prot · GU0984 · 2007-03-29 00:00:00 — 1 § Anmälan om sammansatt konstitutions- och utrikesutskott (KUU) Från sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet hade följande promemoria inkommit: Sammansatt konstitutions- och utrikesutskott 3 bil. Konstitutions- och utrikesutskotten har enligt 4 kap. 8 § riksdagsordningen i separata beslut, av utrikesutskottet (bil. 1) och av (bil. 2), överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda avsnitt 4 Reflektionsperioden och det konstitutionella fördraget i skrivelse 2006/07:85 om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte eventuella motioner i motsvarande del. Till deputerade i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade protokollsutdrag upptagna riksdagsledamöterna (bil. 2 och 3). Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet (KUU), har vid konstituerande sammanträde denna dag utsett följande presidium: (), ordförande (), vice ordförande / Bilaga 1 hade följande lydelse: Utdrag ur protokoll 2006/07:19 § 4 Sammansatt konstitutions- och utrikesutskott I enlighet med 4 kap. 8 § riksdagsordningen beslutar utrikesutskottet, under förutsättning att beslutar på samma sätt, att gemensamt med bereda avsnitt 4 Reflektionsperioden och det konstitutionella fördraget i skrivelse 2006/07:85 om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte eventuella motioner i motsvarande del genom deputerade i sammansatt utskott. Denna paragraf förklaras justerad. Rätt utdraget intygar: Bilaga 2 hade följande lydelse: Utdrag ur protokoll 2006/07:22 § 3 Sammansättning av konstitutions- och utrikesutskottet (KUU) Utskottet beslutade i enlighet med 5 kap. 8 § riksdagsordningen att gemensamt med utrikesutskottet bereda avsnitt 4 Reflektionsperioden och det konstitutionella fördraget i skrivelse 2006/07:85 om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte eventuella motioner i motsvarande del genom deputerade i sammansatt utskott. Som deputerade till sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet (KUU) valdes från Deputerade () () i (s) Per () () () () () () Suppleanter för deputerade () () () () () () () () Konstituerande sammanträde äger rum till 12.30. Vid protokollet: : Rätt utdraget intygar: Bilaga 3 hade följande lydelse: Utdrag ur protokoll 2006/07:20 § 3 Nomineringar till sammansatt konstitutions- och utrikesutskott Utskottet väljer följande deputerade och suppleanter för dessa att ingå i det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. Deputerade () () () () () () () () Suppleanter () () () () () () () () () () Denna paragraf förklaras justerad. Rätt utdraget intygar: Promemorian lades till handlingarna. 2 § Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU) Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande promemoria inkommit: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott 1 bil. och försvarsutskottet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap. 8 § i separata beslut av den 20 och överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda proposition 2006/07:72 Fortsatt svenskt deltagande i insats i , samt en kommande proposition om väpnad svensk styrka i utlandet. Till deputerade i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde utsett följande presidium: (), ordförande (), vice ordförande utrikesutskottetKanslichef försvarsutskottet Bilagan hade följande lydelse: Ledamöter och suppleanter i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU) Ledamöter () () () () () () () () () Suppleanter () () () () () () () () Ledamöter () () () () () () () () Suppleanter () () () () () () () () () Promemorian lades till handlingarna. 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:430 Till Interpellation 2006/07:430 Orsaker till de stora skillnaderna i migrationsdomstolarnas dömande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM60 Koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar KOM(2007)19 till miljö- och jordbruksutskottet /07:FPM61 Snabbare tillträde till spektrum genom ökad flexibilitet KOM(2007)50 till trafikutskottet /07:FPM62 Förenklade direktiv och förordningar för mjölk och mejeri KOM(2007)58 till miljö- och jordbruksutskottet /07:FPM63 Omvandling av Europolkonventionen till ett rådsbeslut KOM(2006)817 till justitieutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2006/07:64 till försvarsutskottet /07:98 till civilutskottet /07:99 och 105 till skatteutskottet Motioner 2006/07:Fö2Fö4 till försvarsutskottet /07:So16 till socialutskottet /07:U3 till utrikesutskottet 6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU6 Polisfrågor Punkt 8 (Polisens kostnader för evenemangsbevakning) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 264 för utskottet 17 för res. 5 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd, 18 v För res. 5: 17 mp Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 11 (Polisutbildningens akademisering) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v) Votering: 160 för utskottet 121 för res. 8 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd, 17 mp För res. 8: 103 s, 18 v Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU13 Begreppet nettoomsättning i bokföringslagen och årsredovisningslagen Kammaren biföll utskottets förslag. CU14 Skadestånd och bodelning Kammaren biföll utskottets förslag. CU15 Förenklat utmätningsförfarande Kammaren biföll utskottets förslag. CU21 Arvsrättsliga frågor Punkterna 13 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Sambos arvsrätt) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 261 för utskottet 20 för res. 1 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd, 17 mp För res. 1: 2 s, 18 v Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 5 (Registrering av testamenten) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 138 för res. 2 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd För res. 2: 103 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp SoU9 Registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 263 för utskottet 18 för res. 1 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd, 17 mp För res. 1: 18 v Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 2 (Förslag till lag om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 248 för utskottet 18 för res. 2 15 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd, 3 v För res. 2: 1 s, 17 mp Avstod: 15 v Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. NU5 Vissa mineralpolitiska frågor Punkt 1 (Uranbrytning i ) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 243 för utskottet 35 för res. 1 1 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 78 m, 22 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 18 v, 17 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 28 s, 19 m, 7 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 2 (Euratomfördraget) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 243 för utskottet 34 för res. 2 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 78 m, 22 c, 22 fp, 19 kd För res. 2: 17 v, 17 mp Frånvarande: 28 s, 19 m, 7 c, 6 fp, 5 kd, 5 v, 2 mp Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. NU6 Vissa näringspolitiska frågor Punkt 3 (Kapitalförsörjning) 1. utskottet 2. res. 1 (v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 24 för res. 1 17 för res. 2 235 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 5 (Social ekonomi) 1. utskottet 2. res. 3 (s, mp) Votering: 142 för utskottet 119 för res. 3 18 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 23 c, 23 fp, 18 kd För res. 3: 103 s, 16 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 27 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Punkt 10 (Miljöteknikföretagande) 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 260 för utskottet 19 för res. 7 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 78 m, 23 c, 23 fp, 19 kd, 17 mp För res. 7: 2 s, 17 v Frånvarande: 28 s, 19 m, 6 c, 5 fp, 5 kd, 5 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Sekretess i försäkringsbolag om medicinsk genetik Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU15 Sekretess i försäkringsbolag om medicinsk genetik (prop. 2006/07:41). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Bilskrotningsfonden, m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU8 Bilskrotningsfonden, m.m. (prop. 2006/07:40). 1 (): Vi ska nu debattera det betänkande som bland annat behandlar regeringens proposition om bilskrotningsfonden. I propositionen föreslår regeringen att antar regeringens förslag till lag om bilskrotningsfonden och att det nuvarande systemet med skrotningsavgifter och skrotningspremier upphör samt att bilskrotningsfonden avvecklas. Även en del avfalls- och kretsloppsfrågor, som bland annat innefattar producentansvar, återvinning, avfallshantering, farligt avfall, förbränning och nedskräpning, finns med i betänkandet. Jag återkommer till dessa, men jag börjar med bilskrotningsfrågorna. Att både bilar som fungerar och uttjänta bilar innehåller miljöfarliga ämnen och komponenter är naturligtvis känt av alla och envar. Trots det kan vi se att bilar lämnas på vägar, på parkeringsplatser och ute i naturen. Det förekommer också att bilar, trots att de inte är avsedda att användas , blir stående hos bilägaren i stället för att lämnas till en auktoriserad bilskrotare. Det verkar alltså som om inte alla vet, eller kanske inte bryr sig om, att det enligt är förbjudet att skräpa ned utomhus. Bilar som blir stående rostar och kan läcka miljöfarliga ämnen. När producentansvaret nu utvidgas finns det därför anledning att även utöka och tydliggöra producenternas ansvar för att därigenom öka förutsättningarna för att en uttjänt bil lämnas till skrotning i stället för att den överges eller blir stående. Det är därför oerhört viktigt att den förordning om producentansvar som regeringen avser att meddela kommer att vara tydlig så att de uttjänta bilarna omhändertas. Vi kommer från Socialdemokraternas sida att följa frågan. Vi tycker att det är bra att de återstående medlen i bilskrotningsfonden kommer att användas för skrotning av äldre bilar som saknar katalysator. Antalet bilar i trafik som saknar katalysator uppgår till ca 390 000. I bilskrotningsfonden fanns . är det förstås inte så enkelt att man bara kan dividera fondens medel med antalet bilar, för medel ska enligt förslaget också kunna gå till kommunernas kampanjer och till bortforslandet av bilar. Jag kan säga att detta oroar oss socialdemokrater en aning. Frågan är om medlen räcker för att få in alla dessa bilar. Det skulle vara intressant att höra vad debattörerna från regeringspartierna säger om detta. Har ni några funderingar? Känner även ni en viss oro? Kommer ni att återkomma till med frågan? När, i så fall? Jag vill i sammanhanget också säga att förslaget om bilskrotning i stort sett var färdigberett av . Därför är det lätt för oss att ställa oss bakom huvuddragen, och vi har alltså inga motioner eller reservationer i frågan. Det har vi emellertid när det gäller avfallsfrågor som helhet. Det rör sig om flera frågor. Till exempel tycker vi att producentansvaret för källsorterat återvinningsmaterial, såsom returpapper, måste skärpas. Hämtning och återvinning av returpapper och annat returhushållsavfall fungerar inte bra i storstadsregionerna. Hushållen får själva transportera sitt returhushållsavfall över långa avstånd till olika uppsamlingsställen. Så står det i reservationen, men jag kan tillägga att jag hört, och även sett, att så också kan vara fallet på landsbygden. Enligt förordningen om producentansvar för returpapper ska ett insamlingssystem anses som lämpligt om det är lättillgängligt, underlättar för den som har returpapper att lämna ifrån sig detta och i övrigt ger god service åt dem som lämnar returpapper till systemet. Vi vet att bedömningen av insamlingssystemets lämplighet sker i samråd med kommunerna men att förordningen inte alltid uppfylls. Hur tänker majoriteten gå vidare med den frågan? Det är oerhört viktigt att kunna bli av med sitt avfall på ett enkelt och korrekt sätt, och det är därför önskvärt att den fastighetsnära insamlingen utvecklas. ligger ofta ett alltför stort ansvar på konsumenterna. Trots hushållens återvinning ökar den totala mängden avfall, eller för att vara korrekt: har mängden varit . har den dock ökat. Deponeringen har minskat . Styrmedel som bidragit till detta är exempelvis deponiskatt och förbud mot att deponera organiskt avfall. Är styrmedel av den karaktären något som majoriteten kan tänka sig även i fortsättningen? Budskapen från de olika partierna i regeringen har ju skiftat när det gäller behovet av lagstiftning, miljöavgifter och skatter. Jag ser det som positivt att regeringen kommer att fortsätta det viktiga arbete som vi socialdemokrater påbörjade genom att visa att det går att bryta sambandet mellan tillväxt och miljöförstörande verksamhet. Det går att göra. Det vet vi genom att vi minskat utsläppen av växthusgaser som vi haft en hög tillväxt. Mitt råd är att vara öppen för alla typer av lösningar lagstiftning, skatteväxling, avgifter men naturligtvis även ge stimulans i form av medel till forskning, stöd till miljöprojekt med mera. Viktigt är naturligtvis också att frågor som hör hemma på EU-nivå aktivt drivs där, till exempel pantsystem på glasflaskor och burkar. Vi hoppas dock att regeringen inte väntar på att hela EU ska hitta ett system utan driver ett samarbete, exempelvis som försöksprojekt, mellan ett antal länder i närområdet för att lite snabbare kunna hitta ett bra system. Jag har många frågor efter att ha läst betänkandet. Alla förslag från såväl majoriteten som från oppositionen hänvisas till utredningar. Det skulle ändå vara intressant att höra något om den tillsatta utredningen om producentansvar som utgår från materialströmmar. Hur går tankarna beträffande det systemet? När det gäller att skära ned de administrativa bördorna , som man kan läsa om i betänkandet, undrar jag om det finns en risk att det drabbar miljön och konsumenterna på ett negativt sätt. Kommer konsekvensanalyser att presenteras? Socialdemokraterna står bakom alla reservationer där vi finns med, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till den om nedskräpning av miljöer, nr 13. återkommer senare till motiveringen. I detta anförande instämde (). 2 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 i betänkandet. Jag står naturligtvis bakom övriga vänsterpartireservationer i ärendet men avstår av praktiska skäl från att yrka bifall till dessa . Regeringen föreslår i betänkandet att nuvarande systemets skrotningsavgifter och skrotningspremier upphör och att bilskrotningsfonden avvecklas. Förslaget tydliggör producentansvaret, vilket vi tycker är bra. Det saknas dock kompletterande och mer långsiktiga åtgärder för att framtida uttjänta bilar verkligen ska lämnas till bilskrotning och inte i naturen eller på annan olämplig plats. I reservation säger vi därför att regeringen ska utreda om det är möjligt att inrätta ett pantsystem för bilar samt ändra avställningstiden för fordon. Dessa två förslag kan bidra till att uttjänta bilar även lämnas till skrotning och därmed inte påverkar miljön negativt. Bakgrunden till detta är att regeringen höjde skrotningspremien 2001 för att på så sätt stimulera till att fler bilar skulle lämnas in till bilskrotningsföretag. Den åtgärden fick dock begränsad effekt eftersom skrotningsföretagen höjde sina mottagningsavgifter, vilket ledde till att bilägarna i praktiken inte fick någon ökad summa pengar i handen vid skrotningen. Regeringen hänvisar till att den höjda premien inte ledde till att fler bilar lämnades till bilskrot och menar att det inte fungerade. Vi delar inte denna bedömning. Vi tror att en avveckling av fonden måste kompletteras med någon form av ekonomiskt styrmedel så att bilägarna lämnar sina bilar till skrotning. Ett sätt är att införa ett pantsystem som skulle kunna fungera på samma sätt som inom glasåtervinningen. Det betyder att den förste ägaren påförs en extra avgift, en pant, i samband med köp av bil. Panten följer bilen tills den siste ägaren inlöser den vid skrotningen. Värdet av panten följer på så sätt med genom hela kedjan. Om panten uppgår till ett relativt betydande belopp, till exempel , får bilägaren ett kraftigt incitament att inte bara låta bilen stå eller göra sig av med den på olämpligt sätt. En bil får ställas av . Bilägaren betalar varken fordonsskatt eller trafikförsäkring; endast en avgift på utgår. Det är ingen betungande utgift, utan man kan ha sin bil stående avställd . Skrotbilar innehåller farliga delar och vätskor, vilket gör att en skrotbil klassas som farligt avfall. Mot bakgrund av att en skrotbil kan påverka miljön och människors hälsa tycker vi att dagens regelsystem måste ändras. Med undantag för veteranbilar är det inte rimligt att en bil kan vara avställd hur länge som helst. Vi tycker att en rimlig tidshorisont kan vara . En kombination av ett pantsystem och en lagändring om begränsad avställningstid skulle stimulera den siste ägaren att verkligen lämna in sin bil till skroten. Utskottet hade ett intressant seminarium med rubriken klimathotet hur kan vi förändra utan att försämra?, där vi fick träffa forskare från . Vi diskuterade bland annat piskor och morötter i klimat- och miljöarbetet. Forskarna förordar pantsystem, som är ett bra sätt att ändra beteendet och få en långsiktig förändring hos människor. Vi fick på seminariet alltså ytterligare ett argument för vår reservation. I övrigt behandlas i betänkandet även andra avfalls- och kretsloppsfrågor. Jag vill i enlighet med vår reservation 4 understryka vikten av att kommuner och näringsliv underlättar för invånarna att öka kretsloppsgraden i avfallshanteringen. Återvinningssystemen måste utvecklas, inte minst för att underlätta för rörelsehindrade och icke bilburna. vill även att handeln med avfall över kommungränser förhindras i enlighet med vår reservation 9. I vår reservation 10 begär vi att berörda regionala och nationella myndigheter förbättrar reningseffekten och slamhanteringen och påskyndar utvecklingen med slutna VA-system, så att kretsloppen kan slutas mellan stad och land. Näring från hamnar antingen i vattendrag, i sjöar och till slut i havet, eller i slammet som bildas i reningsverket slam som bara till viss del går tillbaka till jordbruksmarken. Ett annat problem i sammanhanget är att enskilda anläggningar ofta saknar tillräcklig rening. Det är först när alla dessa anläggningar är åtgärdade som det är möjligt att restaurera sjöar och havsvikar. har det naturligtvis stor betydelse för hela restaurering. För att förbättra situationen måste reningsverken öka reningsgraden, slammet tas om hand på ett mer kretsloppsbaserat sätt och utvecklingen av mer slutna VA-system påskyndas. Därför föreslog vi att berörda nationella myndigheter får uppdraget att verka för att förbättra reningseffekten och slamhanteringen och påskynda utvecklingen av mer slutna VA-system. 3 (): Vi ska debattera betänkandet 2006/07:MJU8, som handlar om bilskrotningsfonden med mera. Det som kallas med mera är väl alla motionsförslag från den allmänna motionstiden. Det finns flera intressanta förslag. Bilskrotningslagen som kom till 1975 innebar att vi i skulle införa ett system för att omhänderta de uttjänta bilarna samt att endast auktoriserade bilskrotare skulle få skrota bilarna. Man kan utfärda ett intyg, och fordonet kan avregistreras och föras ut ur vägtrafikregistret. När fordonet är avregistrerat får bilägaren en skrotningspremie. Detta har finansierats genom bilskrotningsfonden. Producentansvaret för bilar, som infördes , innebar att bilar som har lämnats till producenter ska vidare till skrotning utan avgift från producenten. Det innebär att vi har två parallella system, och det är det som betänkandet handlar om. 2002 kom ett EU-direktiv som sade att länderna skulle förebygga uppkomsten av avfall från fordon. Avsikten var att befrämja återanvändningen och återvinningen. Direktivet säger att sista innehavaren inte ska belastas med kostnader vid inlämnandet till skrotning. Det förslag som ligger i propositionen är att nuvarande system med skrotningsavgift och premie upphör och att bilskrotningsfonden avvecklas. De pengar som finns kvar i fonden ska användas så långt de räcker till bilar som är av äldre årsmodell än 1989 samt till kommunernas arbete med att få bort bilar som står i naturen och skrotar. Man vill utveckla producentansvaret för bilar och öka återvinningsgraden på alla material som finns i en bil. Skrotning av bilar är en avfallsfråga. Enligt förslaget vill man få bort bilar som inte har katalysatorer. Man uppskattar att de är 390 000, precis som sagts innan. Det är viktigt för att minska utsläppen av kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och partiklar. Det är viktigt att hålla med om att det är en riktig åtgärd. har vi gjorts uppmärksamma på de farliga partiklarna och på hur illa de påverkar oss, stora som små, kanske allra mest barnen. Det är illa ställt med luftkvaliteten i de stora städerna i , mycket på grund av det som däcken river upp, har man upptäckt. Framför allt är det dubbdäcken som river upp partiklar på vägen. Det här är allvarligt. Det kan tvinga fram snabba åtgärder, för vi vill ju alla vara med och skapa en god framtid och uppväxtmiljö för våra barn. Det är därför dags att hitta på lösningar. Men vad ska vi göra? Ska miljöbilar få ha dubbdäck? Är det bara bilens omhändertagande som vi behöver informera om, eller behöver vi kanske ha obligatorisk information på alla försäljningsställen om den negativa påverkan däck, framför allt dubbdäck, kan ha? Kanske vi kan behöva stänga av trafiken vid vissa nivåer av partiklar i luften? Vi behöver ta allvarligt på trafikens negativa miljöpåverkan och hitta åtgärder som är möjliga att genomföra . Jag kommer in på motionsförslagen . De handlar om återvinning, om insamling, pantsystem och förbränning. Även VA-system och nedskräpning i kustnära miljöer berörs. Som sade har vi varit på miniseminarium . Vi har pratat mycket om kretslopp, hanteringen av hur våra råvaror flyttar omkring, vårt beteende och vad de ekonomiska styrmedlen kan göra. Jag tänkte på trenden med importerat vatten i flaska. Jag vill hylla det goda och värna det fina vatten vi har i . Jag uppmanar alla att dricka kranvatten så långt som möjligt. Vi har ett ständigt ökande flöde av skräp och förpackningar. Ett stort arbete läggs på konsumenten, som inte alltid har så stor valfrihet. Behöver man något är det förpackningarna som gäller, och ibland är de mer eller mindre nödvändiga, kan man tycka.