prot · GU0958 · 2007-02-02 00:00:00 — Mycket av det vi vill göra och kommer att göra under den här mandatperioden är ännu inte klart. Det kan jag garantera. 22 (): Hur kan det bli förbättrade arbetsvillkor för kulturarbetarna när de försämringar som har kommit kommer med besparingar på som de olika institutionerna har rätt att få för att skapa fler arbeten? På vilket sätt ser ministern att de kommer att parera varandra? Man drar ju in dessa pengar. Du har sagt att du är mycket mån om barnkulturen. Man förhindrar olika institutioner att producera mer kultur för barnen. Hur kommer ministern att få ihop försämrad a-kassa och avdrag med 50 miljoner med en förbättring för kulturarbetarna och en bättre barnkultur? 23 Kulturminister (): Den sista frågan från tyckte jag att jag svarade på i mitt förra inlägg, så det hoppas jag att jag inte behöver upprepa. När det gäller momsfrågan måste jag återigen säga att väldigt mycket pengar har betalats ut till institutionerna, drygt 300 miljoner. Förhoppningsvis får vi någorlunda klart för oss hur mycket pengar som det handlar om. Sedan har jag också sagt, och jag kan återigen säga det här, att beslutet om de kommande höjningarna är väldigt beklagligt, alltså när det gäller det som man trodde att man skulle få behålla, med anledning av att de nya reglerna på momsområdet inte kommer att träda i kraft. Det kanske inte finns utrymme för detta , men jag har också förklarat varför jag inte tyckte att det var rimligt. Jag tror att också nämnde . Det är sant att Malmöoperan har fått tillbaka rätt många miljoner. Jag kommer inte ihåg om det var 30 eller 40 miljoner. Jag vill också minnas rätta mig om jag har fel, det kan vi ta efteråt att den socialdemokratiskt styrda kommunen har dragit in de pengar som Malmöoperan skulle ha fått. Så det är en diskussion som man får föra där nere. Om jag har missuppfattat detta så ber jag om ursäkt. Men jag tror att det var så. Men Malmöoperan skulle ha fått rätt mycket extra pengar. Och med dem kan man också åstadkomma en hel del verksamhet. Och på många av dessa institutioner har man varit väldigt glad över det tillskott som har kommit, även om man kanske också rätt eller fel hade trott att man skulle få ännu mer pengar. Och det kan kanske komma, men det finns inte utrymme för det i budgeten just . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2006/07:161 om kurser i svenska för utländsk vårdpersonal 24 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utländska akademiker snabbt ska erbjudas effektiva utbildningar för att komplettera sin utbildning och snabbt komma i arbete samt om jag, om den nya ordningen fortsatt ska råda, avser att vidta några åtgärder för att utländska akademiker ska kunna finansiera sina studier och i så fall vilka. Jag delar åsikt att det är ett slöseri med resurser att kompetent och högutbildad arbetskraft går arbetslös i . Det finns en arbetskraftsreserv bland yrkesutbildade invandrare som ofrivilligt har hamnat i arbetslöshet eller i yrken som inte alls motsvarar deras formella utbildningsnivå. Det är regeringens mål att invandrare och flyktingar ska ha samma möjligheter till ett bra och produktivt liv i som personer som är födda och uppvuxna här. råder det läkarbrist i . Jag delar därför uppfattning om vikten av att snabbt språkutbilda de hundratals personer med vårdutbildning som kommit till från länder utanför EU. Vi i måste bli bättre på att både locka till oss och ta emot högutbildade personer från andra länder. Det handlar både om att validera deras utbildning och att ge dem kunskaper i det svenska språket. har ett arbete med att se över svenskundervisningen för invandrare, sfi, påbörjats. Vidare bereds inom både socialministerns och utbildningsministerns ansvarsområden frågan om en översyn av nuvarande ordning för bedömning av hälso- och sjukvårdsutbildningar från tredjeland. Det råder dock en viss begreppsförvirring i den här debatten som jag möjligen skulle vilja bidra till att försöka reda ut. Till att börja med får läkare som kommer från , från EU/EES-området, mer eller mindre automatiskt svensk läkarlegitimation. Det är sedan arbetsgivaren som sätter upp kraven för svenskkunskaperna. Vad gäller landstingen, de viktigaste sjukvårdshuvudmännen, så anordnar de mycket ofta svenskkurser i egen regi. Svenskundervisning kan utländska läkare, som alla andra, få inom ramen för exempelvis sfi och vuxenutbildning, komvux. Komvux har fått för att bland annat klara den uppgiften. har de allra flesta möjlighet att få en flexibel och skräddarsydd lösning. Den som däremot genomgått utbildning för ett legitimationsyrke i ett land utanför EU/EES-området måste kunna visa att hon eller han har för yrket nödvändiga kunskaper i skandinaviska språk. Det kan vara betyget Godkänd från B-kursen i svenska eller svenska som andraspråk inom gymnasial vuxenutbildning. och högskolor anordnar vidare kurser i svenska för utomnordiska studenter. kräver inte att en person genomgår en kurs i så kallad vårdsvenska för att utfärda kompetensbevis i form av läkarlegitimation. Jag skulle också vilja göra ett tillrättaläggande när det gäller påståendet att regeringen har beslutat att dra in de anslag som , Ams, har haft för kompletterande språkutbildning. En riktigare beskrivning är att de anslag Ams disponerar för alla möjliga program dras ned, detta mot bakgrund av den mycket stora efterfrågan på arbetskraft som vi har . Det är Ams som inom ramen för tilldelade medel gör nödvändiga prioriteringar. Några särskilda medel från vare sig den nya eller den gamla regeringen för språkutbildning har aldrig funnits. Vad gäller fråga om jag avser att vidta några åtgärder för att utländska akademiker ska kunna finansiera sina studier vill jag anföra följande. har ett av världens mest generösa studiestödssystem. Utländska medborgare som bott här , och som inte har kommit hit med avsikten att studera, har möjlighet att få svenskt studiestöd. För rätt till stöd krävs också permanent uppehållstillstånd, flyktingstatus eller uppehållsrätt och varaktig anknytning till . Goda kunskaper i svenska är en av de viktigaste byggstenarna för att en individ snabbt ska kunna komma ut i arbets- och samhällsliv. Det pågår ett arbete inom med att se över både möjligheten att förbättra svenskkunskaperna i allmänhet bland invandrare och möjligheten för högutbildad personal och högutbildad vårdpersonal att snabbt lära sig svenska. Jag kommer fortsatt att noga följa utvecklingen på detta mycket viktiga område. 25 (): Jag tackar så mycket för svaret från skolministern. Jag hade ett tag hoppats att jag inte skulle behöva ställa den här interpellationen, eller att jag till och med var lite för snabb. Jag har ett minne av att jag i såg att skolministern hade uttalat sig för vinnarna i Nutidsorienteringen, och jag har letat efter artikeln, om att han hade uppmärksammat denna fråga. Jag är inte helt säker på detta, men jag har för mig att det var så. Detta är en ganska allvarlig fråga, särskilt om man tänker på att alliansen har gått till val på att skapa jobb och att man ska få jobb så fort som möjligt och inte gå arbetslös och vara beroende av bidrag och annat. Vi behöver verkligen läkare och sjukvårdspersonal från andra länder, även från länder utanför EU. Av skolministerns svar framgår att man från regeringens sida har vidtagit ett antal åtgärder för att driva igenom sin nya politik. Man har sänkt bidraget för komvux till alla kommuner med, om jag minns rätt, 600 miljoner, och man har minskat Ams resurser. Jag antar att det är en politisk tanke bakom allt detta. Men då kan man inte i svaret på min fråga om kurser i svenska för utländsk vårdpersonal hänvisa till att Ams får fixa detta på något sätt. Detta får komvux i kommunerna ordna på något sätt. När det gäller komvux är det kommunerna som styr den prioriteringen. Men det är klart att de får betydligt större svårigheter när deras bidrag har minskat på detta sätt. När det gäller Ams borde regeringen, om man hade någon tanke bakom detta och ville behålla dessa utbildningar för utländsk vårdpersonal som bevisligen har hjälpt och som har varit effektiva och som har sett till att folk har kommit i arbete, också ha gett tydliga direktiv om detta. Man skulle ha skrivit några rader i sina regleringsbrev och så vidare. Men här förutsätts det på något sätt att Ams ska gissa sig till att man kan dra ned på allt möjligt men att man ska låta dessa kurser vara. Och jag vet i alla fall inte om att det på något sätt har sagts. Jag skulle gärna vilja få ett klart besked här om att man fortfarande ska se till att frågan om svenska för utländsk vårdpersonal är aktuell och att det är regeringens vilja att dessa människor ska komma i arbete så fort som möjligt. Om inte måste jag fundera på om det är så här att den ena handen helt enkelt inte vet vad den andra gör när det gäller regeringens politik. Jag förstår att skolministern delar min åsikt om att det här är ett viktigt område och att det är viktigt att man kommer i arbete. Men jag ser inte de praktiska beslut som stöder denna vilja i regeringens politik. Det är förvisso olika departement, men det hela borde hänga ihop. Jag saknar det sambandet. 26 Statsrådet (): Hela regeringen står bakom interpellationssvar som ges här, så det är ingen skillnad mellan olika ministrar och departement. Vi har alla uppfattningen att vi så snabbt som möjligt när högutbildade invandrare kommer hit ska kunna tillgodogöra oss deras kunskaper i olika yrken, i motsvarande funktioner, i vårt land om det finns behov av det. Vi ska då se till att de lär sig svenska så snabbt som möjligt. Det finns ingen skillnad inom regeringen och, tror jag, inte heller i på den punkten. Varken jag eller något annat statsråd har möjlighet att gå in och tala om för Ams att just den där kursen är viktig, utan de gör en bedömning. De får ett minskat anslag, men de har trots allt mycket stora resurser också i fortsättningen. Jag har också uppfattat att de gör bedömningen jag vet inte ens om beslut ännu fattats inom Ams att det här är något som är mindre viktigt. Därför lägger de ned just detta. Jag som statsråd har ingen som helst möjlighet att gå in och tala om för dem, peka på, hur de i stället ska prioritera, utan det är deras ansvar. Även om vi, , tycker att det här är viktigt hjälper det inte med tillfälliga Amsprojekt, utan handlar det helt klart om de system vi har för validering, om vilka behörighetskrav som gäller. Man kan också, tycker jag, ställa en mycket relevant fråga. Om ett landsting har läkarbrist och personer kommer hit, invandrare som bosätter sig i och som får tillstånd att bo här, och de har rätt utbildning men saknar viss vårdsvenska en massa landsting ordnar sådana här kurser, och det är väl ett bra ansvar att ta för arbetsgivaren är det väl alldeles utmärkt att komplettera med det som behövs för vården. Det är väl inte alldeles givet att det är ett tillfälligt Amsprojekt som är svaret på detta problem. Vi har ju ett stort problem. Det är ingen idé att hålla på och skylla på andra regeringar, men jag har hållit på med det här. Det är klart att vi har ett stort problem i och med att vi för högutbildade personer från andra länder som kommer hit inte har system, regelverk och annat så att vi kan tillgodogöra oss deras yrkeskunskaper. Det är långt mycket större än det lilla projekt som vi nu talar om. Det gäller en massa akademiska yrken. Man kan lösa det mycket tillfälligt för en liten yrkesgrupp med ett tillfälligt Amsprojekt. Men i större sammanhang måste vi hitta system och lösningar som fungerar och för många olika yrkesgrupper. Därför håller bland annat utbildningsministern och socialministern inom sina områden på med att se över de bestämmelser som gäller just för att göra detta lättare för framtiden. Om önskar att jag ska gå in och peka på vad Ams i detalj ska göra gör så här! kan jag säga att det är något som jag varken får eller vill göra. Det vore mycket olämpligt. Själva problembeskrivningen däremot instämmer, tror jag, allihop i i. Vi måste hitta system och regler som är sådana att högutbildade invandrare snabbare kan komma in på svensk arbetsmarknad. 27 (): Det är bra att skolministern och jag är överens om att vi inte ska ha några tillfälliga projekt för detta. Att det krävs en mer långsiktig stabil lösning kan jag helt hålla med om. Men problemet är att det här har fungerat. Det har funnits en ordning. Sedan kan man ha åsikter om den var perfekt eller ej, men det är inte det vi nu debatterar. Det har alltså funnits en ordning för utländsk vårdpersonal när det gäller att lära sig svenska. Men på grund av budgetbeslut och på grund av den nya regeringens politik har denna ordning slagits sönder. Det är bra att vi har långsiktiga lösningar. Men man ska inte förstöra det som finns, som fungerar och som behövs förrän det nya är på plats. Det är det min kritik gäller. När det gäller budgetbeslut verkar regeringen inte ha varit riktigt medveten om vilka konsekvenser det här kommer att få för kurser i svenska för utländsk vårdpersonal. Det verkar vara så att ni nu ska hitta nya långsiktiga lösningar. Det är jättebra. Det går säkert att hitta bra lösningar som även är intresserat av och som vi stöder om de är vettiga. Men varför gör ni som ni nu gör? måste ni hitta något som löser problemet . Det är ju ni som har ansvaret för att de lösningar sänkts som fanns tidigare och som faktiskt fungerade. Där tycker jag att är mig svaret skyldig, alltså: Vad göra? 28 (): Jag hade faktiskt inte tänkt blanda mig i den här diskussionen. Men jag blev lite förvånad över skolministerns brist på ja, vad ska man kalla det? kraft när det handlar om att göra något åt detta. Alla tycks vi vara överens om att det här är väldigt viktigt. Vi kan också se vad orsaken är till att detta nu händer, nämligen att regeringen väldigt kraftigt skär ned på Ams anslag. Om man gör det kan man inte stå i kammare och säga: Varför gör de på detta viset? Naturligtvis har det en orsak. står ju här och säger: Ja, det här är viktigt och bra. Jag vet inte riktigt varför de gör på det här viset, men jag kan ingenting göra. Det där stämmer inte i sak. Visserligen är det sant att man som enskilt statsråd inte får lägga sig i vad en myndighet gör. Men Ams är regeringens myndighet. I utarbetas hundratals regleringsbrev där regeringen talar om för myndigheterna vad man förväntar sig utifrån de riksdagsbeslut och regeringsbeslut som tas. Jag kan tipsa min efterträdare om att det finns alla möjligheter i världen för regeringen om ni nu verkligen tycker att detta är så viktigt, vilket jag inte misstror det minsta att i regleringsbrevet skriva in att denna verksamhet är så pass viktig att den bör genomföras av Ams. Det finns inga hinder där vare sig i grundlagen eller från den här . Det tycks finnas en rörande enighet i den här frågan. Det är så, vilket väl alla kan konstatera, att det utan ett gemensamt språk som verktyg för kommunikation oavsett vad man jobbar med, men kanske särskilt i jobb och yrken där man jobbar med människor är näst intill omöjligt att få ett jobb i det här landet om man nu inte råkar vara från ett anglosaxiskt land. Då går det bra med engelska. 29 Statsrådet (): Det är modigt av att ge sig in i den här debatten. Det är ju misslyckad integrationspolitik, inte minst på utbildningsområdet, som är orsaken till det vi nu diskuterar. Vi har många högutbildade invandrare i som stängs ute från arbetsmarknaden, och det är den regering som avlöstes som har huvudansvaret för detta misslyckande. Vi talar just nu om några personer som går en viss utbildning i ett Amsprojekt. Men sanningen är att frågeställningen är mycket vidare än så. Vi har alla mött dem. Jag tänker ofta på sådant här. Med de arbetstider jag har måste jag ibland gå till korvkiosken för att äta mat. Då möter jag en persisk litteraturdocent som inte har möjlighet att få jobb i därför att han stängs ute från jobb som han är utbildad för. Det löser vi inte med tillfälliga Amsprojekt, , utan det är våra system för integration och utbildning som vi i grunden måste ändra och se över. Vi måste snabbare kunna tillgodogöra oss de kunskaper som människor har som kommer till från andra länder och som har en hög utbildning. De som har engelska som modersmål har det självklart mycket lättare. Men om vi undantar och den typ av länder där världsspråk talas är ett av de länder som vid en jämförelse har klart svårast att tillgodogöra sig de kunskaper som de personer med hög utbildning har som kommer hit. De hamnar i stället i arbetslöshet, i utanförskap eller i jobb långt under deras kvalifikationer, så försök inte att få det att handla om att den här regeringen har dragit ned på Amsanslagen ! Det är inte det som har skapat problemet, utan problemet fanns långt före då Amsanslaget drogs ned, ! Det är ett mycket mycket stort problem som ni har misslyckats med att ta tag i men som vi nu tänker ta tag i. 30 (): Jag ska inte ge mig in i att diskutera vad som har hänt som helst sedan, utan min konkreta fråga till skolministern är följande. Vi har ett problem. Det fanns en ordning, och hur bristfällig den än må ha varit så fungerade den. Utländsk vårdpersonal med hemvist utanför EU som kom till lärde sig svenska. tog beslut med anledning av budgetpropositionen i frågan. Komvux fick minskade resurser, Ams fick minskade resurser. Vi ser att svenskundervisningen inte fungerar längre. Det kan vara bra att hitta långsiktiga lösningar, det är jag alltid intresserad av. Men vad ska vi göra ? Vad gör regeringen, till exempel genom regleringsbrev kan det mycket bättre än jag, men jag var inne på samma tankegång för att rätta till detta problem , nu och här, för den vårdpersonal som vi kan använda på våra sjukhus, både läkare och sjuksköterskor, så att de kan komma i jobb? De finns här i landet, vi behöver dem. Regeringen verkar inte ha någon direkt lösning på frågan. De verkar stå ganska handfallna. Det kommer att ta att hitta permanenta lösningar. 31 (): Detta är typiskt för skolministern. Så fort han hamnar i en situation där han egentligen inte har något bra svar eller någon egen politik hemfaller han till något slags valrörelseretorik: Allt ont i kommer av socialdemokratiskt styre. Det må så vara sett från skolministerns perspektiv. är det ett faktum att ni har vunnit valet. Kom ur valrörelseretoriken och tala i stället om vad ni vill göra! Det är precis som säger: Oavsett de brister eller förtjänster som den förra regeringens politik hade kan vi konstatera att det inte blir bättre om man försämrar möjligheten för människor som kommer från andra länder att lära sig svenska. Det är det den här regeringens politik de facto har inneburit. Då säger skolministern att det här är en viktig verksamhet som egentligen borde finnas. Ams borde egentligen göra det, men det är upp till dem, säger ministern. Om det nu är så viktigt, skolministern, och vi alla tycker det, är skolministern då beredd att vidta någon som helst åtgärd för att detta i så fall skrivs in i Ams regleringsbrev, där regeringen talar om för Ams vad man förväntar sig? Kan skolministern tänka sig det? Det vore välgörande att få ett rakt besked och inte bara en massa valrörelseretorik om den förra socialdemokratiska regeringens brister och tillkortakommanden. Det räcker inte, det duger inte att som svar till de människor som blir utan svenskundervisning säga att det var värre . Det var det inte alls. Det är ni som har skurit ned på svenskundervisningen. 32 Statsrådet (): Jag tror att mycket väl vet hur det fungerar. Man ger myndigheterna ansvar, och de får resurser, fattar beslut och gör prioriteringar. Att jag skulle säga att jag gör en bättre prioritering på arbetsmarknaden än vad Ams gör vore förmätet. Ams gör den här bedömningen. Anslagen till Ams är nedskurna därför att arbetsmarknadsläget förbättras kraftigt. Vi vill ha fler människor i arbete i stället för i olika bidragssystem. Visst är det så att Ams får betydande resurser detta år och . Prioriteringarna inom de resurserna görs av . Det är riktigt att det finns formella möjligheter för en regering att gå in och beordra just det, men Ams har ansvaret att göra de här avvägningarna. Detta leder mig till frågan: Vad bör vi göra för att lösa det ? Det är inte ett tillfälligt Amsprojekt. Det Amsprojekt som vi talar om har pågått i , men det är inte tillfälliga Amsprojekt som är lösningen på problemet, utan det är naturligtvis långsiktiga regelsystem, hur vi integrerar människor som kommer hit från andra länder med kvalificerad utbildning. Det är det frågan handlar om i grunden. Där har vi satt i gång ett arbete som borde ha satts i gång för mycket länge sedan inom . Men den nya regeringen prioriterar detta och tycker att det är viktigt. Det tar ett tag att få den här typen av regelverk på plats. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2006/07:209 och 250 om barngruppernas storlek i fritidshemmen 33 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kommuner och huvudmän ska leva upp till skollagen när det gäller fritidshem och skolbarnsomsorg. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels stärka likvärdigheten och höja kvaliteten i fritidshemmen, dels minska barngruppernas storlek i fritidshemmen. Båda frågorna avser liknande frågeställningar, och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. Skolbarnsomsorgens huvuduppgift är att komplettera skolan och att erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För många familjer är fritidshemmet en förutsättning för att föräldrarna ska kunna förena föräldraskap med arbete eller studier. har fritidshemmen knutits allt närmare skolan. Det är en positiv utveckling, eftersom fritidshemmen därmed på ett bättre sätt kan bidra till att eleverna når läroplanens mål. råder etableringsfrihet för fritidshem med enskild huvudman. Det var partierna i som tillsammans med röstade fram denna ändring i skollagen. Jag anser att det är en viktig reform som kommer att både förbättra föräldrarnas valfrihet och öka mångfalden. Precis som för förskolan och skolan har kommunerna huvudansvaret för fritidshemmen. Det är alltså på det lokala planet man avgör vilka resurser som tilldelas verksamheten. Varje fritidshem gör sedan sina prioriteringar utifrån de behov som finns. beskriver i sin lägesbedömning de problem som fritidshemmen brottas med. Många kommuner saknar konkreta mål för fritidshemmen och utvärderar inte verksamheten. Jag ser detta som en utmaning för kommunerna, och min förhoppning är att lägesbedömning ska stimulera till diskussioner om hur fritidshemmens kvalitet och resultat ska utvecklas för att fler elever ska nå skolans kunskapsmål. Därutöver har regeringen beslutat att de nationella kvalitetsgranskningarna ska genomföras tätare. De är en viktig del av statens styrning och bidrar också med kunskapsunderlag till huvudmännen om fritidshemmens kvalitet. 34 (): Så fortsätter vi vår dialog. Jag har ställt den här frågan till skolministern med en speciell utgångspunkt, nämligen skollagen. Vi hade ju äran och glädjen att gemensamt sitta i för och göra ett gediget arbete. Den stora diskussionen där handlade väldigt mycket om att vi alla var överens om att målstyrning är ett bra sätt att styra en verksamhet. Vi tittade på målstyrningen i och konstaterade att vi var bra på att styra med mål men att vi var lite sämre på att följa upp. Där välkomnar jag den nya regeringens beslut om tätare tillsyn. Det är väldigt bra och behövs säkert. Vi vet att det behövs. Det stora problemet i är: Vad gör man sedan när vi har konstaterat att det finns brister? Det är i den här situationen vi befinner oss . har konstaterat när det gäller fritidshem och skolbarnsomsorg att det finns stora brister. är frågan: Vad föreslår regeringen för åtgärder för att komma till rätta med dessa brister? Behövs det åtgärder, eller gör man som vi tyvärr brukar göra i och säger: Jaså, det var ju synd? Men sedan händer det inte så mycket mer.