prot · GU09122 · 2007-06-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om motionsrätt på skrivelse Skrivelse 2006/07:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 20022006 Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på denna skrivelse. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:563 Till Interpellation 2006/07:563 Hedersrelaterat våld mot barn av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Till Interpellation 2006/07:564 Avrättning av barn av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Till Interpellation 2006/07:627 Mål och verksamhet för nya Riksutställningar på av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är p.g.a. resa. Till Interpellation 2006/07:629 Den uppdragsarkeologiska verksamheten av i (s) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är p.g.a. resa. Till Interpellation 2006/07:630 Ökad risk för hot och våld mot arbetsförmedlare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag rättschef Interpellation 2006/07:632 Till Interpellation 2006/07:632 Arbetssökande med funktionshinder av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag rättschef Interpellation 2006/07:635 Till Interpellation 2006/07:635 Arbetarrörelsens kulturarv av i (s) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är p.g.a. resa. Interpellation 2006/07:637 Till Interpellation 2006/07:637 Kulturaktion 07 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är p.g.a. resa. Till Interpellation 2006/07:638 Film på bio i hela landet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är p.g.a. resa. 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM89 Direktiv om personbilsbeskattning KOM(2005)261 till skatteutskottet /07:FPM90 Meddelande om en europeisk rymdpolitik KOM(2007)212 till näringsutskottet 5 § Statens ansvar för vissa betaltjänster m.m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2006/07:TU16 Statens ansvar för vissa betaltjänster m.m. (prop. 2006/07:55). 1 (): Vi ska debattera statens ansvar för betaltjänster och upphävande av lagen om grundläggande kassaservice. Kassaservicen som den ser ut härrör från då betalningsmönster och kontanthantering baserades på tjänster hos Posten eller hos bankerna. Posten har tillhandahållit kassaservice parallellt med postservicen under många decennier och kassatjänster har haft en framträdande roll inom dess verksamhet. beslutade att företaget skulle upphöra med finansiella tjänster och sålde därefter Postgirot. För att garantera ett grundutbud av betaltjänster i hela landet ansåg den dåvarande regeringen att Posten även i fortsättningen skulle tillhandahålla en rikstäckande kassaservice. är behovet annorlunda. Post- och , , undersökningar visar att en övervägande majoritet av befolkningen aldrig betalar räkningar eller tar ut kontanter hos . Med stöd av dessa undersökningar har PTS bedömt att andelen av den vuxna befolkningen som använder för att betala räkningar och ta ut kontanter sannolikt ligger mellan . En majoritet av befolkningen använder följaktligen aldrig eller sällan kassaservicetjänster. har transaktionsvolymen hos minskat . Verksamheten bedrivs i olika serviceformer såsom kontor i egen eller i partnerregi och genom lantbrevbärare. januarioktober 2006 stängde 138 fasta serviceställen och avvecklade 15 uppdragstagare. Enligt bolagets policy för stängning av kontor har i de fall bankalternativ saknas på orten ett nedlagt kontor ersatts av serviceformen beställd kassaservice som innebär att boende kan ringa och beställa kassaservice hem till bostaden från en av Postens lantbrevbärare. Övergången från serviceformen fast kontor till beställd kassaservice har generellt sett lett till minskade transaktionsvolymer i det aktuella området. I föreliggande betänkande behandlas regeringens proposition 2006/07:55 Statens ansvar för vissa betaltjänster om upphävande av lagen om grundläggande kassaservice. Fem motioner har väckts med anledning av propositionen och tre motioner om olika post- och betaltjänstfrågor väcktes under allmänna motionstiden . Nio reservationer har fogats till betänkandet. Med detta överlämnas betänkandet till kammaren inför dagens debatt. 2 (): Så länge har på i varit anställd på Posten. För henne var jobbet på Posten både stort och tryggt. Eiras kollega tillhör också Postens veteraner. Hon började och kan räkna in 46 arbetsår på Posten. Man kan utan omsvep säga att med så långa anställningar har de vigt sina liv åt Posten. Ni vet vad man brukar säga: Statens kaka är liten men säker. går i pension, och står utan jobb. Bara för ett tiotal år sedan betalade många svenskar sina räkningar på bankerna eller på Posten, och de satte in och tog ut pengar. Hur många har inte som barn sparat på postsparbanksboken där man satte in sin veckopeng eller sin lön och fick ett färggrant klistermärke i boken som tack! Under många decennier var just kassaservicen en stor del av Postens verksamhet. bedriver Posten sin kassaverksamhet i ett separat nät genom det helägda dotterbolaget . I takt med teknikens framfart har allt fler gått över till Internets banktjänster för att sköta sina räkenskaper. har sett en sjunkande efterfrågan . Mängden transaktioner har minskat drastiskt, men det finns några grupper som fortfarande behöver kassatjänster och riskerar att hamna i kläm i och med de förändringar som förestår. Trots den till synes självklara nedläggningen av kassaservicen hopar sig frågetecknen. Hur kommer det att gå för de grupper som inte har någon dator eller för dem som självmant valt att inte använda den elektroniska tekniken? Hur ska det gå för dem som bor i glesbygden och som fortfarande saknar snabb uppkoppling till Internet? Hur ska de gå för de äldre som använder sig av kassaservicen , och hur ska det gå för och och deras kolleger på ? Det är enkelt att avfärda användandet av kontanter som omodernt och förlegat. Vem är så antik att man går och betalar sina räkningar kontant eller går till posten för att hämta och skicka pengar? Det går ju att betala med kontokort i stort sett överallt. Många butiker och restauranger ser helst att kunderna använder sig av kontokort i stället för kontanter. Själv fick jag ett kontokortsetui i gåva på härförleden när jag betalade min panpizza med kort. Det finns några grupper i samhället som kommer att få uppenbara problem när lägger ned eller där betaltjänsterna blir begränsade på grund av ointresse från marknaden. Det handlar om de människor som nekas att vara kunder i en bank eller som inte har rätt att få ett eget bankkonto. Dessa särskilda grupper består av människor som inte har klarat av sina åtaganden och fått sina gamla konton indragna. Hur ska det gå för dem? De behöver ju också ta ut pengar för att till exempel kunna betala sin hyra så att de inte hamnar i onåd igen. Hur ska det gå för missbrukare, hemlösa och de människor som har ett kriminellt förflutet? Blir de ens beviljade kontokort till sina bankkonton? Vi talar också om personer som flyttar till och får vänta på sina konton innan alla siffror i personnumren landat rätt. De här grupperna av människor, fru talman, bör samhällets solidaritet särskilt omfatta. Även om människors anspråk på Postens tjänster har förändrats finns det alltså fortfarande behov av betal- och kassaservice. Vi socialdemokrater menar att alla människor ska ha tillgång till en väl fungerande betal- och kassaservice oavsett var i landet man bor eller vem man är. Och märk väl, alla regioner har ännu inte en fullt utbyggd bredbandslösning. I fråga om hur framtidens grundläggande betaltjänster ska se ut och vem som ska ansvara för att alla har tillgång till dessa skiljer sig uppfattningarna åt. De borgerliga partierna säger kort och gott att marknaden ska sköta det. Vi socialdemokrater däremot anser att staten även i fortsättningen ska ta ansvar för att upprätthålla en väl fungerande betalnings- och kassaservice i hela landet. , när lägger ned, går i pension. däremot vet inte vad som kommer att hända för hennes del. Kommer hon, liksom kollegan i , att erbjudas ett jobb som postkassörska i , flera, flera mil från man, barn och barnbarn? De borgerliga partierna talar för lite om Svensk Kassaservices anställda. Det märks om inte annat . På talarlistan finns bara ett borgerligt parti uppsatt. Det är märkligt, tycker jag. Det handlar om drygt 1 500 personer, de flesta kvinnor och det stora flertalet 55-plus. Vi socialdemokrater anser att dessa kvinnor och män på bör få utbildningsmöjligheter med bra ersättning och både omställnings- och avvecklingsåtgärder som är värda namnet. Vi tycker att staten ska ta sitt ansvar som arbetsgivare när avvecklas. Vi talar om människor som har gett hela sitt yrkesverksamma liv åt Posten och varit stolta över sitt yrke. De har arbetat under stressiga förhållanden under alla de neddragningar som varit. och vittnar om ständiga utskällningar från kunder som efter kassaservicens avknoppning från moderbolaget inte har förstått att sysslar med kontanthantering och betalservice och inte säljer frimärken eller har en brevlåda att stoppa breven i utanför. är , är ännu längre. Men det är de år som mina två vänner på i har varit i Postens tjänst. De har vigt sina arbetsliv åt Posten. Det är både rimligt och klokt att de, liksom deras kolleger på runt om i , får ersättningar på en sådan nivå att de inte förlorar mer än de redan har gjort. De anställda måste ges en realistisk möjlighet att återgå till arbetslivet efter en omställningsperiod och inte hamna utanför. Staten måste ta sitt fulla arbetsgivaransvar när läggs ned. Jag står självfallet bakom alla socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 8. 3 (): I morse hann jag säga grattis till min yngste son som fyller . Det är alltid trevligt att starta en sådan födelsedag med att få debattera en viktig fråga här i . Förutom att han nu blir tonåring, har slutat sexan och ser fram emot en högstadieperiod med nya utmaningar kan man säga att han och hans generation är att gratulera med tanke på det beslut vi kommer att fatta . Är man eller äldre kan man datorer bra. Man sköter sin kommunikation med många kompisar när det gäller träningstider eller olika aktiviteter man ska delta i genom att gå in på datorn. Allting löses den vägen. Man hittar information och så vidare. Men det som vi från Vänstern tycker att majoriteten tar lättvindigt på i det här betänkandet, som handlar om att man ska avveckla , är att man säger att det bara är som använder sig av den servicen. Jag tycker att jag känner igen det. Det kan vara av befolkning som inte har tillgång till tv eller andra viktiga samhällstjänster. Om man är tillräckligt långt borta från marknaden och dess krav och möjligheter att skapa och lösa problem kan man säga att inte är så mycket. Vi har ändå ordnat det för . Från Vänsterns sida tycker vi att det är ett oacceptabelt utgångsläge. Vi säger att alla människor ska ha tillgång till grundläggande samhällsservice, till exempel tillgång till public service, tillgång till post, möjlighet att betala sina räkningar på ett sätt som gör att man inte diskrimineras beroende på att man har uppnått en viss ålder, har ett funktionshinder eller bor på en viss plats i landet. Från majoritetens sida konstaterar man lättvindigt att har varit en förlustaffär. Staten har gått in med till Posten, och det har inte gått runt. ska man i stället lösa det via upphandling. Någon ska då ta på sig den här förlustaffären och driva den vidare på ett lönsamt sätt. Det ska bli väldigt intressant att se hur det ska gå till. I nästa steg säger man att om marknaden inte löser problemen ska staten minsann gå in och fixa det här på ett antal orter. Det är ett par hundra orter som nämns, där man anser att det ska finnas ett statligt ansvar. Jag hittar dock ingenstans något slags kostnadsberäkning. Vad kommer det i så fall att kosta? Det skulle vara bra om ni kunde förklara det, om det är statens ansvar att fortfarande finnas kvar för att den här betaltjänsten ska finnas tillgänglig runt om i landet. Vad kommer den att kosta då? Det måste ju betyda någonting om staten ska gå in och ta ansvar för den samhällsservice där det inte är intressant för marknaden att upphandla det hela. Jag hittar i alla fall ingen sådan siffra. Jag skulle vara tacksam om någon från majoriteten kunde upplysa mig om det. Sedan finns det också en väldigt konstig formulering under rubriken insatser för vissa grupper. Där konstaterar man, precis som tog upp, att det finns grupper som helt enkelt inte får ha ett bankkonto i bank, vilket gör att de får problem när de ska ta emot och betala räkningar. Då skriver utskottsmajoriteten så här: Även om det inte finns någonting som tyder på att detta skulle vara ett problem. Vad menar ni med det? Är det inget problem att människor i , ett antal procent, inte har tillgång till och inte får bankkonto? Vad är det för analys som ligger bakom det? Är det bara ett syftningsfel? Jag förstår inte riktigt den meningen, måste jag säga, att det inte skulle vara ett stort problem. Inte för dem som har bankkonto förstås, men för dem som inte har ett bankkonto är det rimligtvis ett problem om man nu har någon typ av transaktioner så att man vill betala eller ta emot pengar. Om dessutom läggs ned så att man inte kan få ut de pengarna eller betala över disk måste väl det ändå vara ett problem, vilket de till exempel har insett i . För att inte göra det här för långt ska jag uppehålla mig vid de, och det är många, nio reservationer som står bakom, antingen enskilt eller tillsammans med andra. Jag kommer dock inte att yrka bifall till samtliga, även om jag har god lust. För tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1 som handlar om statens ansvar för grundläggande betaltjänster och reservation 7 som handlar om bankernas kostnadsansvar. Vi tycker att också reservation 8 är mycket viktig, men den har Socialdemokraternas representant redan yrkat bifall till och vi kommer att rösta för den. När det gäller reservation 1 konstaterar vi att det, som jag sade inledningsvis, är en viktig princip att alla människor runt om i landet ska ha en väl fungerande samhällsservice. Dit hör betal- och kassaservice, betaltjänster eller vad vi nu väljer att kalla det. Vi konstaterar att inte minst för småföretagare runt om i landet eller ideella föreningar med dagskassor som ska lösas in inte förvaras i penningburken utan sättas in på ett konto är det en klar fördel om det finns tillgång till betal- och kassaservice. Vi tycker fortfarande att majoriteten är svaret skyldig. Vad innebär det när man lättvindigt säger att staten ska ta ansvar för de ställen där upphandling inte löser problemet? Kan ni förklara mer i detalj hur det går till och vad det kommer att kosta? Avregleringen och den ordning som finns på posten innebär att när folk ska lämna in ett paket, köpa ett frimärke, betala eller hämta ut pengar är de osäkra på vart de ska gå. Ska de gå till den lokala affären eller där de brukar köpa bensin? undrar de var de ska handla bensin, om det är där de brukar köpa korv. Det blir en förvirrad debatt. Man gör numera en massa saker på ställen där man tidigare inte har varit van vid att göra dem. Jag tror att de flesta har lärt sig ungefär vart de ska gå för att göra det ena och andra. Men detta skapar ständiga problem. Om vi nu dessutom gör en nyordning kommer det att skapa stora problem för ytterligare ett stort antal människor. De måste sätta sig ned och fundera på vart de ska gå för att få en tjänst utförd. Är det en rimlig ordning? Vi tycker att Posten borde få fortsätta att ha ansvaret och dessutom få full kostnadstäckning för att bedriva en viktig samhällsservice. Det finns en infrastruktur. Det finns synergieffekter. Det sitter en person på ena sidan disken och sköter postverksamheten och en annan person sköter kassaserviceverksamheten. Det borde finnas möjlighet till samordning, som vi brukar prata om i alla andra sammanhang, men här ska det vara en strikt uppdelning. Vänstern är skeptisk till den nyordningen, som vi inte tycker har lett till lyckade resultat. I reservation 3 tar vi upp att vi inte har något emot att tjänster ska utföras till rimliga priser. Men vi vill lyfta in att det också ska vara rimliga villkor, vilket vi brukar prata om i andra sammanhang. Det gäller till exempel hur långt ifrån postlådorna ska finnas för att ta emot post. Vi kan ha en diskussion om hur långt som är rimligt. När det gäller och betaltjänster går det inte att bara prata om priser utan vi måste också diskutera tillgänglighet, avstånd och möjlighet till betaltjänster för alla människor i det här landet. Det saknas en hel del i propositionen och betänkandet. Jag hoppar över reservation 4 och går till reservation 5. Om man trots vår kritik fullföljer nyordningen tycker vi att man inte ska ha som upphandlande myndighet utan i stället ska välja . I reservation 6 tar vi upp särskilda insatser för vissa grupper. Den socialdemokrat som har varit uppe före mig har också tagit upp den diskussionen. Jag lägger ihop detta med reservation 7 om bankernas kostnadsansvar. Det finns en ordning där man har något slags filosofisk diskussion, nämligen så att det inte är ett problem för dem som inte har bankkonto eftersom det går att lösa på annat sätt. Jag vill ha ett svar på hur det går till. I finns inte betjäning över disk, men där finns en lag som säger att man är skyldig att tillhandahålla ett bankkonto. Det gör att färre människor behöver ha tillgång till betalning över disk. Det är ett steg i den riktningen. Om vi skulle införa en likartad lagstiftning i skulle vi åtminstone sätta press på bankerna så att de måste ha synnerligen allvarliga skäl att neka människor att öppna ett konto. Då skulle ett större antal människor kunna sköta sina betalningstjänster via bankerna som de flesta av oss andra gör antingen genom att gå in på banken, via Internet eller på annat sätt. Vi tycker att bankerna har åkt snålskjuts på den befintliga reformen. De har lagt ned kontor på mindre orter. De har kontorslösa banker. De säger att man kan gå till Kassaservice. Faktum är att det är rimligt att bankerna, den finansiella sektorn, på ett betydligt mer omfattande sätt tar ansvar för att det finns en fungerande infrastruktur när det gäller betaltjänster. Varför ska samhället fullt ut ansvara för att det här inte fungerar? Uppenbart har inte banksystemet och finanssektorn gått in med de pengar som krävs för att upprätthålla en ordning som faktiskt även gynnar den finansiella sektorn. Det är alldeles uppenbart att den sektorn gynnas av att det finns en fungerande betaltjänst. Varför är det inte ett större ansvar? Därför yrkar vi bifall till reservation 7. När det gäller konsekvenserna för sysselsättningen tycker vi att det är rimligt att staten tar det fulla arbetsgivaransvaret och inte bara säger att Posten har avsatt pengar, moderbolaget har avsatt pengar, och att en omställning ska göras. I olika debatter har det sagts att det finns individuella lösningar. Vi tycker inte att det räcker att säga att Posten får det ansvaret. När vi sitter och fattar beslut i riksdag är det viktigt att vi markerar att vi är beredda att ta det fulla arbetsgivaransvaret så att det blir en vettig situation för de människor som har jobbat hela sitt liv i en viktig bransch. De ska inte nu ställas inför fullbordat faktum och en otrygg framtid. 4 (): Jag ber att få ta till orda som representant för samtliga allianspartier. Det är därför det är bara jag som debatterar. har diskussioner pågått om hur den grundläggande kassaservicen ska regleras. Det är inte så konstigt med tanke på att nuvarande reglering härrör från då betalningsmönster och kontanthantering var helt annorlunda, från när det var helt självklart att hämta ut sin lön i kontanter på bank eller på post och gå dit igen och betala sina räkningar. Men tiderna har, som sagt, förändrats, och allt fler väljer att inte ha några kontanter alls nästan och allt fler väljer att betala varor med kort, räkningar över Internet eller via autogiro. Det här har utretts och utretts under dessa år. föreslog 1998 att statens ansvar för kassaservice skulle upphöra. Det föranledde ingen åtgärd av dåvarande regeringen. Post- och kassaserviceutredningen föreslog 2004 att kassaservicelagen skulle upphävas och att skulle få i uppdrag att upphandla de grundläggande betaltjänsterna på orter där det inte var kommersiellt motiverat att tillhandahålla sådana tjänster. Det var ett förslag som, med andra ord, var tämligen snarlikt detta. Dåvarande regeringen genomförde, som bekant, intet av detta heller. Men det är inte underligt att det här har utretts. PTS, som kontinuerligt gör undersökningar av verksamheten, har konstaterat att minskade antalet betaltransaktioner i Postens kassaservice . , det av helägda dotterbolaget som bedriver verksamheten, räknar med en minskning med åren framöver. är det 100 000110 000 personer som använder för att betala räkningar eller ta ut kontanter eller alltid. Kostnaderna för verksamheten, det vill säga statens totala kostnad, anslag samt underskott i , uppgick till inklusive omstruktureringskostnader. Den årliga ersättningen från staten om 400 miljoner har inte täckt bolagets kostnader för åtagandet om en rikstäckande kassaservice. Rörelseresultatet för bolaget hamnade på minus med en omsättning på . Efter den statliga ersättningen blev rörelseförlusten , som belastade Postens eget kapital och därmed indirekt staten som ägare av Posten. Med de sjunkande volymerna i kassaserviceverksamheten, som jag tidigare nämnde, fru talman, har bedömningen gjorts att statens kostnader för att upprätthålla rikstäckande kassaservice enligt nuvarande ordning successivt skulle komma att öka ytterligare om ingen förändring sker. Det är inte underligt att det har utretts, men det är underligt att ingenting har skett. Detta är inte rimligt. Alliansregeringen föreslår i sin proposition att det politiska målet för de grundläggande betaltjänsterna ska vara: Alla i samhället skall ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Vidare föreslås att det statliga åtagandet endast bör omfatta de orter där behovet av dessa tjänster inte tillgodoses av marknaden och att dessa kan tillhandahållas genom att tjänsterna upphandlas. Upphandlingen bör ske av PTS och länsstyrelserna ges bevakningsansvar och i dessutom ett särskilt ansvar för samordning och rapportering till regeringen. S, v och mp skriver i sin reservation 1 att staten måste ta sitt ansvar för att upprätthålla en väl fungerande betalnings- och kassaservice i hela landet. Ja, men, fru talman, det är precis detta staten kommer att göra, genom att se till att det politiska målet grundläggande betaltjänster för alla till rimliga priser blir tillgodosett genom marknadens försorg och där det inte uppfylls upphandla tjänsterna och dessutom se till att tillsynen fungerar. Att staten måste utföra tjänsterna kan väl ändå inte vara nödvändigt i när det kontinuerligt dyker upp nya och bättre utförare på marknaden. Och statens utförande av dessa tjänster har väl för övrigt inte varit någon lysande idé, sett i backspegeln. V skriver i sin reservation att måste ansvara för att ge alla denna service. Men det är ju det man har haft, och det blev förskräckligt dyrt och inte bra. Man kan samordna med övrig postverksamhet, säger . Jojo det tyckte Posten var en dålig idé , när man skilde verksamheterna åt och lade betaltjänsterna i eget dotterbolag. Vidare tycker Vänstern att det vore bättre att fick upphandla om man nu ska upphandla.