prot · GV0935 · 2007-12-03 00:00:00 — Vi måste veta om det är långa köer. Vi måste veta resultat av barn- och ungdomspsykiatrins insatser. Vi är många som undrar vad som egentligen händer, och därför ser vi verkligen fram emot att den här utredningen ska komma till. Vi ska inte glömma att det är de barn som är barn som ska bli föräldrar . Om vi inte klarar av att ge dem det de behöver kan vi lugnt räkna med att de i sin tur inte heller kommer att veta hur de ska ta hand om sina barn. Med det här vill jag yrka bifall till propositionen. 58 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. ska vi debattera ett betänkande om utvecklingen av den sociala barn- och ungdomsvården. Det är ett synnerligen viktigt betänkande med fokus på våra barn och ungdomar. I den senaste rapporten från kan vi läsa att den mest märkbara trenden i kontakter som har haft är den massiva ökningen av problem som hänger samman med psykisk ohälsa. Det innefattar självdestruktiva beteenden, självmordstankar, ätstörningar, depressioner, fobier och panikångest. Men tar även upp barn i utsatthet, barn som utsätts för övergrepp av olika slag. handlade av barnkontakter om just detta, och mörkertalet känner vi inte till. Det som många barn och ungdomar klagar över är att de inte har någon vuxenrelation. Det är svårt att hitta vuxna som kan hjälpa dem. Det är långa väntetider till barn- och ungdomspsykiatrin. Man måste dessutom ha föräldrarnas tillstånd för att söka kontakt. Elevhälsan är underbemannad och har brist på tider att erbjuda. Att vända sig till är ett stort steg. Dessutom dras föräldrarna in. Man kan då fråga sig vart barn som inte kan prata med sin mamma och pappa ska vända sig. Och vad gör barn som lever i utsatthet? Vilken bild har vi av insatser och av andra aktörer? Det som vi får höra och det som ofta bekräftas är att samverkan mellan myndigheter är bristfällig, vilket gör att många barn och ungdomar faller mellan stolarna. Elevhälsan inom många kommuner är kraftigt nedrustad trots det alltmer ökande ohälsotalet bland våra barn och ungdomar. Alkoholkonsumtionen har gått ned bland ungdomar, men bland de ungdomar som dricker har konsumtionen ökat. av flickorna och pojkarna i årskurs 9 dricker minst . Antalet sjukhusvårdade på grund av akut alkoholförgiftning har ökat . Med droger följer det alltmer ökande ungdomsvåldet. Föräldraskapet sviktar och kommer i konflikt med föräldrarnas egna behov av förverkligande. Stressen är överlag mycket hög bland barn och ungdomar i . Socialsekreterare vittnar om att de inte hinner med utredningar. Arbetet är stressigt, och kommunerna sparar inom individ- och familjeomsorgen. Kritikerna uttrycker att anmälningar inte leder till tillräckligt snabba och kraftfulla ingripanden. Enligt en undersökning som gjordes av fackförbundet anser en majoritet av socialarbetarna att inte alls eller bara delvis lever upp till socialtjänstlagens intentioner. Barnperspektivet och barnkompetensen måste få större fokus inom område. I socialtjänstlagen och i , som många har talat om här och som har ratificerat, slås det fast att barnets inställning så långt som möjligt ska klarläggas. Barn har ofta svårt att göra sin röst hörd. Därför är det angeläget att de som ska utreda utsatta barns behov också kan tala med barnen. Många beslut som får en avgörande inverkan på ett barns liv fattas alltså över huvudet på dem, trots att barnperspektivet har förstärkts i socialtjänstlagen. Det är inte ovanligt att bedömningarna ser mycket olika ut. Vid flera studier av barn som placerats i familjehem har barnen varit kritiska mot att de inte har fått tala enskilt med den socialsekreterare som har ansvarat för utredningen. I en studie intervjuades 20 barn mellan . De flesta mindes inte att de hade fått berätta om sina åsikter över huvud taget . 17 av barnen ansåg att de aldrig hade haft möjlighet att påverka valet av familjehem, och 13 av dem hade aldrig talat i enrum med socialsekreteraren . Barn är individer med skilda behov. Det är även angeläget att alla barn i praktiken och inte bara i teorin har samma rättigheter oavsett var i landet som de bor. Enligt socialtjänstlagen ska en utredning inledas om det finns skäl att misstänka att ett barn far illa. Enligt samma lag ska barnets vårdnadshavare informeras om detta i lagtexten står det skyndsamt. Det går inte att hålla vårdnadshavaren utanför, inte ens i ett inledningsskede. Socialtjänstlagen är inte skriven för barn som riskerar att mördas, misshandlas, giftas bort, könsstympas eller bli sexuellt utnyttjade av sina anhöriga. ska ha ett tydligt brottsofferperspektiv i arbetet med utsatta barn. Barnet ska ges tid att bygga upp ett förtroende. Att berätta om övergrepp är inte enkelt, speciellt inte om det är pappa, mamma eller någon annan närstående som är skyldig. Vi kan konstatera att den sociala barn- och ungdomsvården har genomgått stora förändringar . har kommunernas kostnader för individ- och familjeomsorg ökat med 17 ½ procent . och revisorer har pekat på att den sociala barn- och ungdomsvården inte har utvecklats utifrån de mål och regler som finns i socialtjänstlagen. Det är därför glädjande att vi i detta betänkande har fokuserat på förslag som syftar till att stärka barns och ungdomars ställning, skapa förutsättningar för en sammanhållen och trygg vård i enlighet med kunskap och beprövad erfarenhet. Med dessa förslag ska socialnämnden bland annat i samband med ansökan om tvångsvård informera om vilken information som har lämnats till barnet och vilken inställning barnet har. Vid en placering i ett familjehem ska inte bara en vårdplan utan också en genomförandeplan upprättas. Det är synnerligen angeläget för att barnet och vårdnadshavaren ska känna sig införstådda med vad som kommer att hända och vilka mål som ska uppnås. När det gäller familjehem vet vi att det inte är så lätt att rekrytera till det uppdraget. Uppdraget är otydligt och behöver tydliggöras. Regeringens initiativ att tillsätta en utredning för att komma till rätta med dessa otydligheter känns mycket positivt. Det handlar om frågor kring arbetslöshetsförsäkring och socialförsäkring. Vi får inte glömma det förebyggande arbetet. I betänkandet fokuseras på föräldrastödet och familjecentralerna. Familjecentralernas koncept skapar goda förutsättningar för samverkan och goda möjligheter för att tidigt upptäcka barn som far illa eller föräldrar som behöver stöd i sin föräldraroll. Ett omfattande arbete pågår även för att förebygga psykisk ohälsa bland våra barn och ungdomar men även för att satsa på dem som har drabbats av ohälsa. Avslutningsvis vill jag göra några påpekanden när det gäller barns möjligheter att ha en egen kontakt med utan vårdnadshavarens kännedom. Utskottet tar inte ställning utan vill beakta pågående utredning. För mig och känns det positivt att man i betänkandet Beslutanderätt vid gemensam vårdnad föreslagit denna möjlighet. När denna möjlighet inte finns för kan det innebära att socialnämnden inte får ett tillräckligt underlag för att kunna ta ställning till om man behöver vidta åtgärder. Rättssäkerheten för barnet kan i ett sådant fall vara helt satt ur spel då följden kan bli att en nödvändig insats för barnet aldrig kommer i fråga. Det viktiga för socialnämnden är att ett samtal ska vara förenligt med barnets bästa. Vi kommer alla här ihåg lille och flickan i . Vi har en barnkonvention som tydligt deklarerar att man ska tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till dess ålder och mognad. Som sagt har mycket hänt sedan socialtjänstlagen tillkom, vilket i högsta grad ställer krav på den lagstiftning som finns inom detta område. Regeringens initiativ att utreda behovet av en samlad lagstiftning är ett steg i rätt riktning. 59 Statsrådet (): Hon är och har haft ett ganska trassligt liv. Det var problem hemma, och fick ta ett stort ansvar för sina mindre syskon redan när hon var tio . Hon kom till ett jourhem som först inte fungerade bra. Efter flera placeringar och några rymningar blev det ett LVU-hem när var . Jag frågade om hon trodde att man hade kunnat förhindra ett omhändertagande. Hon svarade: Jag tror att det hade gått att göra något tidigare. Jag hade velat vara i en familj, en bra familj. Men jag hamnade i ett jourhem som inte var bra. Jag sade till att jag inte kunde bo där, men ingen lyssnade. Nej, ingen frågade vad själv ville. Den här berättelsen har jag hört från många barn som har blivit LVU:are. bor i en egen lägenhet. Hon pluggar in gymnasiekompetens. lilla dotter blev vändpunkten för henne till ett annat liv. Det går bra för . Det gör det tyvärr inte för alla ungdomar som omhändertas enligt LVU. För många följs en otrygg uppväxt av ett vuxenliv som alltför ofta innehåller missbruk och brottslighet. Det är för skull, och för alla andra barn och ungdomar som far illa, som propositionen om den sociala barn- och ungdomsvården har lämnats till . Det är för att stärka deras rätt att få information om vad som ska hända och för deras rätt att få göra sin vilja känd och dokumenterad så att den blir en del av beslutsunderlaget. Den här propositionen, som har lett fram till ett betänkande, ska stärka barns rättigheter och möjligheter till en trygg och bra uppväxt också när man har varit i en väldigt utsatt situation. Låt mig ändå först säga att de allra flesta barn i har det bra och lever och växer upp under trygga och goda förhållanden tillsammans med sina föräldrar. Föräldrarna är de viktigaste personerna i varje barns liv. Så gott som alla föräldrar älskar sina barn och vill dem väl. Och det är också föräldrarna som i första hand har ansvaret för barnets uppfostran och utveckling, vilket också framhålls i . Samhällets roll är att stödja och komplettera föräldrarna i deras föräldraskap. Barnavårdscentraler, mödravårdscentraler, förskolor och skolor bidrar till att ge föräldrarna ett generellt stöd genom den verksamhet de bedriver. Familjecentraler har inte minst betytt mycket. Det var roligt att höra också oppositionens välvilliga uttalande om familjecentraler . Det förebyggande arbetet är eftersatt, och regeringen avser att stärka föräldrars möjlighet till stöd i deras viktiga uppgift. Det förebyggande arbetet måste därför inriktas på föräldrarna mer än på förskola och skola. Det finns otroligt mycket mer att göra för att ge föräldrarna stöd i deras viktiga uppgift eftersom de är de som är mest betydelsefulla för deras barn. Därför säger vi från regeringens sida att det ska finnas ett föräldrastöd under barnets hela uppväxt, inte bara . Till detta avser regeringen att återkomma. För en del familjer behöver samhället och staten ta ett större ansvar genom insatser från den sociala barn- och ungdomsvården. Behoven kan variera, och ibland handlar det om kortare perioder, ibland under barnets hela uppväxttid. Även i ett utvecklat välfärdsland som vet vi att det är alltför ofta som barn inte ses eller inte hörs inom , inom psykiatrin, inom missbrukarvården och i vårdnadstvister. tar vi viktiga steg för att förstärka barnets rätt. I lagen om vård av unga, LVU, och i socialtjänstlagen skriver vi in rätten för barn att få relevant information. Observera att rätten för barn att få upplysningar i saker som kan ha betydelse för barnet inte finns föreskriven i vare sig SOL eller LVU. Vi skriver också in i LVU att socialnämndens ansökan om vård enligt LVU ska innehålla dokumentation om vilket slags information som har lämnats till den unge och den unges inställning. Det är alltså både en rätt till information och en skyldighet för att efterfråga vad den unge själv vill och att dokumentera detta. Vidare föreslår vi att en genomförandeplan upprättas för barn och unga som vårdas i ett hem för vård eller boende, HVB, eller i ett familjehem. Detta görs i allmänhet, men alltför ofta görs det inte. slår vi fast att det ska göras i varje fall. Det ska inte bara vara fråga om en placering utan den ska vara genomtänkt, och det ska formuleras i text vad som avses med vården. Vi föreslår också att samhället ska kunna uppträda med större bestämdhet till skydd för barn och unga som måste flyttas från sin familj. Barn ska inte få placeras i ett jourhem om inte förhållandena i hemmet är utredda av en socialnämnd. Tiden för en jourhemsplacering ska inte överstiga . Det är för att skapa större trygghet för barnet, det vill säga att veta tidsgränsen och att något sedan ska hända som blir av mer permanent karaktär. Att gå länge och inte veta vad som händer härnäst är verkligen motsatsen till trygghetsskapande. Därför måste begränsas. ska också utan föregående föreläggande få förbjuda fortsatt verksamhet vid ett HVB om det föreligger fara för barnets liv, hälsa eller personliga säkerhet. Vi förbereder också just nu på att tillsätta en utredning som ska pröva en samlad lagstiftning för den sociala barn- och ungdomsvården. Det ska helt enkelt vara en barnskyddslag, bland annat för att samhällets stöd och skydd till barn i utsatta situationer ska bli riktigt tydligt. Om behov finns i vissa situationer vill vi också utreda om man från sida ska kunna erbjuda barn och ungdomar stöd utan godkännande från föräldrar och utan att man för den skull ska behöva tillgripa tvångsmedel. Vi hör många berättelser från om komplikationen när till exempel en förälder är missbrukare och kanske vill dölja sitt missbruk eller har en psykisk sjukdom som gör att föräldern inte ser barnets bästa. Man ska då inte behöva låta det gå så långt att man måste tillgripa ett LVU utan kunna gå in i ett tidigare skede därför att barnets behov är så tydliga. Vi vill titta på om det är framkomligt med en lagstiftning på området. För att förstärka vårdkedjan, särskilt när det gäller behov av stöd och hjälp för barn och ungdomar efter det att de har blivit , gör vi ett tillägg i socialtjänstlagen. Alla vi som är föräldrar till större barn vet att vuxenstöd minsann behövs också efter det att man har blivit myndig. Vi har berättat om att vi vill skapa öppna kvalitetsjämförelser inom äldreomsorgen. tar vi också de första men viktiga stegen för en socialtjänst som i högre utsträckning kan baseras på kunskap och beprövad erfarenhet. rymmer många eldsjälar. Men ofta har de inte fått de verktyg och den kompetensutveckling de behöver för sitt viktiga arbete. får därför i uppdrag att samla in mer data som gäller den sociala barn- och ungdomsvården. Statistiken och informationen om insatser går inte att följa , och utvecklingen kan alltså inte följas. Jag vet som ansvarig minister för inte hur många anmälningar som görs i det här landet om barn som far illa. Jag vet inte hur många av de anmälningarna som leder till en utredning. Jag vet inte hur många av utredningarna som leder till en insats för barnet. Jag måste säga att jag har blivit väldigt förvånad över att denna statistik inte har inhämtats tidigare på nationell basis. Det är verkligen undermåligt att vi så totalt saknar nationell kunskap på området. ska också upprätta och driva ett offentligt register över hem för vård eller boende. Kommunerna blir skyldiga att anmäla verksamheter till länsstyrelserna. Vidare ska tillsammans med forskare, sociala barn- och ungdomsvården och företrädare för brukarorganisationer utarbeta system för att upprätta för den sociala barn- och ungdomsvården. Då kan vi börja mäta och jämföra på samma sätt i alla kommuner och skapa ett system som driver kvalitetsutveckling inifrån verksamheten. har fått i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en i högre grad kunskapsbaserad socialtjänst ska utvecklas. Det här är ett viktigt arbete. Kunskap om sociala insatsers resultat, alltså vad som ger god kvalitet och avsedd effekt, är en förutsättning för en väl fungerande socialtjänst men också en förutsättning för möjligheten att bedöma om mål och regler i lagstiftningen efterlevs. För klienten eller brukaren är det viktigt att känna till detta inför planeringen av insatser. Yrkesverksamma behöver den här kunskapen för att kunna bedriva och utveckla arbetet. För huvudmän och verksamhetsansvariga är det nödvändigt för uppföljningen av verksamheten och när man ska besluta om förändringar och resurstilldelning. Propositionen rymmer ytterligare förslag. En del har nämnts av tidigare talare. Sammantaget är det många åtgärder som vidtas för att stärka barn som far illa och deras möjligheter till en trygg och harmonisk uppväxt. Ett barn har rätt att i en svår situation tas på allvar som en egen person. Barn ska få relevant information som berör deras eget liv och deras egen framtid. De ska lyssnas på. Deras vilja ska dokumenteras, och den ska vara en del av beslutsunderlaget. För mig är det här en mycket viktig fråga. Men mer finns att göra. Detta är steg ett. Regeringen avser att återkomma för att stärka rätten för barn som far illa. Min förhoppning är att ska anta det betänkande som ligger på bordet och som bygger på den proposition som är lämnad till . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkande 2007/08:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet betänkande 2007/08:CU3 Ändringar i betänkande 2007/08:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:250 Trafiksäkerhet av () till statsrådet () 2007/08:251 Pengar till jämställdhetspolitik av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:252 Politisering av utredningsväsendet av () till näringsminister () 2007/08:253 Rådet för minskat statligt ägande av () till statsrådet () 2007/08:254 Skatteavdrag för forskning och utveckling av () till näringsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 4 § anf. 6 (delvis), av talmannen därefter till och med 5 § anf. 52 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.