prot · GV0939 · 2007-12-07 00:00:00 — Då får man också fundera över hur det kan komma sig att tidigare regeringar inte har lagt ned mer möda på utbildning på det här området där personalen möter människor med psykiska problem. Vi vet att ledtiderna till exempel för en psykiatriker är . Det betyder ju att det finns en risk för att vi kommer att tappa ytterligare personal innan vi kan förstärka igen, med tanke på de långa utbildningstiderna. Här finns stora bekymmer som vi har fått ärva. Vi ska göra vad vi kan för att så snabbt som möjligt rätta till situationen. Så över till det som debatten egentligen handlar om, legitimationen. Kuratorer är naturligtvis en yrkesgrupp som spelar en väldigt stor roll för att svensk hälso- och sjukvård ska kunna fungera på bästa möjliga sätt. Vi funderar lite på den här frågan, och det är inte utan anledning. Vi har ju en lång lista av yrkesgrupper som till oss har framfört önskemål om legitimation eller en skyddad yrkestitel. Här skulle jag kunna stå och rabbla . Jag ska avstå från att göra det, men vi behöver pröva det här i ett samlat sammanhang. Jag ska inte säga i vilken form det kommer att ske, för det vet jag ännu inte. Men vi behöver ta ett mer samlat grepp för att se att vi får principer som fungerar och som håller . Vi behöver veta vilka grupper som bör vara legitimerade och vilka som kanske inte ska få den möjligheten. Men det måste finnas en avgränsning som går att försvara utifrån principiella grunder. Jag tror att det är betydelsefullt att vi gör på det viset. 44 (): En del personer söker vård för sin psykiska ohälsa. Men det finns också många som söker vård därför att de har ont i ryggen, ont i magen, ont i huvudet, sover dåligt, känner sig oroliga eller onormalt trötta. När man söker för den typen av somatiska besvär möter man legitimerad personal. Om det sedan visar sig att det här är psykosomatiska besvär och det i själva verket är psykosocial problematik som ligger bakom den onda ryggen eller sömnsvårigheterna kanske det är en kurator som kommer att få ansvara för bedömningen av behandlingen. Det handlar alltså om samma person med samma symtom, men när man konstaterar att det inte är kroppen, det somatiska, som brister utan någonting annat flyttas kanske behandlingsansvaret över på en olegitimerad kurator. Man måste ändå ställa sig frågan om det här speglar en värdering, att den psykosociala ohälsan värderas lägre än den somatiska ohälsan. Jag är rädd att det är så. Jag är också rädd att vi är flera som är skyldiga till en sådan värdering inom sjukvården. Men det är också dags att börja ändra på det. Legitimering av kuratorerna är naturligtvis inte alls den enda frågan för att göra detta. Men det är en viktig fråga. Det är bra att vill utbilda personalen på vårdcentralerna. Men trots allt är ju utbildningen av personalen huvudsakligen huvudmännens ansvar, medan ansvaret för frågan om legitimation är , regeringens och statens. Den frågan kan huvudmännen inte själva hantera. Därför måste, menar jag, staten agera i den frågan. Sedan tar också upp bristen på psykiatrer. Det är naturligtvis en stor brist. vet självfallet också att antalet sökande till ST-tjänster inom psykiatrin har ökat ganska markant. Det är en glädjande ökning. Dessvärre har inte antalet färdiga psykiatrer som arbetar inom psykiatrin ökat i motsvarande utsträckning, vilket ju visar att det här är ett problem som är mycket större än bara utbildning. Det var också därför som hade ett så pass brett uppdrag i psykiatrisamordningen och också har lagt fram, tycker jag, väldigt breda förslag på många områden. Om de genomförs tror jag att de på ett kraftfullt sätt kommer att kunna bidra till att utvecklingen vänds. Jag vill komma tillbaka till frågan om legitimation för kuratorerna, som trots allt i den utveckling som beskriver är det som klarast vilar på socialministerns bord och är hans ansvar att ta itu med. Jag tycker att det är naturligt att man ser på den här frågan i ett bredare perspektiv och även tittar på andra yrken som kanske borde eller inte borde legitimeras. Det tycker jag är naturligt. Det var förberett för en sådan utredning när tillträdde, och det är . Jag skulle gärna vilja veta lite mer om tidsplanen, när kan vi vänta oss ett besked? Planerar regeringen att tillsätta en utredning för att se över kraven på legitimation av kuratorer och kanske också andra yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården? Kan du svara ett ja eller nej på den frågan? Blir det en utredning? 45 Socialminister (): ställer frågan, jag tolkar den så i alla fall, om legitimationen på något sätt speglar vår syn på psykisk ohälsa och att den är lägre värderad än somatisk ohälsa. För min del är svaret klockrent: Det gör det förstås inte. Jag antar att inte heller har den uppfattningen. Jag tror inte heller att vi ska odla den uppfattningen. Svensk hälso- och sjukvård byggs naturligtvis upp av personer av vilka en del är legitimerade och andra inte är legitimerade. Men det innebär inte att vi graderar dem när det gäller synen på vilka sjukdomar som är viktiga eller vilka yrkesgrupper som är betydelsefulla. Svensk hälso- och sjukvård är beroende av människor med en lång rad olika utbildningar och kompetenser. Skulle vi lyfta ut någon är det klart att vi skulle orsaka mycket stora problem. Alla behövs inom vården. Vi ska naturligtvis ha satsningar på utbildning. Det är klart att det spelar roll vad regeringen gör i det sammanhanget, till exempel när det gäller antalet läkarplatser i utbildningen som regeringen nu ökar rejält. Det tror jag är väldigt betydelsefullt med tanke på de stora pensionsavgångar som vi kan se framför oss. Det gäller ju inte minst på psykiatrins område. Därför har vi också förstärkt när det gäller SK-kurser med psykiatrisk inriktning för dem som ska bli läkare. Där har staten ett ansvar. Landstingen har naturligtvis också ett betydande ansvar, men vi delar detta. Och, som säger, när det gäller legitimationer är det statens ansvar. vill att jag ska meddela hur vi kommer att hantera den frågan. Det kommer jag inte att göra. Vi bereder den frågan. Med respekt för alla de olika avvägningar som måste göras vill jag hålla på det tills vi har fattat beslut om hur det ska hanteras. 46 (): Antalet platser på läkarutbildningen ökar nu igen. Det är bra. Det har det också gjort under den socialdemokratiska regeringen. Ett sådant arbete måste fortsätta därför att vi behöver utbilda fler läkare. Det är bra. säger i sitt svar att det är många olika frågor som behöver belysas. Det är många olika aspekter som man behöver ta hänsyn till. Och flera olika yrkesgruppers krav på legitimation måste vägas in. Jag har svårt att se hur man ska kunna göra detta om man inte tillsätter en utredning. Det är väldigt svårt att se hur det ska hanteras genom en intern beredning i , om det inte är så att man avser att inte göra någonting. Men om man avser att göra den här belysningen och de här bedömningarna tror jag att en utredning måste tillsättas. Jag vill därför avsluta med att uppmana att tillsätta en sådan utredning, därför att jag tror att vi från statens sida ligger efter i förhållande till vad många människor redan tror. När man sitter hos en kurator och pratar om sin egen situation och kanske tar upp väldigt personliga och känsliga frågor med en person som man också får ett mycket starkt förtroende för och som tar ansvar för en behandling i ett känsligt skede i ens eget liv tror jag att de flesta människor räknar med att det är en legitimerad person som de möter. Jag tycker att det är dags att vi från statens sida på allvar ser över den frågan och gör det möjligt för kuratorer inom hälso- och sjukvården att få frågan om legitimation prövad. Jag vill avsluta med att önska socialministern god jul! 47 Socialminister (): Jag har hört vad har sagt. Hon har själv också redovisat i tidigare inlägg att den här frågan har utretts under . Det finns ett underlag som man kan luta sig emot, naturligtvis, men jag ska inte säga hur det kommer att bli på det här området, för det har jag inte underlag att göra. Jag ska också återgälda julhälsningen, men jag tror att jag avstår från den till budgetdebatten, som vi kommer att ha . Jag kan i alla fall så länge ge ett litet god jul. Det kommer ett större ! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:156 om ökad regelbörda för småföretagen 48 Arbetsmarknadsminister (): har frågat näringsministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att minska regelkrånglet med anledning av a-kasseförändringarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regelförenkling är ett av medlen för att regeringens mål om fler jobb ska uppnås. Målet för regeringens regelförenklingsarbete är att företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk ska minska med . Regeringens syfte är också att regelförenklingsarbetet ska leda till en märkbar förändring i företagens vardag. Arbetet med handlingsplanen för regelförenklingsarbetet genomförs i två steg . Det första steget beskrevs i den handlingsplan som presenterades . I ett andra steg kommer redovisningen att utvecklas och konkretiseras. Handlingsplanen bygger på underlag från samtliga departement och 53 myndigheter. Arbetet som genomförs ska resultera i en mer omfattande handlingsplan som ska redovisas i en skrivelse till . Dock är det så att det varierar mellan olika regelsystem hur mycket det går att förenkla. Vad gäller de regler som styr arbetslöshetsförsäkringen är det riktigt att regelbördan, främst i form av arbetsgivarintyget, inte har kunnat förenklas i samma utsträckning som andra regelsystem. Förändringarna i regelverket har troligtvis inneburit en något ökad administrativ regelbörda för företagen. Detta ska ställas mot det omfattande arbete som regeringen, den nuvarande men också den tidigare, genomfört och genomför i syfte att minska de felaktiga utbetalningarna i trygghetssystemen. I budgetpropositionen för (prop. 2006/07:1) aviserade regeringen att den avsåg att skärpa och se över reglerna i arbetslöshetsförsäkringen med syfte att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring samt att minska eventuellt fusk och felaktiga utbetalningar. Ett flertal förändringar har under genomförts i denna riktning, och i budgetpropositionen för (prop. 2007/08:1) redovisade regeringen ytterligare åtgärder som man avser att genomföra i syfte att minska de felaktiga utbetalningarna. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, spelar här en väsentlig roll i sitt arbete att utöva tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen. Det är regeringens uppfattning att förändringarna i arbetslöshetsförsäkringens regelverk har bidragit till den ökning av sysselsättningen och den minskning av utanförskapet som skett . Regeringens arbete med att förstärka tillsynen måste vägas mot intresset för att minska företagens administrativa kostnader. Jag förväntar mig därför att den regelöversyn som sker kommer att leda till förändringar som minskar företagens regelbörda även på arbetslöshetsförsäkringens område. 49 (): Man kan först konstatera att den totala regelbördan har ökat, inte minskat, för de små företagen som vi har haft en borgerlig regering. Man kan väl säga så här: Littorin var väl det statsråd som sken allra mest den där dagen då statsministern offentliggjorde den borgerliga regeringen. Han gick in i den här nya rollen med hull och hår, och snart blev han kallad den ständigt leende ministern i medier. har det gått , och vi har en helt annan arbetsmarknadsminister. Littorin har beskrivit sig som lite ensam. Littorin tycker inte det är roligt längre. Det är inte det roligaste han har gjort, sade han för sedan i Kommunalarbetaren. Littorin har beskrivit sig som gubben i lådan på , en som alla slår på. Hoppas att han i allt det här skänkt en liten tanke åtminstone till alla de arbetslösa och sjuka som den borgerliga regeringen har slagit på. Men så fel det kunde bli. Det var ju inte detta Littorin hade sett framför sig tror jag i alla fall. Vad gick fel? Jag tror varje minister har sin förklaring: statsministern själv, , med sitt dåliga ledarskap, , som bara pratar, pratar och pratar och (TREDJE VICE TALMANNEN: ska det handla om interpellationen.) Ja, men det här är retorik också. Vi är politiker. , som blivit regeringens lilla slagpåse och som alltid tvingas dra det kortaste strået. Littorins stora fiasko börjar och slutar med a-kassan. Han kommer att bli ihågkommen som den minister som förstörde vanliga löntagares inkomsttrygghet. A-kassan, vanliga löntagares inkomsttrygghet, har fördärvats. Redan nu har 400 000 människor flytt a-kassan. A-kassan har blivit dyrare. Den har gett sämre skydd, och den har blivit mycket svårare att ta sig in i. Men Littorin är ändå inte nöjd med allt det här tricksandet. ser vi hur också de deltidsarbetslösa kvinnorna riskerar att bli arbetande fattiga. (TREDJE VICE TALMANNEN: Interpellationen handlar om regelförenkling, vill jag påminna om.) Just det, men den handlar om a-kassan, fru talman, om fru talman vill läsa den. Men här kommer poängen, för övrigt! det är inte bara löntagare som fått en sämre ersättningsnivå, en sämre beräkningsgrund och kortare ersättningsperioder. Också företagares sociala trygghet har försämrats. Många av dem som lämnat a-kassan är småföretagare. Därutöver har också företagen fått en ökad administrativ börda på grund av det här. I sitt svar hävdar att det är den nya och den gamla regeringens ambition att komma åt fusket som inneburit ökade kostnader och krav på företagen. Det är förvisso sant, och det är bra att vi kommer åt fusket, för det är ingen av oss som står här som gillar att man fuskar med systemen. Men faktum är ändå att kostnaden för hanteringen av de nya reglerna, som den borgerliga regeringen genomfört, också har bidragit till att småföretagen har fått en svårare tillvaro. Det är också så att det har lett till mer omfattande byråkrati. Här säger ministern att han är beredd att ta det. Men det är inte så märkligt. Vi har en regering som sade en sak före valet och som gör en annan efter valet. När det gäller just småföretagens villkor är det väldigt tydligt. 50 Arbetsmarknadsminister (): IAF konstaterar att det främst är arbetsgivarintyget och ifyllandet av detta som kostar pengar för företagen samt att de förändringar som gjorts i samband med regelförändringarna i arbetslöshetsförsäkringen troligtvis har inneburit ökade kostnader för företagen eftersom det tar att fylla i intyget för att säkerställa att det inte innefattar fusk. Jag tycker att det säger allt om konstruerade konflikter. 51 (): Jag ska läsa upp ett exempel från verkligheten. En 45-årig arbetslös, medlem i Skogs- och träfackets a-kassa, jobbade heltid före arbetslöshet. För att räkna ut hans normalarbetstid och dagersättning var a-kassan dock tvungen att ta reda på hur många arbetstimmar han faktiskt hade arbetat . Han hade varit sjukskriven på halvtid , november, . Dessutom hade han varit sjuk . För att klara ut vilken dagersättning han var berättigad till enligt de bestämmelser som den borgerliga alliansen drivit igenom krävs det tre olika arbetsgivarintyg numera från hans tidigare arbetsgivare. Det innebär att arbetsgivaren måste komma med detaljerade upplysningar som kräver arbete och byråkrati. Dessutom blir den arbetslöses ersättning ingalunda några utan två tredjedelar av hans tidigare förtjänst. På område efter område har krånglet ökat. var det enklare. Kostnaden för hanteringen av arbetsgivarintygen har för de små företagen ökat med . Därtill kommer förändringarna som ökar kostnaden med . Vad säger arbetsmarknadsministern egentligen? Jag tycker att han förminskar ett problem som verkligen är stort. Verkligheten är att vi fått en a-kassa som är dålig inte bara för löntagare utan också för småföretagare. Varför backar ni inte? Varför har det gått så mycket prestige i frågan? Dessutom vänder nu konjunkturen, och risken är överhängande att arbetslösheten åter börjar öka. Det är först då vi ser hur effekterna av en försämring av a-kassan kommer att slå fullt ut. 400 000 människor har flytt a-kassan, därav många småföretagare som känner att den inte ger den sociala trygghet som även de har rätt att känna. Varför backar ni inte, Littorin? 52 Arbetsmarknadsminister (): Det är väl rimligt att arbetsgivarna håller rätt på de anställdas arbetstid. tar det i avsikt att minska fusket. Jag har svårt att hetsa upp mig över det, fru talman. 53 (): Jag får väl konstruera frågan på sådant sätt att jag kan debattera den med näringsministern. Jag märker att Littorin uppenbarligen inte behärskar de här områdena, med tanke på de korta svaren och oviljan att ta diskussionen om en så viktig fråga som den sociala tryggheten för många småföretagare. Det är beklagligt att jag får den typen av svar. Byråkratin har ökat. måste en arbetsgivare intyga exakt hur mycket den anställde arbetat och exakt hur mycket den anställde varit frånvarande , alltså under . räckte det med och uppgift om den lön som den anställde hade. Det är klart att det har ökat krånglet. Dessutom har många småföretagare fått försämrad social trygghet. Jag konstaterar att Littorin inte vill ta diskussionen kring dessa frågor. Jag konstaterar också att en av de stora grupper som blivit svikna efter valet är just småföretagarna. Regelkrånglet har ökat och skatten höjts för de minsta, och de har dessutom fått sämre social trygghet. Man sade en sak före valet, och sedan svek man så fort man fick möjlighet att genomföra sin politik. 54 Arbetsmarknadsminister (): Det är som vanligt med ; debatten handlar aldrig om det som står i interpellationen. Men okej, om jag återgår till frågan i interpellationen, det vill säga vilka åtgärder näringsministern ämnar vidta för att minska regelkrånglet med anledning av a-kasseförändringarna, är mitt svar att regelkrånglet enligt IAF ökat . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:159 om ökade möjligheter till stöd för unga att starta eget 55 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att fler ungdomar ska ges möjligheter till stöd av näringsverksamhet. Regeringen har genomfört en betydande omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Arbetslinjen har tydliggjorts, och de arbetsmarknadspolitiska resurserna inriktats mot att matcha arbetssökande med lediga jobb samt bidra till att motverka utanförskap. De programinsatser som finns på arbetsförmedlingarna ska koncentreras till dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Regeringen har mot denna bakgrund infört en jobbgaranti för ungdomar. Denna garanti omfattar ungdomar mellan som varit inskrivna som arbetssökande på arbetsförmedlingen . Jobbgarantin är bara en del av den satsning som regeringen gör för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Flera andra åtgärder har redan vidtagits. Dit hör den halvering av socialavgifterna för arbetsgivare som anställer ungdomar som fyllt 18 men inte som gäller . Ungdomar mellan kan dessutom kvalificera sig för nystartsjobb redan efter sex månaders arbetslöshet. Stöd till start av näringsverksamhet kommer att finnas kvar som insats men i mycket mindre omfattning given den nya inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen kommer i varje enskilt fall att göra en prioritering av vilken insats som är mest lämplig. Regeringen anser att det är viktigt att unga människor får en chans att utveckla sin kreativitet och sin förmåga att ta initiativ och att se möjligheter och ta ansvar för att själva eller tillsammans med andra driva och utveckla sina idéer. För att främja dessa förmågor har regeringen givit i uppdrag att driva ett nationellt program för att främja entreprenörskap hos unga. Uppdraget omfattar framför allt satsningar inom grund- och gymnasieskola samt universitet och högskola. Satsningen syftar till att få fler företagsamma ungdomar och att öka kunskaperna om företagande hos både elever och lärare. hoppas vi att fler ungdomar kan se företagande som ett naturligt alternativ till att bli anställd och att fler unga människor också väljer att starta egna företag. 56 (): Jag vill först bara kort konstatera, med tanke på att jag blev avbruten i den förra interpellationen av fru talmannen, att en enda mening i hela det långa svaret gällde min fråga. Det är bra att fått i uppdrag att driva ett nationellt program för entreprenörskap för ungdomar. Det var dock inte det min interpellation handlade om utan om starta-eget-bidraget för ungdomar. Det är bra att vi får en lång beskrivning av den borgerliga regeringens reformer för hur den generellt vill komma åt ungdomsarbetslösheten. Jobbgarantin för ungdomar har jag och Littorin debatterat . Vi kallar den garanti för sämre a-kassa. Det är en garanti som egentligen är urholkad och inte ger ungdomar stöd. Det är bra att Littorin beskriver minskningen av den sociala tryggheten, vilket bland annat ger företag som runt 60 miljoner för ungdomar som de redan har anställt. Däremot ger det inte de ungdomar som saknar gymnasieutbildning sådant stöd så att de kan ta de jobb som kommer. Men inte heller det handlade min interpellation om, fru talman. Endast en mening i det långa svaret handlade om det som jag frågade om. Jag ska läsa upp den: Stöd till start av näringsverksamhet kommer att finnas kvar som insats men i mycket mindre omfattning given den nya inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. Det är svaret. Allt annat är en dimridå. Allt annat visar att man inte vill tala om det som min fråga handlar om. Det tycker jag är allvarligt av flera skäl. Det är ett svek mot alla de unga människor som har affärsidéer, som brinner för något eget, som vill skapa något, som har en dröm om att starta ett eget företag. Trenden är ju att fler och fler ungdomar vill starta och driva företag. Enligt skulle kunna tänka sig att starta företag. tycker att det är ett viktigt mål att man innan man fyllt har ett eget företag. Det fanns ett verktyg, en möjlighet, till och med för de ungdomar som hamnat snett, som blivit arbetslösa. Det fanns en möjlighet att stötta dem att komma i gång och starta ett eget företag. Det känns nästan som ett hyckleri att man via startar informationskampanjer när man stänger dörren för de ungdomar som blir arbetslösa. Man lurar ungdomar till att starta företag, men sedan överger man dem. Nej, bättre svar kunde man vänta sig av arbetsmarknadsminister. 57 Arbetsmarknadsminister (): Det är väldigt roligt där håller jag med att så många ungdomar vill starta eget. Problemet, och den ideologiska skillnaden som går som en avgrund mellan oss, är att utgår från att bästa sättet att stimulera ungdomar att starta företag är en rejäl Amsåtgärd. Det är precis som vanligt. Det är fråga om samma misslyckade politik för jobb och företagande som Socialdemokraterna alltid stått för. Det är Amspolitik som ska skapa nya företag i värld. Det är så man baxnar! Under förra mandatperioden, 20022006, var av dem som fick stöd till start- och näringsverksamhet ungdomar. Det är exakt lika många . Att antalet sjunkit beror på att antalet arbetslösa ungdomar sjunkit kraftigt tack vare den borgerliga regeringens ekonomiska politik. 58 (): Jag ska läsa meningen igen: Stöd till start av näringsverksamhet kommer att finnas kvar som insats men i mycket mindre omfattning given den nya inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. Vad betyder det i praktiken? Generellt har starta-eget-stödet minskat radikalt. var det 5 290 personer i som fick stöd att starta eget företag. är det 1 969 personer som får ett sådant stöd. Bara 77 är ungdomar mellan . Det är en reducering om man jämför med . Här finns absolut en ideologisk skillnad. Vi vill stödja människor som har hamnat utanför. Vi vill inte bara piska dem, jaga dem och tvinga dem att ta vilket jobb som helst. Vi är till och med beredda att stötta dem om de har en bra affärsidé, en dröm om att skapa något eget, en vision om att komma ur sin arbetslöshet och starta ett företag som kanske också leder till att det blir fler anställda i företaget. Där är skillnaden. Ni drar undan stödet.