prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Då skulle man också behöva ta ett statligt ansvar för hamnarnas mark och hamnarna som sådana. Jag tror att det är utmärkt att det är kommuner, i enstaka fall också någon privatperson, som äger hamnar . Det är på det sättet man ska arbeta med det här. Jag skulle också vilja säga att forskningen när det gäller trafikfrågorna självklart ska fortsätta. Sjöfarten är en oerhört väsentlig del. Alla partier i denna sal är fullständigt överens om att vi måste överföra mer av godsflödena till sjöfarten och mindre till vägtrafiken. Där tror jag att vi är helt eniga. När det gäller Norviks hamn är inne på att huvuddelen av det gods som går från Norviks hamn också ska gå via järnväg på olika sätt. Man är beredd att investera i just järnväg för att kunna klara av att få denna nya stora hamn. Slutligen skulle jag vilja säga så här: Låt oss inte göra hamnfrågorna i till något som man ska kämpa mot varandra om. Låt oss i stället samarbeta så att vi får ett bra samarbetsavtal mellan de olika hamnarna, för jag är helt övertygad om att detta går att få fram om bara viljan finns. 41 Statsrådet (): hänvisar återigen till att det har varit Stockholmsfixerat så fort vi har pratat om hamnstrategier. Jag kan inte hålla med om det. Skulle det på något sätt ha varit så utifrån en allmän debatt beror det väl snarare på att i sig har varit aktiv i hamndiskussionen utifrån att det just är en lokal och regional fråga, väldigt kommunalt styrd. Både kommentar och kommentar om hamn visar naturligtvis på att hamn som största hamn också har mycket höga ambitioner att bli än större och att ta till sig än mer verksamhet i förhållande till andra hamnar i EU för att just kunna bli en tydligare hamnnod i det nordiska perspektivet. Upplevelsen av fixering beror antagligen på vilket geografiskt område man befinner sig i. Men det är bra att det förs en aktiv diskussion om hamnens roll i en aktiv transportpolitik. Det är jag den första att bekräfta. Därmed kommer också in på någonting som inte ligger specifikt i interpellantens frågeställningar. Det är sjöfartens miljöpåverkan, inte hamnstrukturerna i sig. Det är klart att sjöfarten i sig inte är lika med god miljö. Sjöfarten i sig har stora utmaningar att ta sig an. Det arbetet pågår också till stor del inom sjöfarten och med den svenska rederinäringen på ett mycket aktivt sätt. Utifrån svenska rederiers perspektiv är det här naturligtvis ett konkurrensredskap som det är otroligt viktigt att det också får ett stort internationellt genomslag, eftersom sjöfart liksom flyg är av internationell karaktär. Vad gäller transportsektorn generellt i handeln med utsläppsrätter är det precis i linje med vad alliansregeringen anser bör ingå i handeln med utsläppsrätter. går vi vidare med flyget som i ett EU-sammanhang inkluderas i handeln med utsläppsrätter. EU går i det sammanhanget före. Målet är att hela transportsektorn ska inkluderas i detta. Det är transportsektorn som står för den största utmaningen när det gäller att ta sig an klimatfrågor. När vi pratar om hamnar och roll vill jag återigen förtydliga att det är fråga om kommunala hamnar, precis som sade. Staten tänker inte ta över några hamnar. Staten är intresserad av att hitta en struktur av prioriterade strategiska hamnar. Anledningen är att hitta en bra, säker och effektiv landinfrastruktur som stärker en effektiv transportkedja och skapar bra övergångar för de olika transportslagen. 42 (): Jag vidhåller att infrastrukturministern är på väg mot en nationell hamnpolitik. De hamnar som ska utses ska kläs med gott miljötänkande, har jag fått löften om. De ska kläs med god infrastruktur runt hamnarna så att godsflödena blir bra och miljöriktiga. Det ställs krav på att hamnarna ska vara öppna dygnet runt så att de kan utnyttjas på ett bra och effektivt sätt. Då driver väl regeringen på. Jag säger inte att regeringen ska äga hamnar. Kommunerna kan äga sina hamnar. Det finns företag som äger hamnar. Jag är inte ute efter ägandet utan ett samlat grepp så att vi drar åt samma håll. Då kan vi lyfta upp de viktiga frågorna om hamnverksamheten, och det är frågor som infrastrukturministern har nämnt här. Miljöfrågorna ska sättas i främsta rummet. Miljöfrågorna rör gods i hamnen, från hamnen och ut i produktionen. Det är oerhört viktigt. Jag är faktiskt tacksam över de svar jag har fått. Jag ser att man tänker lite bredare än tidigare när det gäller en samlad hamnpolitik i vårt land. Det kommer att bli till glädje för miljön. Jag ser också fram emot när vi får se de program som även tar med transportsektorn i handeln med utsläppsrätter. Det är oerhört viktigt, och det var tydligen också på gång. 43 (): Jag har en kort kommentar om utsläppen från sjöfarten. Vi har diskuterat att det skulle vara det mest positiva. Vi har sett att det kanske inte helt och hållet har varit alldeles positivt. En del saker om sjöfart har kommit fram som det är bra att beakta i debatten. Jag reagerar när man ställer miljötänkande mot att man bygger en ny hamn i . Resonemanget om detta går inte ihop. Det ena står inte mot det andra. Det finns i alla hamnar , var de än befinner sig i landet, ett stort miljötänkande. Det kan vi som har varit runt i svenska hamnar konstatera. Det tråkiga är när saker och ting ställs mot varandra, till exempel miljötänkande i förhållande till att bygga Norviks hamn. Man försöker att ställa byggandet av sluss mot att bygga Norviks hamn. Det finns en lång rad saker som görs. De har inte med varandra att göra. Det ena kan byggas utan det andra. Det som saknas i sammanhanget och i är att vi inte har ett gemensamt samarbete. Hur ska vi organisera hamnverksamheten tillsammans mellan de olika huvudmännen? Det är tråkigt. Det var inte ämnet för dagens debatt, men det är där det skorrar. Alla hamnar oavsett om de heter , , , , eller vill vara hamn. Detta går inte ihop, fru talman, utan man måste hitta ett samarbete mellan hamnarna för att nå dithän. 44 Statsrådet (): Just nu känns det som att jag är överflödig i debatten. Jag kan rekommendera och att ta debatten om miljö kontra Norviks hamn i deras riksdagsgrupp. De får lösa frågan där. Jag anser, fru talman, att den debatt som interpellanten lyfte upp handlade om . Den frågan har jag besvarat. De flesta allmänna hamnar fungerar som antingen nationella, regionala eller lokala logistiknoder. I det fortsatta arbetet är det viktigt att hamnarna används av flera trafikslag för omlastning eller lagring. Det är därför som också , det remissunderlag som är ute, som vi väntar på att få tillbaka till departementet, ska vara en del av den framtida infrastrukturplaneringen. Det är oerhört viktigt att alla trafikslag har en väl fungerande samverkan. Det är nödvändigt för att ha en internationellt sett konkurrenskraftig transportkedja. Här står otroligt stora utmaningar på spel. Förutom att vi ska ha en klimateffektiv transportkedja har vi en stor utmaning i att våra transportkedjor och vår logistik ska vara effektiva så att vi kan fortsätta att ha internationellt sett konkurrenskraftiga jobb. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:144 om 45 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att ska få samma möjlighet som staten att säga upp avtalet om samt att beslutet om långsiktiga inriktning behandlas i samband med beslut om ny infrastrukturplanering för perioden 20102019. har varit föremål för ett flertal flygplatsutredningar , bland annat Stockholmsberedningen (SOU 2003:33) samt den presenterade utredningen flygplatser (SOU 2007:70). Båda dessa utredningar är föremål för överväganden i regeringen. Infrastrukturverksamhet är oavsett form en kapitalintensiv verksamhet, och långsiktighet behövs för att ge infrastrukturhållaren möjlighet till rimliga avskrivnings- och återbetalningstider för nedlagt kapital. Avtalet om är tecknat mellan två parter, nämligen staten genom och . I 7.2 § står det att om parterna inte avtalar annat upphör arrendet vid avtalstidens utgång. Av ordalydelsen framgår att parterna kan avtala om annat om viljan finns. inriktning är att verksamheten ska finnas kvar, och den ska i huvudsak inriktas mot att stödja näringslivets utveckling genom att vara dels en flygplats för reguljär flygtrafik till och från , dels en flygplats för affärsflyget. Utöver denna typ av flygverksamhet finns på även taxiflyg, räddningsflyg och statsflyg. Betydande tidsvinster finns att göra för många som bor i genom att åka till i stället för . Om man sedan även tar hänsyn till de längre ledtiderna på vid avresa och ankomst blir tidsvinsterna ännu högre. För taxiflyg, räddningsflyg och statsflyg är tidsvinsten mångdubbelt högre än för ordinarie flygresenärer. är därför en flygplats som behövs i transportsystemet. 46 (): Tack vare god uppfostran och av ren artighet tackar jag infrastrukturminister för svaret. Egentligen är jag rätt upprörd över regeringens hantering av den här frågan och frånvaron av riktiga svar. Jag tycker att jag som interpellant kan kräva att regeringen verkligen bemödar sig att svara på ställda frågor på ett seriöst sätt. Jag tycker att de två frågorna är väldigt klara och tydliga. Dessutom konstaterar jag att regeringen har valt att flytta fram svaret på interpellationen, av okänd anledning, så det har funnits utsträckt tid att fundera på hur man ska svara. Ett tag undrade jag om jag skulle skippa debatten. Om jag uppfattade det hela rätt när svarade på en direkt fråga från mig när hon besökte trafikutskottet hade regeringen tydligen fattat beslut i den här frågan . Vi står här och diskuterar en sak som egentligen är färdigbehandlad utifrån regeringens perspektiv. Då kan man fråga sig: Är det rimligt att ska ha något slags gräddfil när det gäller att planera framtida infrastruktur? Precis som skriver i svaret finns det en flygplatsutredning, Framtidens flygplatser, SOU 2007:70, som remissbehandlas ute i landet. Där ska man bedöma vilka flygplatser som behöver ha statligt stöd fullt ut, vilka som ska ha reducerat stöd och så vidare. Ungefär på samma sätt som när det gällde , som debatterades här tidigare, ska man bedöma vilken typ av flygplatser vi ska ha och vilket stöd som behövs för att vi ska ha fungerande flygtrafik i landet, och även utrikes. Är det då inte märkligt att man springer händelserna i förväg och ska teckna ett avtal ? , om jag minns rätt, ska man ha ett avtal mellan å ena sidan och staten via å andra sidan. Jag tror att det gällande avtalet löper ut . Om man nu kände att det finns en uppsägningsklausul som håller på att rinna ut, kunde man då inte tänka sig att förlänga avtalet kanske för att avvakta vad de kommer fram till i ? pratar vi alltså om en förlängning . Om jag räknar rätt, som jag skriver i interpellationen, kommer åtta val att hållas under den tiden. Jag ifrågasätter om man i demokratisk ordning ska kunna påverka infrastrukturen vad gäller flygplatser i . Det hör till saken att den här flygplatsen är rätt kontroversiell. Jag har valt att inte gå in och diskutera huruvida vi behöver eller inte. Vänstern tycker inte det vi tycker att den ligger helt fel i en storstad, av miljöskäl, som sades tidigare, om det händer olyckor och så vidare. Det är inte det den här diskussionen handlar om, utan två konkreta frågor. Den första är: Anser statsrådet att ska få samma möjlighet som staten att säga upp avtalet om ? Jag hittar inget svar på den frågan i texten. Den andra frågan är: Vad avser statsrådet att göra för att beslutet om långsiktiga inriktning behandlas i samband med beslutet om ny infrastrukturinriktning för perioden 20102019? Jag hittar inget svar på den frågan heller. Vitsen med att vi ställer interpellationer och har något slags kontrollfunktion här i är att vi förväntar oss någon typ av svar på ställda frågor, inte att man börjar diskutera helt andra saker. Jag hoppas därför att infrastrukturministern muntligen kan besvara de två frågorna. 47 PER (): Det var en intressant uppgift att den här frågan kanske till och med är färdigbehandlad av regeringen. Det vore väldigt intressant att få klarlagt av ministern om beslut redan är fattat. Vad jag har hört är att man måste fatta beslutet för att det ska träda i kraft. Det vore bra att få ett tydligt besked på den punkten. Jag vill börja med att notera att det här är ytterligare ett mycket negativt klimatbesked från regeringen, att lägga till den långa lista av beslut som redan har fattats. Det första man gjorde när man kom till makten var att stoppa flygskatten, som skulle ha verkat dämpande på flygets utveckling och ökning. planerar man att förlänga verksamhet med . Vi ser att flygets utveckling är mycket oroande. Med dagens takt fördubblas trafiken ungefär . Vem som helst kan nog inse att en sådan utvecklingstakt inte är hållbar, speciellt inte som flyget nu är det transportslag som har störst klimatpåverkan per personkilometer. Man kan då diskutera om det sker en teknikutveckling som gör att man kan lösa det här med tekniska mått. Enligt studier från KTH kommer utsläppen att fördubblas ungefär även om man räknar med den absolut mest optimistiska teknikutveckling som man kan tänka sig för flygplanen. Det är väldigt oroande, om man tänker på att vi vet att vi , , måste ha minskat våra utsläpp radikalt i västvärlden och i . hinner utsläppen från flyget fördubblas två gånger. Jag tror att de flesta som lyssnar på den här debatten eller har följt frågan inser att det är en helt ohållbar inriktning och att vi måste vidta åtgärder för att komma åt flygets utveckling. Det tänker inte regeringen göra, utan tvärtom kommer man att fortsätta att subventionera flyget på ett väldigt underligt sätt gentemot andra transportslag. Jag tycker att just frågan om är extra upprörande, i och med att inrikesflyget är en av de stora koldioxidkällor som påverkar klimatet som är lättast att ersätta. Inrikesflyget går ganska lätt att ersätta till största delen med tåg, som har en bråkdel av utsläppen jämfört med flyget. Då måste man fatta beslut här och som gynnar tåget på flygets bekostnad, just på de sträckor där tåg är ett relevant alternativ. Tvärtom går regeringen nu ut och föreslår att man ska förlänga avtalet och köra . Det är egentligen ett avtal som också kraftigt snedvrider konkurrensen. har ställt sig bakom beslutet att varje trafikslag ska stå för sina egna kostnader, men i det här fallet är avtalet en enorm subvention till inrikesflyget. Den avgift de betalar för flygplatsen är inte i närheten av marknadsvärdet. Det här är en otroligt central tomt nära som är enormt attraktiv för alternativ användning, till exempel bostäder. Det ligger helt i linje med tanken att förtäta våra städer och skapa korta transportavstånd. I stället väljer man att låsa användningen av den här tomten för inrikesflyget. Man borde i stället satsa på att utveckla tågtrafiken, och den trafik som man inte kan ersätta med tåg kan man föra över till , vilket är ett klart relevant alternativ. Ministern pratar i sitt svar om att det finns betydande tidsvinster att göra om man tar sig till jämfört med till . Jag vet inte om ministern har prövat att åka ut till , men det tar att åka. Med tanke på trafiken i är det ungefär likvärdigt med den tid det tar att åka till . Jag har en känsla av att de här besluten inte är helt underbyggda. Jag skulle vilja be ministern att fundera en sväng till på om det verkligen är rätt sätt att fortsätta med till för att få en bra klimatsituation i . 48 (): Jag har lyssnat till interpellationsdebatten så här långt, och jag måste säga att jag blir förvånad, delvis när jag lyssnar på Per . Vad jag lyckas uppfatta av argumentationen är att det har fallit i glömska att vi reser mycket, att vi i är beroende både av kommunikation utanför landets gränser och av kommunikation inom landets gränser. Att det finns ett stort antal resenärer som föredrar flyget framför järnvägen tycker jag är ett tecken på att vi som politiker måste arbeta aktivt för att utveckla järnvägen. Där ser jag det som oerhört intressant med den utbyggnad som görs i bland annat södra när det gäller höghastighetståg. För att återknyta till : Det är ett långt avtal. Det håller jag med om. Men jag ser också det positiva i att avtalsperioden är lång. Precis som infrastrukturminister har sagt är det en kapitalintensiv bransch, och jag ser framför mig att det med ett långsiktigt avtal finns möjligheter såväl för som för flygbolag att vidta åtgärder som begränsar bullret och begränsar andra miljöpåverkande utsläpp. Det ser jag som väldigt positivt, för då har också en möjlighet att bli bättre. Jag kan se att det finns ett behov av . I den utredning som har gjorts är en av de åtta flygplatser som är utpekade som strategiskt viktiga i tillsammans med . Vi får ändå komma ihåg att är huvudstaden i , och här finns ett behov, precis som jag sade i föregående interpellationsdebatt. En fjärdedel av befolkning bor runt om i den här regionen. Det är ett stort resande i . Uppenbarligen är det ett stort antal resenärer som inte uppfattar som det fullgoda alternativet utan föredrar . Ur miljöperspektiv välkomnar jag det långa avtalet. 49 (): Först och främst vill jag instämma i vad säger om att få svar på frågor. Det är väl det minsta man kan kräva när man ställer en interpellation. Sedan kanske man inte har samma uppfattning som statsrådet, men det viktigaste är trots allt att vi får svar på frågorna och får en bra diskussion under en interpellationsdebatt. Det är smått häpnadsväckande att man tecknar ett sådant långt avtal. Det är häpnadsväckande av många skäl. För det första binder det upp framtida majoriteter. Antingen det är i eller i som helhet kommer framtida regeringar och majoriteter att vara bundna av avtalet. För det andra är det häpnadsväckande att som centerpartist anför att är en flygplats som behövs i transportsystemet. I denna fråga har ju centerpartister arbetat tillsammans med socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister , och i viss mån har även folkpartister varit med. Det andra jag reagerar på är resonemanget att det långa avtalet är bra, som säger, för att man då kan vidta åtgärder mot buller och utsläpp. Vore inte den allra bästa åtgärden för att slippa buller och utsläpp att försöka avveckla och på allvar fundera över var alternativen finns och hur vi ska få fram dem? Sedan finns det de facto sakfel i det som statsrådet säger. Om jag åker från kl. 6 på en måndagsmorgon och ska till är det klart att jag väldigt snabbt kommer dit. Det är sant. Men om , efter den här debatten, sätter sig i en bil och ska försöka ta sig till kommer det inte att gå fortare än att åka till . Det kan jag garantera. Jag åker själv den vägen väldigt ofta. Det går inte fortare att åka till än att åka med till . Det tar tvärtom betydligt . När man har flera flygplatser i en region är det klart att det är många fler människor som får möjlighet att välja mellan olika slags flyg. I det sammanhanget kommer alltid en andel att välja att flyga från eller . Men i det här sammanhanget kan man inte ta detta till intäkt för att behövs . Sanningen är att vi behöver en flygplats som ligger söder om . Detta var man i Stockholmsberedningen ganska överens om. Men sedan har vi aldrig hittat något ställe där man definitivt kan förlägga flygplatsen, och det är det som gör att den här frågan brådskar. Det är också därför man blir orolig för att kommer att vara kvar. Den nuvarande regeringen är inte beredd att ta reda på hur man ska få en flygplats på eller i varje fall söder om , så att man ska kunna utnyttja den potential som finns där. växer betydligt mer på den södra sidan än på den norra sidan just . Det får vi hoppas att det gör i fortsättningen också. Men det intressanta i sammanhanget är fortfarande frågan: Hur ska man kunna lita på en regering och en stadshusmajoritet som faktiskt vill binda upp stockholmarna framåt? Detta vet vi inte hur det ser ut. Sedan kan vi återkomma till prisbilden, för är ett underpris för hyran av detta. Men den frågan får jag återkomma till i ett senare inlägg. I detta anförande instämde (). Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § (forts.) Svar på interpellation 2007/08:144 om 50 Statsrådet (): Då återkopplar jag till framför allt det som inledde med i sin replik, besvikelsen över att inte få svar. Jag föreslår att läser svaret igen, för där står svar på frågeställningar. Först och främst är avtalet, som sagt, tecknat mellan två parter, och . Regeringen har fattat sitt självständiga beslut. Sedan är det fullmäktiges uppgift att fatta sitt självständiga beslut om det här avtalet. I avtalet står det också under § 7 att om inte parterna avtalar om annat gäller si och så. Det är naturligtvis så att det är en del för två självständiga parter att avtala om hur formuleringen i avtalet ska gälla och hur avtalet i sig ska hanteras. Jag har också svarat på frågan om . Jag hänvisade till att inriktningen är att verksamheten ska finnas kvar. bekräftar också det. Det finns alltså inget motsägelsefullt i just denna hantering. Vad som händer under är naturligtvis svårt att sia om. Vi vet att det av miljöskäl och konkurrensskäl naturligtvis kommer att inträffa stora förändringar för flyget. Det är också det som är poängen med att ha ett långt avtal. Det är då det kan ställas krav. Det är då man också kan ställa de tydliga miljökraven. Under förutsättning att bolagen uppfyller vissa åtaganden ges de möjlighet att flyga på . Vi vet att det alltid kräver investeringar. Det är av precis den anledningen som man jobbar med långa avtal. Man vet nämligen att miljöinvesteringar också kostar. Då kan man också ställa den typen av miljökrav på de olika intressenterna. Man kan naturligtvis fundera på alternativ till . använde begreppet häpnadsväckande. Men det vore naturligtvis mer rätt att säga det om det som hänvisar till. Han hänvisar till att Socialdemokraterna vill lägga ned . Det är snarare häpnadsväckande att man inte har gjort detta när man har haft majoriteten i och tillsammans med sina samarbetspartner och har agerat för att just lägga ned . I grunden vet vi att det kommer att växa fram alternativ till söder om . är kanske ett sådant exempel, men för att ska kunna vara ett fullödigt alternativ krävs det naturligtvis i det sammanhanget en bra miljövänlig transportinfrastruktur. har tidigare ställt motsvarande fråga skriftligt. Den svarade jag på . Jag lämnade besked om att hade hemställt till regeringen om godkännande av förlängning av avtalet med flygplats och att detta avtal hade träffats mellan staden och . 51 (): Jag vill återigen betona att jag inte har valt att ställa interpellationen på det sättet att vi ska diskutera i sak. Jag kan säga att jag i allt väsentligt delar den kritik i sakfrågan som har framförts av mina kamrater här i och Socialdemokraterna. Men jag uppehåller mig ändå vid formalia, vilket kan verka trist. Men jag tycker fortfarande att det är en något märklig hantering. Har jag rätt uppfattning, som jag framför i min interpellation, att den här uppsägningsklausulen, § 7, endast möjliggör för staten att säga upp avtalet? Det vi säger är att vi vill att ska ha samma möjlighet. Jag har fortfarande inte fått ett konkret besked. Har vi fel när vi säger att det bara är staten som har rätt att via säga upp avtalet, eller har samma rätt? Vi menar att bör ha samma rätt för att man inte ska låsa in sig . Den andra frågan, som jag fortfarande inte tycker att vi har fått svar på, är: Varför kan man inte behandla i den infrastrukturplanering som man ska ta beslut om ? Kunde man då inte ha skrivit in ett undantag i framför allt och sagt att utredningen inte behövde värdera för att det är självklart att den ska finnas kvar? Det hänvisas bara till att man i utredningen tycker att ska vara kvar. Ja, men den är ju ute på remiss. Vi vet inte vad remissinstanserna har sagt. Vi vet inte hur den politiska majoriteten kommer att se ut här i , även om man kan befara det värsta. Vad är det för vits att i det fallet säga att vi redan har ett beslutsunderlag?