prot · GV0923 · 2007-11-13 00:00:00 — Jag ser att man på många ställen nu börjar arbeta inifrån samma lokal. Det är en viktig förutsättning för att hitta varandras arbetsklimat, synsätt och sätt att umgås och prata för att sätta individen i centrum och ha de olika aktörerna runt omkring för att se vad individen behöver för stöd och hjälp. Där kommer vi att gå ännu mycket vidare. När det gäller att hjälpa personer tillbaka till arbetslivet kommer regeringen att lägga ett antal förslag. Vi tar bort det stelbenta med 75, 50 och 25 procents förtidspensioneringar. Låt en person med reumatism kunna arbeta heltid , inte alls och den tredje dagen! Vi kommer att göra det möjligt att få pröva arbete och förtidspension, inte utan . Man ska kunna arbeta på halvfart på jobbet och ha tryggheten att ha en förtidspension. De personer som inte alls har en arbetsförmåga och som man inte räknar med ska kunna gå ut i det ordinarie arbetslivet ska kunna få möjlighet att arbeta i Röda Korsets bikupeaffär eller göra andra samhällsnyttiga insatser för att de ska känna att de ändå har en social gemenskap. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:79 om hälsokontrollen av EU:s jordbrukspolitik 19 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag inom ramen för hälsokontrollen ämnar föreslå konkreta tidsatta förändringar av EU:s jordbrukspolitik för att minska jordbrukets utsläpp av närsalter till respektive minska köttproduktionens bidrag till utsläpp av växthusgaser. Låt mig först framhålla att hälsokontrollen framför allt kommer att handla om att se över de jordbrukspolitiska instrument som infördes i samband med reformen 2003. Det är i det sammanhanget svårt att utlova några specifikt utmejslade åtgärder med avseende på just eller växthusgasutsläpp i samband med nötköttsproduktion. Men jag hyser ändå gott hopp om att vi ska kunna bidra till att minska jordbrukets negativa verkningar på klimat och miljö genom att finslipa de verktyg som redan finns tillgängliga. Låt mig nämna några exempel. Det samlade gårdsstöd som infördes innebär att stödet till lantbrukaren är knutet till en viss typ av produktion eller sektor. Lantbrukaren kan därmed fritt välja vad och hur mycket eller litet som ska produceras utan att detta inverkar på stödbeloppet. Det har visat sig att denna frikopplade form av stöd bidrar till att minska intensiteten i jordbruksproduktionen. Hälsokontrollen gör det möjligt att driva på processen för att fullt ut frikoppla alla nuvarande kopplade stöd och införliva dem i det samlade gårdsstödet. Det gäller givetvis även det stöd som är knutet till köttproduktion. Ett andra exempel är tvärvillkoren. Varje lantbrukare med rätt till direktstöd måste, för att få hela stödet utbetalat, uppfylla vissa krav som bland annat inkluderar grundläggande normer för miljöskydd. Viss rättmätig kritik har riktats mot de prioriteringar som gjordes 2003 när tvärvillkoren utformades. Hälsokontrollen kommer därför att omfatta en grundlig översyn av reglernas räckvidd och syften. Irrelevanta krav ska rensas ut, och nya krav kan läggas till så att tvärvillkoren blir bättre lämpade att uppfylla samhällets förväntningar. Jordbrukets utsläpp till både luft och vatten kan förväntas hamna i fokus. För att dessa aspekter ska kunna inkluderas i tvärvillkoren måste de dock kunna knytas till klara och konkreta regler som är möjliga att uppfylla för lantbrukaren. För det tredje omfattar det landsbygdsprogram som utformats för en rad miljöersättningar som bland annat har till syfte att minska utsläppen av kväve och fosfor till våra vatten. Landsbygdsprogrammet gör det även möjligt att stödja insatser som kan minska lantbrukets utsläpp av växthusgaser. Som exempel kan nämnas investeringsstöd för gårdsbaserade biogasanläggningar och möjlighet till rådgivning i foderfrågor. Det satsas också på information och rådgivning om vilka åtgärder som kan vidtas för att hantera problemet med närsalter, till exempel inom ramen för samarbetsprojektet näringen. Landsbygdsprogrammet är ägnat att främja betesbaserad och extensiv köttproduktion som tillgodoser andra viktiga miljöintressen, till exempel bevarande av öppna landskap och biologisk mångfald. Sammanlagt används av landsbygdsprogrammets medel till miljöförbättrande åtgärder. För övrigt har kommissionen i diskussionen om hälsokontrollen aviserat att man överväger att föreslå utökad modulering. Modulering som instrument innebär i sin nuvarande utformning att direktstöden minskas med en viss procentsats och att motsvarande belopp används för åtgärder inom programmen för landsbygdsutveckling. Procentsatsen för modulering är satt till . Regeringen kommer att ta ställning i denna fråga när kommissionen har presenterat sitt förslag. Sammanfattningsvis bör det sägas att det är frågan om hur den gemensamma jordbrukspolitiken ska utformas under nästa gemensamma period 2013 till 2020 som öppnar möjligheter till verkligt genomgripande förändringar. Denna fråga ska debatteras i samband med översynen av EU:s budget, och det kommer här att finnas utrymme för en öppen och förbehållslös diskussion kring jordbrukspolitikens inriktning och omfattning. Regeringens utgångspunkt är att EU:s jordbrukspolitik, som tar en tredjedel av budgeten i anspråk, bör minska i omfattning samt utvecklas mot ökad marknadsorientering, förenklat regelverk och minskade utgifter. 20 (): Jag har i denna interpellation tagit upp möjligheten att inom ramen för den så kallade hälsokontroll av EU:s jordbrukspolitik som står på dagordningen driva konkreta krav på förändringar för att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan exemplifierat med övergödningen av och köttproduktionens klimatpåverkan. Jag tackar ministern inledningsvis för hans svar. Bakgrunden till min interpellation kan sägas vara mångfasetterad. Man skulle kunna säga att jag tycker att jordbruksministern borde utnyttja detta tillfälle, det window ofopportunity som man säger på engelska, som jag anser har öppnats för en vidare omprövning av EU:s jordbrukspolitik. För det har inträffat att i takt med stigande priser på livsmedel, till exempel spannmål priset på vete har stigit och priset på soja ökar möjligheten till en reell förändring av EU:s jordbrukspolitik. Det är något som även president nu säger sig vara beredd att diskutera. I det läget anser jag att måste vara aktivt och pådrivande och driva på i riktning för ett hållbart miljöanpassat jordbruk och dito livsmedelspolitik. En annan anledning till min interpellation är att jag deltog vid det Östersjöseminarium som Världsnaturfonden anordnande och där fonden redovisade sin så kallade Östersjöbarometer vilket var en sammanställning av i vilken grad levt upp till sina åtaganden inom ramen för det så kallade Helcomarbetet. En av de faktorer som studerades var just övergödningen. Övergödningen var enligt de flestas bedömning vid konferensen det allvarligaste problemet för . Alla fick underkänt i den barometer som presenterades på grund av dålig implementering av EU:s vattendirektiv samt låg minskning av utsläppen av kväve och fosfor. Världsnaturfonden har också visat att via EU:s gemensamma jordbrukspolitik CAP betalas ut till jordbrukare i EU:s Östersjöstater. Det innebär att vi svenskar via våra skattepengar bidrar till att göda . En inkomst på beräknas via skatterna bidra med ca till algblomningen. De näringsämnen som orsakar algblomningen kommer från många källor, men den största källan är jordbruket som står för ungefär hälften av de tillförda näringsämnena. Ett krav som både Världsnaturfonden och driver är beskattningen av konstgödningen. Vi föreslår en ökning av befintlig beskattning, intäkter som ska gå till ett mer miljöanpassat och förbättrat jordbruk. Vid konferensen representerades regeringen av EU-minister . Hon uttalade många vackra ord om regeringens ambitioner vad gäller Östersjöpolitiken. Hon pekade bland annat på den särskilda ambassadören för och att nu driver fosfatförbud för tvättmedel och bättre fosforrening från avloppsvattenverk. Detta är åtgärder som även har stöd. Men hon sade också att hälsoöversynen av EU:s jordbrukspolitik måste beakta effekterna på . Detta nämner inte ministern i sitt svar. Är ni inte överens i regeringen? Jag vill återigen fråga jordbruksministern om han är beredd att aktivt driva en omställning av EU:s jordbrukspolitik för bästa. 21 Jordbruksminister (): Låt mig börja med att tacka för interpellationen. Jag tycker att det är en angelägen och viktig sak vi debatterar vid det här tillfället. Låt mig också som svar på den konkret framställda frågan säga att fördelningen av kompetenser mellan EU:s institutioner såsom den föreskrivs i det fördrag vi arbetar efter är att rådet och parlamentet beslutar på grundval av de förslag som läggs fram av kommissionen. Medlemsstaterna har inte någon möjlighet att själva föreslå lagstiftningsåtgärder, eftersom denna rätt till initiativ är förbehållen just kommissionen. Varje medlemsstat, och det inkluderar ju , kan däremot sträva efter att påverka innehållet i kommissionens förslag. Det gör vi i detta sammanhang, och det gör vi, ska interpellanten veta, i alla andra sammanhang också. Jag nämnde i mitt svar tre saker som jag tyckte var angelägna att tala om i den här debatten, där vi försöker att påverka det innehåll från kommissionen vad gäller översynen av EU:s jordbrukspolitik som vi förväntar oss att få del av inom närtid den så kallade hälsokontrollen. Tre konkreta förslag nämnde jag i mitt svar. Vi är bra på att vårda våra vatten i , och det tycker jag är angeläget att nämna. Jag skulle önska att vi kunde få samma synsätt i andra länder runt . Ett exempel utöver dem jag redan har nämnt och som jag gärna vill nämna i sammanhanget är att vi i har en skatt på handelsgödsel vilket man inte har någon annanstans. Jag tycker att interpellanten borde hedra oss för att vi håller fast vid denna skatt och även försöker att introducera den i andra delar av vår omvärld, till exempel Europeiska unionen. Låt mig också återigen nämna att vi strävar efter en full frikoppling vilket ju minskar intensiteten i jordbruket. Vi kämpar just nu med en frågeställning som berör ett av våra grannländer, där min och regeringens inställning är att den typ av stöd som har funnits i detta grannland inte ska finnas längre. Jag talar om det finska så kallade 141-stödet. 22 (): Jag är lite förvånad över den passiva inställning som jag tycker att jordbruksministerns svar visar på. Ministern talar om att se över de jordbrukspolitiska instrumenten, finslipa verktyg, öka frikopplingen och att göra en grundlig översyn av tvärvillkoren. Visserligen säger ministern när det gäller den grundliga översynen av tvärvillkoren att jordbrukets utsläpp till både luft och vatten förväntas hamna i fokus, men han trycker enligt mig mer på behovet av att rensa ut irrelevanta krav. Och det kan man ju per definition knappast invända emot. Men jag vill att jordbruksministern förtydligar sig. Avser ministern att själv aktivt driva att jordbrukets utsläpp till luft och vatten ska komma i fokus vid översynen av tvärvillkoren, eller avser ministern att överlåta till andra att driva denna fråga? Jordbruksministern avslutar sitt svar med att poängtera att det är för nästa period, 20132020, som en mer genomgripande förändring kan påbörjas. Frågan är om vi, EU, miljön och klimatet kan vänta så . Regeringen brukar ju vara väldigt noga med att påpeka hur bra EU-samarbetet är för miljön. Det är därför illavarslande att ministern avslutar sitt svar med att säga att regeringens utgångspunkt är att EU:s jordbrukspolitik bör minska i omfattning samt utvecklas mot ökad marknadsorientering, ett förenklat regelverk och minskade utgifter. Ministern säger ingenting i sin slutkläm om jordbrukets behov av miljö- och klimathänsyn. En tredje anledning till min interpellation som jag inte utvecklade inledningsvis är problemen kopplade till produktion och konsumtion av kött. Här finns minst tre goda skäl att verka för en förändring. För det första innebär den stigande köttkonsumtionen sedan EU-inträdet har den stigit med i och är i huvudsak genomförd via import från , och andra länder en utveckling som globalt sett är helt ohållbar. Ganska publicerade ett antal forskare en rapport i tidskriften som pekar på att vi globalt sett måste minska köttkonsumtionen per capita framför allt i de industrialiserade länderna. För det andra är köttkonsumtionen en folkhälsofråga. Det har visat sig att framför allt processat kött kan leda till olika sjukdomar. För det tredje är dagens industriella köttproduktion och transporter av slaktboskap ej etiskt försvarbar. Jag är ledamot av , och jag uppskattade att jordbruksministern där redovisade inför ministerrådet att han avsåg att ta upp denna fråga. Det vill jag passa på att säga även i den här debatten. Men hela problematiken med köttproduktionens olika delar är så viktig att den enskilt förtjänar, för att inte säga kräver, en förändring av EU:s jordbrukspolitik en förändring som bör kunna få en kraftig signal redan under hälsoöversynen. Jag vill därför fråga ministern om han avser att fortsätta driva frågan om djurtransporterna inom hälsoöversynen och om han kan gå vidare och agera för att minska köttproduktionens utsläpp av växthusgaser och förhoppningsvis även ta initiativ till en långsiktig strategi för att minska köttkonsumtionen per capita i vårt land. 23 Jordbruksminister (): Låt mig för kammaren göra klart en sak: Denna regerings avsikt är att vi, det vill säga , ska tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Vi ska aktivt ta del i den politik som utformas och ska utformas på Europanivå. Det inkluderar det område som jag har ansvar för vilket i sak innebär att vi försöker ta de initiativ som vi tycker är lämpliga att ta för att vinna de saker som vi vill uppnå. En av de saker vi vill uppnå är en bättre miljö i vår del av världen. Vi vill ha en bättre miljö i de vatten som omger vår kontinent. Av det skälet utarbetade regeringen en skrivelse till kommissionen i vilken vi angav den färdriktning som vi anser att EU:s jordbrukspolitik ska ha. Vi gjorde detta därför att vi ville vara med och påverka i inledningsskedet av de två viktiga processer som är för handen: dels hälsokontrollen, dels översynen av EU:s budget som alltså till åtminstone en tredjedel omfattar jordbruket och de pengar som går till vår gemensamma jordbrukspolitik. Låt mig också repetera att vi har en modulering. Det kommer förmodligen förslag om att moduleringen ska bli större. Vi kommer att ta ställning till hur vi ska tycka i den frågan om ett sådant förslag kommer, men vi har alltså det instrumentet för att styra över mer pengar till miljöåtgärder och till landsbygdsutveckling. Jag vill också påpeka att det är viktigt att alla länder runt gör vad som är möjligt för att minska utsläppen. Vi ser det alltså som verkligt prioriterat att vi utvecklar samarbete mellan länderna i så att vi gemensamt kan angripa de problem som vi har. Bara som ett exempel kan jag meddela kammaren att vi anordnade en internationell havsmiljökonferens i innevarande år, där representanter för såväl jordbruks- som miljödepartementen från länderna runt samlades för att utveckla samarbete och för att se vilka insatser som är möjliga att göra för att minska övergödningen av . Avslutningsvis tycker jag, fru talman, att det är glädjande att kunna konstatera att de insatser som vi har gjort nationellt men också i form av samarbete inom unionen har inneburit att jordbrukets utsläpp av kväve till vatten har minskat och att fosforutsläppen har minskat med . Detta sagt som exempel på att åtgärder lönar sig. Låt oss nu fortsätta det här arbetet nationellt, men också internationellt, och låt oss lära ut de knep som vi har använt till dem som vi har runt omkring oss så att de också kan dra nytta av den erfarenhet vi har dragit i det här arbetet. 24 (): Naturligtvis är det glädjande att tidigare vidtagna åtgärder nu ger resultat vad gäller minskningen av utsläppen av både kväve och fosfor. Vi måste naturligtvis fortsätta på den här vägen. Regeringen vill ju tillhöra kärnan i EU-samarbetet, som ministern säger. Tillhör man kärnan och tar ansvar för miljön måste man driva de här frågorna väldigt hårt. Jag är orolig för att det, med den tidsplan som gäller, är först inför översynen av nästa perspektiv, 20132020, som genomgripande förändringar kan genomföras. Vi vet ju av klimatdebatten att ska vi vända den här stora skutan måste kraftfulla åtgärder vidtas kanske . Det behöver planeras och förberedas. När nu också de omvärldspolitiska förutsättningarna för jordbrukspolitiken har förbättrats genom högre priser, så att jordbrukarna inte är så beroende av stöd och det är min poäng här måste man också öka trycket på en omställning för en hållbar miljöpolitik och en hållbar livsmedelspolitik. Från sida kommer vi att återkomma i den här frågan och följa den. Med det vill jag tacka ministern för dagens debatt. 25 Jordbruksminister (): Även jag vill jättegärna tacka för den här debatten, därför att det är en angelägen fråga som har debatterats. Låt mig avslutningsvis ändå säga att det är viktigt att vi vidtar åtgärder gemensamt. Med det vill jag ha sagt att jag inte tycker att vi ska exportera miljöproblem. Det är oerhört lätt när man diskuterar de här sakerna att säga att vi avstår från att använda något. Vad gör man då? Man exporterar egentligen möjligheterna att producera och ta fram en vara och en produkt, om vi inte har gemensamma åtgärder och gemensamma möjligheter. Därav min angelägna hållning att saker och ting vad beträffar det som är gemensamt inom EU ska vara gemensamt och ingenting annat så att vi inte exporterar miljöfaror och miljörisker. Låt mig också allra sist säga att de här frågorna intresserar mig väldigt mycket, liksom EU-samarbetet totalt sett. Interpellanten behöver inte vara rädd för att den nuvarande kommer att göra annat än att följa de här frågorna och spela in möjligheter för att utveckla alla typer av åtgärder som behövs för att vi ska komma till rätta med de miljöstörningar som vi kan se bland annat i . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:80 om ekologisk produktion av livsmedel 26 Jordbruksminister (): har frågat mig genom vilka ekonomiska åtgärder jag avser att verka för att den jordbruksmark på vilken certifierad ekologisk produktion bedrivs ska öka från samt att av den offentliga konsumtionen ska utgöras av ekologiska livsmedel. har dessutom frågat mig hur jag anser att omfördelningen av medel från anslag 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion till anslag 43:14 Konkurrenskraftig livsmedelssektor samt anslag 44:3 Miljöförbättrande åtgärder gynnar omställning av det svenska jordbruket till ekologisk produktion. Den kraftigaste stimulansåtgärden för ekologisk produktion som vi har är den miljöersättning för ekologiska produktionsformer som finns inom ramen för landsbygdsprogrammet. Här betalar vi ut ca ½ miljard kronor till jordbrukare som bedriver ekologisk produktion. Om produktionen är certifierad som ekologisk är ersättningen högre. För offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel är det främst offentliga aktörer som har ett ansvar att ställa krav i samband med upphandlingar. Det är viktigt att beslutsfattare på lokal och regional nivå ger sina tjänstemän mandat och medel att köpa in ekologiska livsmedel. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att anslag 43:14 ska finansiera åtgärder inom ramen för en livsmedelsstrategi för hela . Regeringen arbetar med den närmare innebörden i förslaget. Regeringen ser dock inte att det bara är genom statliga ekonomiska åtgärder som man kan och ska verka för en ökad produktion och konsumtion av ekologiska produkter. Enbart statliga medel kan inte driva på utvecklingen. Utvecklingen måste komma från de aktörer som verkar på marknaden, och konsumenternas efterfrågan är helt avgörande för utvecklingen. Arbetet med regelförenklingar, dialog med näringen, konsumenternas påverkan och initiativ från näringen själv är viktiga medel för att nå de uppsatta målen. En ekologisk produktion som är baserad på statliga stöd är inte hållbar i längden. Det huvudsakliga syftet med medlen inom anslag 44:6 har varit dels att främja utvecklingen av marknaden för ekologiska livsmedel, inklusive offentlig konsumtion, dels att försöks- och utvecklingsverksamhet med ekologiskt jordbruk ska kunna bedrivas för att uppnå miljökvalitetsmålen. Denna typ av verksamhet kommer även fortsättningsvis i stor utsträckning att kunna bedrivas, men med finansiering från andra anslag. 27 (): Jag har frågat jordbruksministern hur han vill främja ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt om motivet till att regeringen väljer att ta bort öronmärkt stöd för ekologisk produktion i statsbudgeten. Jag vill inledningsvis tacka för hans svar, även om jag inte är särskilt nöjd med innehållet. Ekologisk odling innebär jordbruk i samspel med naturen. Genom att utnyttja naturliga processer ersätter man användningen av kemiska insatsmedel som bekämpningsmedel eller konstgödsel. Ekologiskt lantbruk är ett sätt att nå en uthållig produktion genom kretsloppssträvan och genom att utnyttja naturliga processer för att bevara jordens bördighet och motverka skadeangrepp, till exempel via växelbruk. Den biologiska mångfalden gynnas också av ekologisk odling. I det ekologiska jordbruket ingår också att djur ska få utlopp för sina naturliga beteenden, bland annat genom att få gå fritt och vistas ute. Låt mig inledningsvis understryka att det knappast saknas motiv för att främja ekologisk produktion och konsumtion av våra livsmedel. Vi får dagligdags en jämn ström av rapporter om det konventionella jordbrukets påverkan på miljö och klimat samt dess bidrag till övergödningen av sjöar, vattendrag och hav. Det gäller också hur vår stigande köttkonsumtion leder till miljö- och hälsoproblem som djurtransporterna ter sig alltmer orimliga och rent av oacceptabla. Olika försök i och har visat att kväveförlusterna till grundvattnet från ekologisk odling kan minska med så mycket som jämfört med konventionell odling. Vidare kan lantbrukets påverkan på klimatet i form av utsläpp av växthusgaser minska från det konventionella jordbrukets ca per capita och år till drygt hälften, ca per capita och år, om man kombinerar ekologisk odling med en övergång till mer grönsaker i kosten samt lokal produktion och distribution. Jag är övertygad om att det är i den riktningen vi måste gå vid en omställning av lantbruket. Ändå är det bara en liten del av det svenska jordbruket som är ekologiskt odlat och certifierat. Vi måste verka för att nå målen om . Även produktionen av griskött, matfågel, mjölk, ägg och kött ska öka. För att stimulera utvecklingen av marknaden och en hållbar utveckling är målet att av livsmedelsproduktionen i offentlig sektor ska vara ekologisk till 2010. sker det en ökad efterfrågan på ekologiska livsmedel så att ekologiska livsmedel måste importeras. Att handeln med ekologiska produkter blir alltmer globaliserad strider egentligen mot en av grundtankarna, nämligen att de ekologiska produkterna ska vara regionalt producerade och inte belastas med långa transporter. har regeringen dragit in anslag för att stödja ekologisk produktion. Jag vill ställa några mer precisa frågor till . Menar att den ekologiska produktionen sammantaget får ökade anslag via statsbudgeten eller samma anslag som tidigare, eller är det en neddragning totalt sett? Om det är så, hur tänker sig jordbruksministern att ekologisk produktion gynnas av denna neddragning? Vilka ytterligare metoder vill ministern använda för att stimulera ekologisk produktion och konsumtion? 28 Jordbruksminister (): Även den här interpellationen är en angelägen fråga att diskutera. Låt mig konstatera att det inte går att kommendera fram vare sig produktion eller konsumtion. Det måste bygga på ett intresse från producenter att producera men också ett intresse från en konsumentgrupp att konsumera en producerad vara eller produkt. Samhället kan ställa upp med lite smörjmedel.