prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Den möjligheten skulle fördärva det system vi har med helhet och ansvar för de beslut vi fattar. I det avseendet tror jag att den representativa demokratin håller och är mycket bättre. 17 () replik: Vi partier tar ansvar utifrån vad folket vill och vad det vill ha för politisk framtid här i . Genom att det röstar på oss som partier tar vi sedan ansvar för att försöka genomdriva det vi har fått stöd för bakom oss. Det ansvaret är vi vana vid som politiker. På något sätt handlar frågan om: Vilket självförtroende har vi som partier och politiker att gå fram och ställa viktiga frågor? Det kan nästan gälla vad som helst. Det handlar också om att backa upp det och skapa opinion för det och säga vad vi tycker och tänker om de frågor som människor vill folkomrösta om. Jag tror att vi inte ska backa som partier och försöka sluta oss och säga: Vi har kommit fram till det gemensamt på vår kongress, vår partistyrelse, i riksdagsgrupper och olika församlingar. Vi ska öppna oss och våga möta väljarna i vad de efterfrågar att vi ska tycka till om. Den opinionen och den styrkan ska vi kunna ha. Då är det lite problematiskt ur demokratisynpunkt att inte kunna möta nästan vilken fråga som helst i en folkomröstning. Det gäller oavsett om det gäller kommande eller om det är en fråga om skatten och så vidare. Jag tror att vi kan möta det, och vi klarar det alldeles utmärkt. Det kommer att utveckla oss. Det kommer också att utveckla möjligheterna för människor så att de känner att de har ett inflytande. Det är en brist att människor kanske inte känner det riktiga förtroendet för oss politiker att vi tar tag i deras frågor och bestämmer i deras frågor, som de tycker att det är viktigt att vi gör. Vi riskerar också att tappa väljarnas intresse i val. Det gäller oavsett om det är ett gemensamt val med alla val på eller om vi har skilda valdagar. Låt oss möta väljarna öga mot öga och säga: Vi står för den här åsikten. Tycker ni det, så rösta på mig eller oss som parti. 18 () replik: har undvikit att svara på frågan om de faktiska effekterna av det ni föreslår. skulle till exempel kunna genomdrivna folkomröstningar nästan överallt. Jag frågar detta därför att det bland de teoretiker som finns bakom och andra finns en mycket väl utarbetad teori om att vi inte längre har någon demokrati. Vi har en demokratur, som de kallar det, det vill säga en demokratisk diktatur där vi inte frågar folket om invandringen. De tror att folket skulle vara på deras sida och inte på den andra sidan. Teorin om demokratur bygger på en typ av populistisk förenkling: Vi går till folket och frågar. Det är en förenkling från en politiker som sitter i som förvånar mig. Vi vet hur komplicerade frågorna faktiskt är. Vi vet att det inte är enkelt med alla konsekvenser och allt det som måste överblickas. Därför skulle folkomröstningsförslaget leda till en förenkling som per definition skulle vara populistisk. Hur formulerar du en fråga? Man skriver inte ett betänkande. Man gör inte sådana saker, utan man måste fatta sig kort. Titta bara på våra folkomröstningar här i och hur förvirrande de egentligen är. I det avseendet skulle ett sådant system som föreslås leda till att vi får partier och politiker som profilerar sig på detta enkla, populistiska sätt. Det är inte bra. När jag läste det ni föreslog tänkte jag på det gamla citatet av som säger: Den representativa demokratin är antagligen den sämsta regeringsformen, bortsett från alla andra. Den kritik som ni har är träffande. Men alternativen skulle inte bli bättre. Jag slutar mitt anförande med ord i min mun. 19 (): och väljer att köra en traditionell republik- och monarkirunda. De ställer helt klart en mycket berättigad fråga: Ska man i en demokrati kunna ärva ett ämbete? Som huvudprincip bör man inte kunna det. vill ha fortsatt monarki i . Det finns republikaner i vårt parti, även i vår riksdagsgrupp, och kanske finns det också en och annan principiell rojalist inom partiet. De flesta är nog, liksom jag, pragmatiska i synen på frågeställningen. Jag är principiell republikan men pragmatisk monarkist. Det handlar i hög grad om traditioner. Traditioner har betydelse, även för miljöpartister och vänsterpartister. Även skulle förmodligen protestera om talmannen utlyste ett arbetsplenum . Det finns inga rationella skäl att säga nej till ett arbetsplenum , men det finns traditionella skäl. Det gör det även i detta sammanhang. Monarkin är en tradition och den har blivit en symbol för det svenska samhället. Jag kan ta ett annat exempel: Vår svenska flagga. Om ni tittar noga på den ser ni ett kors på blå botten. Kan man verkligen ha ett kors på blå botten i ett sekulärt samhälle? Det är också tradition. Jag har inte hört någon som har yrkat på att vi ska slopa den svenska flaggan för att den har ett kors. Tradition har betydelse. Man måste göra en avvägning mellan rationella skäl och tradition. förlängde den debatt om valsystemet som vi hade i i går. Vi har inte alls låsta positioner, men vi har förberett diskussionen om valsystemet, och det är ett intressant område. fokuserade lite väl mycket på handlingskraftiga regeringar. Det är viktigt att valsystemet gynnar detta. Det är ett effektivitetsbegrepp. Men det är inte bara effektivitet som ska gälla i demokratin utan även representativitet, som är viktigt. Det är många komponenter som ska till, inte bara talet om handlingskraftiga regeringar. Jag kan föreställa mig att under den mandatperiod som vi befinner oss i kommer Socialdemokraterna att under många debatter säga att vi har en handlingsförlamad regering, trots att valsystemet har skapat en så kallad handlingskraftig regering. Det kan lätt gå troll i begreppet handlingskraftig. Det fördes också en diskussion om personvalet. För egen del har jag en mycket klar uppfattning. Personvalssystemet har havererat. När av väljarna kryssar i riksdagsvalet har systemet havererat. Systemet förutsätter att åtminstone större delen av väljarkåren kryssar. Vi måste hitta ett nytt system. Man kan tänka sig olika lösningar på detta. Man kan gå försiktigt fram. Man kan också göra mer dramatiska förändringar, men det brukar inte vara tillrådigt att göra dramatiska förändringar i den svenska demokratin. Men någon förändring måste ske på den punkten. Det är också viktigt att komma ihåg att hela den konstitutionella kontexten, alltså sammanhanget i sin helhet, måste hänga ihop. Gör man en förändring i ena änden kan det puffa på i den andra, och så blir det problem där. Jag är fascinerad av grundlagsfrågor. Det är väl inte så många i kammaren som är det, men jag hoppas att är det i alla fall. Det är viktigt att man inser att systemen hänger ihop och att man ser komplexiteten och rättar sig efter det. Jag tror inte på några dramatiska förändringar, men successivt kanske vi via kompromisser för vi behöver breda överenskommelser kan komma en bit på väg. Det är bra att åtminstone tre av de ordinarie ledamöterna sitter i det hade egentligen behövt sitta fler för vi kommer kanske, vilket vi ännu inte vet, att behöva genomföra detta . Då behöver vi en god insikt i dessa frågor. 20 () replik: Det var intressant att lyssna på anförande. Monarkin är en gammal historisk överenskommelse som glider mer och mer i takt med att kungen uttalar sig mer och mer. Det var ett ganska klart och fint exempel att ta upp flaggan, men flaggan är i alla fall tyst. Jag undrar om tycker att det är helt okej att kungen uttalar sig mer och mer. Tycker att det är okej att högsta ämbete går i arv på ett så odemokratiskt sätt? 21 () replik: När det gäller principen har jag redan sagt att man inte ska ärva ett ämbete. Men vi befinner oss i en traditionell kontext. Det får vi leva med och göra en avvägning. Den typen av avvägningar får alla partier och politiker göra i alla möjliga sammanhang. När det gäller kungens politiska roll är den mycket liten. Som jag har uppfattat det har kungen inte gjort några övertramp som har föranlett att vi skulle ifrågasätta honom som monark. 22 () replik: Jag fick bara svar på den ena frågan. Jo, jag tycker att kungen har uttalat sig i många saker. Bland annat i miljöfrågorna har han uttalat sig mycket, där jag inte tycker att det har varit lämpligt. Du tog upp att du i grunden är republikan. Jag undrar hur du då kan stötta någonting så odemokratiskt som bevarandet av monarkin. 23 () replik: Jag vill inte påstå att det är odemokratiskt eftersom det faktiskt står i våra grundlagar att vi ska ha en monarki. Det är beslutat av riksdag, såvitt jag vet, med mellanliggande val. Jag förmodar att anser att representerar demokratin. Vi kan diskutera de här principerna. Jag har försökt anföra att det finns ett avvägningsskäl som har med traditioner och symboler att göra. Jag är som sagt var inte principiell rojalist. Det är väl bra om vi har en monark som är engagerad i olika frågor, men han måste ju känna till sina begränsningar. Såvitt jag vet har han inte överträtt sina befogenheter. Det fanns ett exempel som ledde till att vi granskade inte kungen men hur statsråden hade informerat kungen inför en resa. Men det visade sig att det uttalande som sedan väckte uppmärksamhet i den svenska debatten var det som fanns i det material som kungen hade fått från . 24 () replik: Låt mig först säga att jag uppskattar sätt att resonera om vikten av att vi är överens om stora förändringar och att vi slår vakt om den tradition vi har i . Vi hafsar inte fram författningsförändringar, och vi genomför inte stora förändringar utan att vi på det stora hela är överens. Det öppnar naturligtvis för kompromisser på olika områden, och jag tror att det är viktigt att vi gör så. tyckte att jag fäste för stor vikt vid detta att skapa handlingskraftiga regeringar. Men min poäng var att måste kunna regeras inte bara i tider av solsken utan också när det regnar. Då är det viktigt att man har en ordning som gör att regeringen verkligen kan regera landet. Handlingsförlamning kan inträda av åtminstone två olika skäl. Det ena skälet är om man har en koalitionsregering där man drar åt olika håll och inte kommer överens. Det kanske kommer att inträffa under den här mandatperioden; vad vet jag? Det andra skälet är om regeringen inte får stöd i för sina förslag. Det är också en form av handlingsförlamning. Problemet 19911994 var att vi hade båda delarna. Vi hade en koalitionsregering som hade svårt att hålla ihop inbördes och som dessutom, ovanpå det, inte hade majoritet i . Ny demokrati hade ju en vågmästarställning. När man lägger ihop de två effekterna blir det nästan mer än handlingsförlamning. Det var nästan likstelhet ibland, om man får säga på det sättet. Man kunde inte nå fram för att göra stora förändringar. Till slut fick man söka stöd hos oppositionen, det vill säga den socialdemokratiska oppositionen, som då gjorde två uppgörelser med regeringen. Problemet är att vi helst inte vill hamna i den situationen igen. Det är därför jag lyfter fram detta så tydligt. Om vi nu ska göra någon reform är det snarare i den riktningen, det vill säga genom att skapa parlamentariska förutsättningar för starka regeringar. 25 () replik: drar upp koalitionsregeringen 19911994. Jag vill påminna om s-regeringarna inte heller har varit utan problem . Problemen är legio i den delen. Sedan säger att det är viktigt att valsystemet stimulerar till handlingskraftiga regeringar, och han påstår att man måste ha en ordning för detta. Det låter väldigt fint. Men vad är det för ordning han vill ha för att få de här handlingskraftiga regeringarna? Det vore ganska intressant att se. Är det ett majoritetsvalsystem? 26 () replik: Det är alldeles riktigt som säger att också socialdemokratiska regeringar har haft bekymmer. Vi kan gå ännu längre tillbaka och se regeringskrisen . Det var en minoritetsregering som inte fick stöd i för det krisprogram som man då gick fram med. Sedan kom den borgerliga regeringen som hade sina bekymmer. Jag väljer inte att värdera det. Själva poängen är att oavsett vilken färg regeringen har ska den kunna regera landet också när man har problem. Det var min huvudpoäng. Det var inte min mening att peka finger på det sättet just åt borgerligheten. Annars kan man säga att just nu är det ju inte handlingsförlamning som den här regeringen präglas av. Det är snarare tvärtom att systemskiftet drivs på när det gäller arbetsmarknaden, bostadsmarknaden och sjukvården. Vi ser kraftigt ökade klyftor som är en följd av den politik som ni för. Det är inte handlingsförlamning vi ser. Jag ser en helt annan form av bekymmer. Vad är jag ute efter? Det finns ju två extremer. Den ena extremen är att ha majoritetsval i enmansvalkretsar. Då tar det största partiet mandatet i en valkrets såsom sker i exempelvis . Den andra extremen är riksproportionalitet, som vi har , med proportionella val där av rösterna också ger av sätena. Sedan kan man röra sig mellan dessa två extremer. Det finns några saker man kan röra i. Det ena är valkretsarnas storlek, det andra är antalet utjämningsmandat och det tredje är riksdagsspärren, alltså den fyraprocentsspärr som vi har. Jag vill inte ta ställning till vad man ska göra i det här läget. Det är alldeles för . Låt mig bara säga att jag inte vill ha en ordning där man driver proportionaliteten ännu längre, splittrar upp ännu mer och försvagar regeringarna ännu mer. 27 () replik: Angående alliansregeringens handlingskraft kan man väl säga att det är bra att det händer någonting. Det är bra att tycker att det är bra att det händer någonting. har ingen replikrätt, men jag förstår att det vore gefundenes Fressen att få en överrepresentation från de större partierna. Det är ganska intressant, och det kommer väl att nå offentligheten, att regeringen har gjort en simulering av vad ett majoritetsvalsystem av brittisk modell skulle innebära. Det skulle leda till att vi fick ungefär ett 50-tal moderater och resten socialdemokrater i den här kammaren. Jag förstår att skulle tycka att det var väldigt roligt om det blev så, men vi kommer säkert att se till att det inte blir så. 28 HANS (): Jag blir lite bekymrad över . Först pratar han om en kammare som består av 50 moderater och resten socialdemokrater. Det låter rätt obehagligt. Sedan sätter han griller i huvudet på vänstermajoriteten genom att påpeka det självklara, nämligen att flagga är en korsfana. Det gör mig lite orolig. Jag tror att det kan riskera att vi får förlänga de här lite märkliga debatterna som ifrågasätter monarkin. Debatten om skolavslutningarnas icke-varande i kyrkorna kommer att kompletteras med attacker på den svenska och skandinaviska korsfanan. Alliansen gick till val på att behöver en politik som sätter jobben i centrum. Själv kompletterade jag detta med att behöver fantasi. Jag gjorde en liten innehållsförteckning så att man kunde jämföra vad de olika kandidaterna i min valkrets tyckte. Jag lovade att jag skulle se till att stopplagen avskaffades och startlagen infördes. Vad jag har förstått av tidningen, fru talman, kommer detta att ske genom ett regeringsbeslut . Man kommer att lägga fram detta utmärkta förslag för kammaren. Jag sade att vi inte ska ha någon flygskatt, och jag sade att jag ska arbeta för monarkins bibehållande. Det är i den sista egenskapen jag nu står här i talarstolen. Jag har märkt att det finns fiender till statsskicket här i kammaren. Vi lyssnade just till . Hon påpekade detta med demokrati. Gör vi ett dåligt jobb, så avsätt oss. Jajamänsan, , det var precis det som hände 2006. Ni gjorde ett dåligt jobb, och ni avsattes. Mot er stod en allians som pratade om jobb, mer pengar till dem som arbetar och ökad framtidstro i . Sedan undrade hon hur länge vi ska ha monarki. Då är mitt svar till henne att jag hoppas att det ska vara . Det är precis som säger, att detta är djupt folkligt förankrat. Detta är en folkmajoritets uppfattning. Jag tycker också att man kan anföra ett rent praktiskt argument. Tittar man på var det finns monarkier är det stabila demokratier generellt, till exempel , , , , och . Däremot kan jag räkna upp ett antal länder som har republik eller partisekreterare som styr, till exempel , och . Jag tycker att det är ett gott praktiskt argument för monarkin. Monarki innebär stabilitet men också att det finns en förankring i traditioner. Kungalängden är den svenska historiens ledstång som vi kan hålla oss till i vardagen. från har gått. Det gör att jag kanske kan avslöja, om ingen berättar det för honom, att jag tyckte att alla hans argument mot i replikväxlingen var alldeles utmärkta. Jag funderade ett tag till med på att instämma i det, men jag tänkte att det kanske skulle väcka lite rabalder om en moderat höll med en miljöpartist, så jag gjorde inte det. Jag hoppas, fru talman, att ingen berättar detta för . Han sade en sak, nämligen att han inte ser de republikanska åsikterna som riktade mot personen kungen. Nej, de är riktade mot oss alla i folkmajoriteten som är för det svenska statsskicket. Jag tror att monarken, som saknar partitillhörighet, är en samlande och enande gestalt. har funderat en del kring stabilitet i regeringsbildningen. Jag tror att det är viktigt att fundera kring stabilitet i landet, och där tror jag att en monark som står bortom partipolitikens snävhet just i en kristid är en viktig samlande symbol. Jag skulle vilja ställa en fråga till er i , och Socialdemokraterna. Vad gör ni tillsammans om ni nu mot förmodan skulle få makten ? Är det mp:s och v:s linje om nej till monarki som gäller? visar att en alliansregering, även om det finns republikaner där, innebär en fortsättning för detta statsskick i . 29 (): I likhet med majoriteten av dem som uttalat sig i denna debatt, åtminstone i personlig egenskap, tillhör jag statsskickets fiender. Jag är motståndare till arvkungadömet, och det är naturligtvis . Däremot ser jag det inte som den viktigaste frågan att få det socialdemokratiska partiet att även i realpolitiken anta en rimlig ståndpunkt efter att vi har vunnit valet . Det kan vänta till framtiden. Det är min personliga åsikt att det inte är den viktigaste frågan i just . Vad gäller den svenska flaggan kan jag säga att jag tycker att det är helt okej med en skandinavisk korsflagga bara ni inte försöker sätta dit tolv stjärnor på den. Jag kommer inte att ifrågasätta att den ser ut som den gör. Det jag gick upp för att diskutera var frågan om personvalet. Jag tänkte nämligen göra någonting så otroligt som att hålla med alla som uttalat sig i frågan utan att hålla med mitt parti. Jag tillhör nämligen dem som är motståndare till personvalet såsom det ser ut . är för någon form av personval. Det var vi redan från början. Vi var inte eniga då, men vi var för någon form av personval redan från början. Jag tillhör den del av som ser hur illa detta system fungerar och som ifrågasätter de personkryss som sätts. Det är trots allt fortfarande ett litet antal människor som faktiskt kryssar. Men på vilka grunder är det som människor kryssar? Är det verkligen de bästa grunder man skulle kunna tänka sig som personval genomförs på? Vi ser att människor får kryss därför att de är fantastiskt bra kandidater. Jag tror att en av dem som fick kryss på den grunden precis har lämnat kammaren. Vi ser också att människor får kryss därför att de är kända från tv. Vi ser att människor får kryss därför att de har en stor släkt. Man ska vara väldigt försiktig som politiker med att försöka tolka varför människor röstar som de gör. Vi vet nu att människor har röstat för en borgerlig regering, och då får man anta att de också har röstat för den borgerliga regeringens politik. Man måste anta det, i alla fall som huvudregel. Men man måste också ifrågasätta: Har väljarna verkligen fått den korrekta informationen för att kunna göra ett rationellt val, baserat på fakta? De sloganer som har förekommit i personvalskampanjerna har varit ganska intetsägande. Kan någon av er exempelvis gissa vilket parti det var som hade en kandidat i med valsloganen En politiker som bryr sig och tar ansvar som var uppsatt överallt? Det kunde ha varit vilket parti som helst ja, utom förstås, för de driver ju inte personvalskampanjer. Det är en bra slogan som alla skulle kunna använda. Det är problemet. Personvalet fokuserar inte på det som skiljer kandidaterna så mycket åt, som att de lyfter fram enstaka frågor. Det är personvalet när det är som bäst. När det är som sämst fokuserar det på vad som skiljer kandidaterna åt inom samma parti. Säg exempelvis att någon röstar på därför att är republikan. Det vore ju trevligt! Men tänk om han sedan inte röstar enligt den åsikten! demokrati är en partidemokrati. Jag tror att vi måste ändra personvalssystemet på något sätt, eventuellt till det irländska valsystemet, för det är inte belastat med exakt de brister som vårt nuvarande system har. 30 (): Jag har begärt ordet på grund av att jag tycker att borde få lov att diskutera kungahusets vara eller icke vara. Jag är republikan, men jag tycker att även om man inte självklart är republikan så borde man tycka att det är en demokratisk rättighet för att diskutera den här frågan. Detta är i princip den enda begränsningen i man får inte diskutera kungahusets vara eller icke vara. Man får heller inte diskutera portalparagrafen att all offentlig makt utgår från folket, men det tror jag ingen ifrågasätter. Förutom att jag tycker att det är konstigt att utesluta frågan om kungahuset är det så att det finns en del demokratiska problem. Sedan kan man tycka vad man vill, men det är inte förenligt med de demokratiska principer som gäller för övrigt. Det första, självklara, är att kungen är statschef. Hade han bara varit kung så hade jag haft lite lättare att acceptera det, men han är statschef. Han är alltså högste företrädare och står över den folkvalda , över statsministern och ledamöter. Han är inte vald, och det går inte heller att avsätta honom. Till råga på allt har han åtalsimmunitet. Det innebär att vilka brott han än kan komma att begå, grova eller mindre grova brott, så kan han inte åtalas, han kan inte straffas för brottet, och han kan inte heller skiljas från sitt uppdrag som statschef. Det här är ju rent medeltida regler. Allas likhet inför lagen är inte det en viktig demokratisk princip som åtminstone borde få lov att diskutera? Det som är så vansinnigt är inte bara att inte har i uppdrag att diskutera kungahuset, dess utformning och dess vara eller icke vara utan att man dessutom har ett direkt förbud att diskutera denna fråga. Jag tycker att förbudet åtminstone bör hävas, så att utredningen får lov att diskutera den här frågan om man vill. Det finns ett par andra demokratiska problem. Ett av dem är religionsfriheten. Det är också en grundläggande demokratisk princip att alla svenska medborgare utan några som helst villkor ska få lov att bekänna sig till vilken religion man vill. Man kan uttala sig som ateist, , katolik och så vidare. Men kungafamiljens medlemmar har inte denna rättighet. Det är till och med så att kungen skall skiljas från sitt uppdrag om han bekänner sig till något annat än den rena evangeliska läran, som den kallas det är alltså en väldigt gammal form av kristendom och detta gäller även den övriga familjen. En annan absurd sak är att kungens barn och syskon måste fråga om lov när de vill gifta sig. Då är det regeringen tillsammans med kungen som beslutar om detta är acceptabelt och om den partner som man har valt är acceptabel. Kungen själv däremot behöver inte fråga om lov, och det gör ju det hela bara ännu mer motsägelsefullt. Allt det här sammantaget tycker jag pekar mot att det är dags att åtminstone diskutera de här uråldriga reglerna. När det gäller grundfrågan, om man över huvud taget ska vara statschef utan att vara vald och utan att kunna avsättas, kan man göra en liknelse med ledamöter. Tänk om det var så att det var våra förstfödda barn som tog över våra riksdagsplatser och, om vi inte fick några barn fick våra närmaste släktingar ta över.