prot · GU0971 · 2007-03-02 00:00:00 — 1 § Utökning av antalet suppleanter i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 37 till 38. Kammaren medgav denna utökning. 2 § Val av extra suppleant i Företogs val av extra suppleant i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i () 3 § Meddelande om statistiska uppgifter för riksdagsarbetet vice talmannen meddelade att statistiska uppgifter för riksdagsarbetet hade delats ut till kammarens ledamöter. De statistiska uppgifterna redovisas i bilaga som fogats till detta protokoll. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:323 Till Interpellation 2006/07:323 Etikarbetet i regeringen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är annat åtagande. Statsrådsberedningen () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:324 Till Interpellation 2006/07:324 ID-handlingar åt invandrare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2006/07:335 Till Interpellation 2006/07:335 Diskriminerande nya ID-kortsregler av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2006/07:353 Till Interpellation 2006/07:353 Asylsökande från av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2006/07:361 Till Interpellation 2006/07:361 Framtida kompetensförsörjning inom äldreomsorgen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2006/07:211 om äldres och funktionshindrades boendekostnader 1 Statsrådet (): har frågat hur hon avser att agera i syfte att förhindra boenderelaterade kostnadsökningar för äldre och funktionshindrade till följd av att räntebidraget tas bort. Interpellationen har överlämnats till mig. Regeringens politiska inriktning innebär att långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder ska etableras. Detta innebär bland annat att snedvridande subventioner och detaljregleringar avskaffas. Denna inriktning förbättrar möjligheterna för bostadsbyggande, oavsett upplåtelseform och ägarkategori. Statligt stöd i form av allmänna produktionsstöd, däribland räntebidragen, kan vara kostnadsdrivande för produktionen av bostäder. Det är oklart hur stor del av subventionen som verkligen tillfaller de boende i form av lägre boendekostnader. En avveckling av sådana stöd främjar utvecklingen mot en sundare konkurrens inom byggsektorn. gynnas all bostadsproduktion, även av äldreboenden och gruppbostäder för funktionshindrade, av att beroendet av statliga bidrag upphör och ersätts med normala marknadsförutsättningar. Även den förra socialdemokratiska regeringen avsåg att avveckla räntebidraget. Finansieringsprincipen mellan staten och kommunsektorn innebär att kommuner ska kompenseras för statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Avvecklingen av räntebidraget, som är ett stöd för att allmänt främja bostadsbyggandet, omfattas inte av finansieringsprincipen. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen av boendekostnaderna för konsumenten. Det bör också uppmärksammas att regeringen avser att införa ett särskilt investeringsstöd för nyproduktion av äldrebostäder om . Detta särskilda stöd avser att främja tillkomsten av nya äldrebostäder. Stödet har anmälts till i enlighet med statsstödsreglerna. Kommissionens beslut väntas . 2 (): Det tog tid innan vi fick den här interpellationsdebatten. Jag får gratulera till att är frisk så att vi kan genomföra den. Frågan som jag har ställt handlar faktiskt om att kommunerna i det här fallet inte blir kompenserade. Jag ska förklara varför. När regeringen tar bort räntebidrag och investeringsstöd hänvisar man till att man också sänker fastighetsskatten och att man på det viset kompenserar fastighetsägare för borttagandet av räntebidrag och investeringsstöd. Den logiken kan jag till viss del hålla med om fungerar när det gäller kommersiella fastigheter och privata fastighetsägare. Men det som jag i interpellationen har lyft fram är det förhållandet att väldigt många kommuner själva i driver äldrebostäder eller gruppbostäder för funktionshindrade. Jag har tagit exemplet , där det handlar om som kommunen förlorar på grund av att man tar bort räntebidraget, och kommunen får ingen kompensation. Det innebär att kommunsektorn tappar som regeringen inte, enligt redogörelse här, har för avsikt att kompensera kommunsektorn för. Jag tycker att det är viktigt att notera att det är på det sättet regeringen agerar. Man kompenserar privata fastighetsägare men man kompenserar inte kommunerna, som har ett stort ansvar för att vi ska kunna ha bra äldrebostäder och bra bostäder för funktionshindrade också . Det resulterar ju i att det blir högre hyreskostnader. Vi har, som alla vet, särskilda tak för vad man kan få i form av bostadstillägg. Det innebär alltså att kommunen får gå in och kompensera för de kostnaderna. På det viset slipper man en hyreshöjning. Alternativt kommer man att få en hyreshöjning, och då kommer de människorna att få en högre kostnad. En del kommer förmodligen att klara det genom bostadstillägg, men inte alla. av de äldre som bor i våra olika äldrebostäder har inte bostadstillägg. De har alltså en högre inkomst. De drabbas av en hyreshöjning på grund av den politik som regeringen företräder. Det tycker jag är olyckligt. Jag tycker fortfarande att den här frågan borde kunna hanteras på ett annat sätt och att kommunerna då också kompenseras på samma sätt som man har sagt att man kompenserar de privata fastighetsägarna. 3 Statsrådet (): Jag har full förståelse för de synpunkter som för fram. Men det är ändå så att inte bara vår regering utan även den förra regeringen var helt inne på att avveckla räntebidraget och de direkta produktionsstöden. Det är också så, som jag redovisar i svaret, att finansieringsprincipen mellan staten och kommunsektorn innebär att kommuner ska kompenseras för statligt beslutade åtgärder som tar direkt sikte på den kommunala verksamheten. Räntebidraget är ett mer allmänt stöd. Jag tror att det just nu ändå är så att vi kan glädja oss åt att kommunsektorn har en mycket god ekonomi. Det gäller inte alla kommuner, men generellt sett är det mycket stora överskott inom kommunsektorn. Jag tror att man kan räkna med att kommunerna kommer att klara av situationen på ett bra sätt. Jag vill gärna redovisa några andra saker som pågår just . Regeringen gav ju ett tilläggsdirektiv till Delegationen för utveckling av bostäder och boende för äldre personer så sent som . Där utökar vi uppdraget för delegationen. Vi ger ett uppdrag att redovisa alternativa bedömningar och förslag på hur flera äldre ska få tillgång till bostad i så kallade mellanboendeformer eller trygghetsboende. Då kan naturligtvis säga att det inte hör hemma i det här sammanhanget. Jag tror dock att allt som görs, inklusive det särskilda investeringsstödet, kommer att göra att flera äldre som har väntat på ett särskilt boende kan se fram emot att det ska bli möjligt. 4 (): Det är allt gott. innebär det inte att det är 500 nya miljoner. Det är väl 200, möjligen 250, nya miljoner som avses jämfört med vad den tidigare regeringen hade avsatt. Som jag sade tidigare dras ett par hundra miljoner bort. Det blir ungefär plus minus noll ingen förstärkning i det avseendet. Det handlar om att ha en politik som går ut på att marknaden i större utsträckning ska styra. Även om kommunsektorn har en förbättrad ekonomi, vilket är glädjande, har faktiskt också staten en förbättrad ekonomi. I det fallet tycker jag att man ska vara korrekt och att man ska kompensera kommunerna för en ökad kostnad när man aktivt fattar ett beslut som innebär ökade kostnader för kommunsektorn. Det är min utgångspunkt. Den mer principiella frågan berör det här området lika mycket som den berör andra områden inom bostadssektorn. Det gäller hur man generellt sett ska se på frågorna om kostnader för att bygga nya bostäder. Det krävs att man har kontroll på hur kostnadsökningen är inom bostadssektorn vid nyproduktion. Men det är ett faktum att nya bostäder alltid är dyrare än gamla bostäder. Det är alltid dyrare att nyproducera, och det är framför allt alltid dyrare för hyresgästen att få en ny bostad jämfört med att hyra en bostad som kanske är fem eller . Vi måste se till att få fram nya hyresbostäder för både äldre och andra. De som träder in i en ny bostad ska inte behöva träda in i en dyr bostad. Det ska vara ett solidariskt synsätt som innebär att de äldre bostäderna är med och finansierar de nya bostäderna. I vissa fall kan det inom till exempel kommunala bolag. Men staten har också ett ansvar. Det är därför som räntebidragen har en så stor betydelse att just kompensera för de nya bostäderna genom att man därigenom får en lägre bostadskostnad. Det är poängen. Det är det ni undandrar med den politiken. Ni skyller på att det inte är säkert att det blir lägre bostadskostnader bara för att det finns räntebidrag. Jag har följt branschen , och jag kan konstatera att det trots allt blir lägre kostnader. Men man måste självklart ha en kostnadsuppföljning. Men om räntebidragen tas bort innebär det att det blir en högre kostnad. Det är också viktigt att komma ihåg att den tidigare socialdemokratiska regeringen diskuterade hur vi skulle göra med räntebidragen, om de skulle vara kvar eller inte. Men det fanns inget beslut om att avveckla dem. Vi tycker att man ska fortsätta att se över systemet, men man ska inte avveckla det innan det finns något annat system att sätta in. Men avvecklas systemet, och det får negativa konsekvenser även för äldrebostäder och bostäder för funktionshindrade vilket jag beklagar. 5 Statsrådet (): Jag måste tyvärr börja med att korrigera på en punkt, nämligen att den förra socialdemokratiska regeringen i den senaste vårpropositionen aviserade att räntebidragen skulle börja avvecklas 2008 och framåt. Man hade ändå samlat sig till ett beslut som man redovisade på ett rakryggat sätt före valet. Bekymret är det som indirekt var inne på, nämligen att det har byggts alldeles för lite i av alla typer av bostäder. Vi har ungefär halva bostadsbyggandet jämfört med vad våra grannländer har haft . Det är en bostadspolitik som har varit uppbyggd runt tillfälliga subventioner snarare än långsiktigt goda spelregler. I får man vänta på en hyresrätt, oberoende av om man är ung eller gammal, . Det står 190 000 personer i kö före den unga eller äldre person som skulle vilja ha tag på en hyresrätt. Jag vet inte om vet hur lång väntetiden är i för motsvarande hyresrätt. Det är ungefär den tid det tar att skriva ut handlingarna. Där bjuder hyresvärdarna under varandra för att få uthyrt. De har byggt mycket mer eftersom de har ett helt annat system för bostadspolitik som har gett ett mycket gott resultat. När det gäller särskilda boenden för äldre har vi bevittnat en trist utveckling . Trots löften och goda intentioner om att det skulle tillkomma 10 000 nya särskilda boenden för äldre försvann över 18 000 särskilda boenden för äldre. Det var inte någon illvilja från den förra regeringen utan det var fråga om de krav som ställs på att det ska finnas kök och motsvarande i sådana lägenheter för att de ska vara accepterade som fullvärdiga bostäder. Det har gjort att man har byggt om bostäder, och antalet har minskat med 18 000. Precis som säger anslog den förra regeringen pengar för detta. Vi anslår lite mer pengar för det. Jag tror att vi tillsammans ändå har samma ambition att försöka åstadkomma flera bostäder för alla äldre som väntar på ett särskilt boende och att det ska ske på ett sätt så att det blir minsta möjliga kostnader. 6 (): Det är intressant att notera att det i tydligen kan gå fortare att få fram en hyreslägenhet. Det är glädjande. borde då tala med de borgerliga ledarna i som gör allt vad de kan för att sälja ut hyresrättslägenheter och skapa ytterligare spekulation på bostadsmarknaden. Spekulation är ett av de stora problemen just , även om den här debatten egentligen inte handlar om det. Men inom bostadssektorn är det mycket av spekulationsekonomi. Vi ser framför allt att de privata fastighetsägarna i första hand är intresserade av att bygga bostadsrätter där man snabbt kan få tillbaka sina pengar när man säljer husen och därmed lägenheterna. Problemet är att få fram hyresrättslägenheter, att få fram fastighetsägare som är intresserade av ett långsiktigt ägande och ett långsiktigt förhållande till sina hyresgäster, vilket är oerhört viktigt för framtiden. Jag konstaterar i diskussionen att det blir ingen kompensation för kommunerna för att man tar bort räntebidragen till äldrebostäder och för funktionshindrade, vilket jag beklagar. Det är synd att man ser på frågan på det sättet. Jag noterar att jag har fått två besked från när det gäller frågan om hur man ska se på bostadsfinansieringen. Ena stunden talar man om att ta bort räntebidragen, och i nästa stund ska man nog ändå ge ett stöd till äldrebostäder. Det tyder ändå på att det i regeringen finns en delad uppfattning om att man både ska ta bort räntebidrag och ge stöd. Frågan är egentligen vilken sitter på. Jag noterar, glädjande ändå, att tycker att det finns en marknad som inte fungerar fullt ut, att man måste gå in med räntebidrag även för de äldre och att man ska få fram äldrebostäder och bostäder för funktionshindrade. Det är glädjande. 7 Statsrådet (): Jag vet inte om jag grumlar glädje om jag säger att det inte är fråga om räntebidrag. Det är fråga om ett investeringsstöd, inte för vilka bostäder som helst utan särskilda boenden för äldre där det finns personal dygnet runt. Där måste vi vara eniga om att det inte är något som tillgodoses på marknaden utan att det är en genuin samhällelig uppgift att se till att våra äldre får bostäder där det också finns service dygnet runt. Det är då inte fråga om ett räntebidrag, utan det är utformat så att det för den boendes egen yta är ett investeringsstöd på per kvadratmeter och per kvadratmeter vid ombyggnad för att åstadkomma fullgoda bostäder som särskilda boenden. Låt oss ändå konstatera, fru talman, att och jag säkert har samma goda ambitioner och att den förra och den nuvarande regeringen i mångt och mycket har samma verktyg, både att minska räntebidragen och att ge stöd åt det som är genuint samhälleliga uppgifter. Vi kommer att följa den här frågan och om det behövs satsa ytterligare resurser på detta för att se till att äldre ska få bra och trygga förhållanden när de inte klarar sig själva på egen hand. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:319 om diskriminering av bostadssökande 8 Statsrådet (): har frågat mig följande: 1.Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska diskrimineringen i förmedlandet av hyresrätter nu när det gång på gång har visat sig att det inte räcker med att ha etiska regler för hur förmedling ska gå till? 2.Kommer statsrådet att se till att någon form av obligatorisk bostadsförmedling blir verklighet? 3.Avser statsrådet att revidera lagstiftningen på detta område så att det klargörs vilka kriterier som ska gälla vid förmedling av alla hyreslägenheter så att samhället kan få insyn i hyresvärdarnas tillämpning av reglerna? Jag delar oro över de tecken på diskriminering i hyresvärdars bemötande av bostadssökande som undersökning visar på. Såväl de privata som de allmännyttiga fastighetsägarnas organisationer fördömer ett sådant beteende och har uttalade etiska regler för sina medlemmar att följa. Vi har en lagstiftning som förbjuder att hyresvärdar gör skillnad på hyresgäster och bostadssökande utifrån diskriminerande grunder. Vi har även ombudsmän som ska följa utvecklingen, motverka diskriminering och motta anmälningar från dem som upplever sig bli diskriminerade samt bistå dem vid en eventuell rättslig prövning. Min utgångspunkt är att den lagstiftning vi har ska följas och att överträdelser ska beivras. Som jag uttryckte när jag besvarade motsvarande fråga hör inte diskriminering av bostadssökande eller hyresgäster hemma i en sund fastighetsförvaltning. fastighetsförvaltning bygger på objektiva ekonomiska grunder. Jag kommer att följa utvecklingen av diskriminering inom bostadsmarknaden. Varje kommun ansvarar för att bostadsförsörjningen i kommunen fungerar. Bostadsmarknaderna ser väldigt olika ut, och vilken lösning som lämpar sig bäst för att bostadssökande ska få det boende de behöver och vill ha måste bedömas och beslutas lokalt. I till exempel fungerar bostadsförmedlingen bra, men det behöver inte innebära att den lösningen är den bästa i andra kommuner. I många kommuner finns det ett överskott av bostäder, och där finns inte något behov av bostadsförmedling. I andra kommuner där efterfrågan är större än tillgången på bostäder har oftast kommunerna någon typ av service för att underlätta för bostadssökande att orientera sig på bostadsmarknaden. Införande av obligatorisk bostadsförmedling är därför inte aktuellt . har lämnat ett förslag om en nationell informativ bostadsportal på Internet för såväl bostadssökande som övriga aktörer på bostadsmarknaden. Det kan finnas anledning att titta vidare på detta förslag. Vid förmedling av hyresbostäder finns inga bindande regler om hur det ska gå till, men det finns en lagstiftning som förbjuder diskriminering. Det är utifrån detta rimligt att anta att stora fastighetsägare med omsättning bland hyresgästerna grundar sin förmedling av bostäder på formella grunder som utgår från den bostadssökandes förmåga att betala hyran. Regeringen har dock uppmärksammat att det finns grupper som har svårigheter att få en hyresbostad trots sin förmåga att klara boendekostnaden. En bostadspolitisk proposition kommer att överlämnas till med förslag om bland annat införande av hyresgarantier. Förslaget innebär att de kommuner som vill genom att lämna en hyresgaranti till en bostadssökande kan underlätta för denne att ta sig in på bostadsmarknaden. Hyresgarantierna är avsedda att underlätta inträdet på bostadsmarknaden för dem som har ekonomiska förutsättningar att klara sin hyreskostnad men som av någon anledning inte uppfyller hyresvärdens krav. 9 (): Tack för svaret, statsrådet! Jag vill först anknyta till den förra interpellationsdebatten med där statsrådet sade att det skulle ta upp till att få en bostad förmedlad i och i . säger statsrådet i svaret nu att bostadsförmedlingen i fungerar bra. De uppgifter som finns från bostadsförmedlingen i och uppgifter jag har fått är att bostadsförmedlingen i förmedlar hyresrätter i . Vad jag förstår ligger det i . Jag tycker att det är synd att statsrådet så kraftigt förvanskar bostadsförmedlingarnas möjligheter att förmedla hyresrätter. Det är alltid uppfriskande med en bostadspolitisk debatt. Jag instämmer naturligtvis i mycket av det tidigare framförde om behovet av fler hyresrätter. Men om på allvar delar oron över den etniska diskriminering som förekommer på bostadsmarknaden borde han också vara intresserad av att stärka de bostadssökandes rättigheter. I svaret refererar statsrådet än en gång till den befintliga lagstiftningen. Hans utgångspunkt är att den lagstiftning vi har ska följas och att överträdelser ska beivras. Jag tror att det är allas utgångsgångspunkt att lagstiftningen ska följas, så även min. Faktum kvarstår att detta inte sker i verkligheten och att inte besvarar interpellationen. Att av hyresvärdarna enligt diskriminerar bostadssökande med utländska namn går inte bara att avfärda. Man kan inte heller, som , tala om att det finns tecken på diskriminering. Detta är inga tecken utan en verklighet som drabbar människor . Befintlig lagstiftning är på många sätt bra. DO har genom den nya diskrimineringsförbudslagen utökade möjligheter att föra enskildas talan i domstol, bland annat när det gäller diskriminering i samband med bostadssökande. Detta är bra, men det räcker inte. Min fråga till är därför om han är beredd att vidta ytterligare åtgärder som på allvar kan komma åt diskrimineringen utan att människor ska behöva göra rättssak av det. Vi kan konstatera att han tydligen inte är det. avfärdar såväl DO:s som förslag två ytterst kunniga parter i målet. De är överens om att bostadsförmedlingar som rättvist förmedlar bostäder efter kötid skulle föra oss närmare en lösning på problemet. Dessutom krävs naturligtvis en bostadsanvisningsrättslag som medverkar till att det finns något att förmedla. Men förslagen avvisas av . I anmälningarna till DO om diskriminering på bostadsmarknaden dominerar privata hyresvärdar. DO anser därför, precis som , att även de privata bostadsbolagen ska lämna sina lägenheter till bostadsförmedlingen. Man går till och med längre än vad har krävt och säger att alla lägenheter borde förmedlas via bostadsförmedlingar. Oavsett vilket behövs en öppnare förmedling av bostäder. Diskriminering på bostadsområdet är svårt att bevisa, eftersom hyresvärdar eller mäklare sällan uppger att etniskt ursprung är anledningen till att en person har nekats bostad. Det handlar om en strukturell och osynlig diskriminering, och det är därför rimligt att DO även ges rätten att kräva ut uppgifter om vem som fått en lägenhet och varför. Frågan är om är beredd att gå vidare och skapa de här tydliga kriterierna för på vilket sätt lägenheter ska förmedlas. 10 (): Jag tycker att det är ett mycket bra svar på en svår fråga. Man kan inte nog betona att diskriminering av bostadssökande eller hyresgäster inte hör hemma i en sund fastighetsförvaltning. säger i svaret att vid förmedling av hyresbostäder finns det inga bindande regler för vilka kriterier man ska ställa upp för att en person ska få ett hyreskontrakt. Det är helt riktigt, men har ju bostadsorganisationerna som och liknande gått ut med rekommendationer till allmännyttan. De är ju både i bolagsform och i förvaltningsform. De är ofta baserade på de ekonomiska kriterierna. För att ta exempel på hur en sådan bedömning kan se ut så ska de lägenhetssökande fylla i en ansökan med uppgifter om familjestorlek, personuppgifter, inkomst, arbetsgivare eller annan inkomstkälla. Man ska redovisa vad man vill ha för typ av lägenhet, uppgift om tidigare hyresvärd och uppgift om referenser. Efter det här går kommunen eller bolaget ut och begär in kreditupplysningar, mycket noga, om det finns betalningsanmärkningar. Man vill ha en klar inkomstkälla. Det krävs för att få en lägenhet, och man vill ha intyg från tidigare hyresvärd om att hyresgästen också sköter sig. Det här är ju ett ansvar såväl mot en bostadssökande som mot blivande grannar där den bostadssökande ska bosätta sig och mot ekonomin i företaget. Jag vet att den privata sektorn har samma regelverk. Jag menar att det inte är någon skillnad. Man är nog så hård även inom offentlig sektor för att uppfylla de här kraven. Jag vill betona att det även är med hänsyn till blivande grannar som man har de här kriterierna. Många kan uppleva det som diskriminerande att man ställer de här frågorna. Jag vet att man upplever det som diskriminerade. ska vi ha klart för oss att det följer till fullo 2 kap. 2 § i kommunallagen, alltså likhetsprincipen. I och med det anser jag inte att det är en diskriminerande form som man har när man gör den här prövningen. Men det är bra, som också avslutar sitt svar med, att det ska införas hyresgarantier, för det finns givetvis människor som inte uppfyller de här kraven. På något sätt måste man garantera också dem ett boende. Därför är det bra att den här propositionen kommer . 11 Statsrådet (): är otålig och vill ha resultat. Det tycker jag är väldigt bra. Det förekommer brott mot den här lagen som är ganska ny. Bekymret är att vi har folk som bryter mot i stort sett alla lagar som är uppställda. Vi har ett rättsväsende som beivrar detta.