljer att fokusera på det, och även om vi också lämnat andra reservationer som rör viktiga delar är de trots allt mindre än den systemförändring som vi föreslår. Vi vill till att börja med finansiera pensionssystemet via skatter och sociala avgifter. Hela pensionsavgiften ska gå till inkomstpensionen och in i fördelningssystemet. De procentandelar som används för spekulation ska inte längre användas för det. Det innebär att premiepensionen avskaffas, och jag har redan tidigare argumenterat för varför pengar inte ska spekuleras bort på börsen. Vi tycker att de pengar som då finns kvar i premiepensionen i stället kan överföras till Sjunde AP-fonden. När det gäller Sjunde AP-fondens verksamhet, förutom det som sägs i betänkandet om regelförändringar och möjligheter att utveckla verksamheten, tycker vi att det också vore vettigt och nyttigt om AP-fonden använde sina pengar för mer samhällsnyttiga investeringar, kanske också för bostadsbyggande samt miljö- och infrastruktursatsningar, alltså inte bara till att satsa på det som ger största möjliga avkastning utan också göra det möjligt att investera på annat sätt. Låt det vara sagt: Poängen från vår sida är att vi inte ska fortsätta att ha ett system där premiepensionen växer. talar jag om de pengar som trots allt redan finns hos Sjunde AP-fonden. Vi vill både höja och värdesäkra garantipensionen. Många människor i det här landet har en berättigad rädsla för hur de har det eller hur de kommer att få det på gamla dar. Det är ett jättebekymmer eftersom man skapar en otrygghet vid som borde vara den tid i livet då man ska leva och må bra. Därför behövs en höjning, en värdesäkring av garantipensionen. Detta har tidigare förekommit i de budgetdiskussioner som vi fört, och det nämns också i dagens betänkande just vad gäller vår systemförändring. Två delar till vill jag hinna med att nämna. Vi vill återinföra den modell som gällde tidigare. De 15 bästa åren av de totalt 30 årens intjänandetid ska räknas som grund för pensionen. Enkelt uttryckt ger det en högre pension än dagens system. I linje med det kopplas inkomstpensionen till de arbetandes löner, inte till de pengar man själv satt in. Det här är en kollektiv, gemensam lösning. Vi vill bevara det kollektiva i pensionssystemet, eller snarare återinföra det. Individualiseringen, där den pension man får alltmer avgörs av ens egen möjlighet att arbeta, ens egen möjlighet att individuellt löneförhandla och ens egen tur eller otur att hamna på den ena eller den andra anställningen, ger ett system som dels ökar klyftorna mellan människor, dels minskar den sociala sammanhållningen i samhället. Av det skälet vill vi ha en aktiv balansering som innebär att man inte automatiskt balanserar systemet. Ska man behöva vidta åtgärder för att klara av finansieringen av det system vi företräder ska det inte ske genom automatik, utan genom politiska beslut. Utskottsmajoriteten skriver att det kan vara svårt att genomföra sådana politiska beslut. Det är politisk feghet, menar jag. Man kan inte lösa detta på ett rimligt demokratiskt sätt genom att bara säga: Det löser sig om vi inför automatik. Det är inte vårt fel, det är systemets fel. Det är många frågor man hade kunnat ta upp. Jag har valt att fokusera inlägget på de systemförändringar som vi vill genomföra. Jag tror att det är viktigt att ha det sagt. Det finns ett alternativ till dagens pensionssystem och till den ovärdighet som många upplever. Det förslaget har presenterat. 72 ():