prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Jag vill framhålla ur centermotionen, skriven av ordföranden för Centerkvinnorna : En vanlig svensk frukost har färdats i genomsnitt 3 innan den dukas fram. Det är inte långsiktigt hållbart, och det är en konsekvens av globaliseringen av marknaden. Jag tycker att ni kunde förena er med oss i det rödgröna laget och verkligen säga att ni ställer upp på detta. Det är inte ekonomiskt, miljömässigt eller livsmedelsmässigt hållbart. Det gäller att bygga upp en argumentation. Jag ifrågasätter inte motionen eller vad har skrivit, men jag visste faktiskt inte att maten hade färdats en sådan lång sträcka innan man åt sin enkla frukost i eller hemmavid. Varför ställer ni inte upp på detta? 165 () replik: Den semla jag åt tidigare innehåller grädde. Det finns transfetter i grädden. har jag fått också det fört till protokollet! är en klok människa. Jag kan försäkra er om att jag nog hade fört mer oväsen i kammaren här och om jag inte visste att motion finns med i regeringsarbetet. Du får gärna följa upp denna fråga. Jag öppnar en dörr för det. Arbetet fortgår, och motionen finns med i regeringens arbete. Vi skiljer oss något åt vad gäller synen på småskalig livsmedelsproduktion. Jag ser ett dilemma i att vi inte har haft samma syn på detta tidigare. Vad gäller motionen jobbar vi på olika sätt. Jag förstår att ni har haft många tillkännagivanden tidigare eftersom ni har haft att bråka med. Åtminstone har det sett ut så utåt, men det kanske inte har varit så. 166 () replik: Jag vet inte om jag har bråkat speciellt med eller . Vi har sedan vi tog över 1994 diskuterat och förhandlat och kommit fram till många bra framsteg för . När jag kom in i fanns det när faktiskt samarbetade med socialdemokratin. Men känns just nu långt borta. Hörde jag rätt? Jag försökte lyfta fram och slå ett slag för den svenska livsmedelsexporten. Vi kan bli bättre. Med gemensamma krafter borde vi ta fram småskalighet. Jag konstaterar att exporten av livsmedel har mer än tredubblats , från 10 miljarder till 35 miljarder. , 2006, sålde vi mat och dryck till utlandet för 35 miljarder. Det tycker jag var en imponerande siffra. Men det tyckte du var en låg siffra. I vilken bransch tycker man att det är lite? Eller hörde jag fel? 167 () replik: lämnar vi ämnet lite grann. Det kan vara intressant för dem som eventuellt lyssnar. Du nämner samarbetet mellan s och c. Det handlade om att rensa upp statens finanser. Men jag tror inte att det var exakt så vi upplevde ert samarbete med . Inför varje budgetförhandling var det ett evigt kattrakande i direktsändning i tv. När du nämnde tillkännagivande tänkte jag att ni kanske hade det lite jobbigt även med miljöfrågan eftersom ni inte heller då bottnade i så många konkreta förslag. Sedan var det frågan om export av livsmedel. För att vara alldeles rak och ärlig är jag lika glad som du är över att vi lyckas exportera livsmedel. Men jag är inte lika glad över den socialdemokratiska politiken som har gjort att av vår nötköttskonsumtion består av importerat nötkött. Det är ändå resultatet av den jordbrukspolitik som ni har fört. Ni har haft ansvaret för detta. Det är jag mindre glad för. Vi kan antagligen bråka länge om detta, men för min del räcker det här. Vi kommer inte att stödja reservationen, för att vara helt tydlig. 168 (): Vi liberaler har arbetat för säkra och sunda livsmedel. Inte minst vill jag påminna om insatser i EU och hur hon har medverkat till att lyfta fram den här frågan i rampljuset. Även om vi inom alliansen arbetar oerhört kraftfullt och bra tillsammans, , vill jag passa på att vid det här tillfället lyfta fram och tala om vad liberalerna har drivit för frågor och vad vi skjuter på och driver framgent. Det som bland andra och liberalerna har arbetat för inom EU är Efsas tillblivelse, som är EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet, som vi alla väl känner till. Det var ett oerhört viktigt steg. Sedan är vi kritiska och anser att Efsa behöver bli taggat, behöver få mer resurser och mandat för att just kunna sköta sin kontrollfunktion och föreslå sanktioner. Det som man också har arbetat med inom EU har handlat om det strikta kravet på salmonellalagstiftning, som vi har haft i . Inför EU-anslutningen var det en oerhört tuff debatt, men vi fick behålla den. Och är det så att ansluter sig EU till i stort sett samma lagstiftning som vi har haft tidigare. Vi för ofta fram några begrepp, och det handlar om redlighet, renlighet, spårbarhet och transparens. Det är på något sätt kärnorden för oss. Det är också viktigt att inom EU arbeta för en basnivå vad gäller livsmedelssäkerhet. Det uppnås nu genom bland annat hygienpaketet. Slutligen är det som vi tillsammans med övriga i alliansen ständigt lyfter fram konsumenterna konsumentkraven, konsumentmakten, möjligheten att få göra sina egna val utifrån ett säkert och korrekt märkningssystem. Det är de facto livsnödvändigt att det finns ett hållbart kontrollsystem vad gäller livsmedel. Även om har haft en hög livsmedelsstandard finns det ingen anledning att vi ska slå oss till ro, för det finns fortfarande luckor också i vårt land. Kontrollen brister i en tredjedel av landets kommuner. Det är därför väldigt viktigt att de utbildningsinsatser för inspektörer som pågår får fortsätta, för det är det som blir nödvändigt framöver. Det sker nu i regi. Slarv och dålig kunskap kan drabba konsumenterna på ett allvarligt sätt, men det drabbar också samhället och producenterna på ett annat sätt. Vi vet alla att det har hänt incidenter. fick det dödlig utgång, och då handlade det om spridning av EHEC. Ett svenskt livsmedelsverk måste, utöver kontrollfunktionen, stå för att upprätthålla en vetenskapligt hög nivå och för frågor som gäller kostlära. Ett livsmedelsverk förväntas ge underlag för fullgod information till medborgarna. Vi måste kunna lita på att det finns ett väl fungerande säkerhetssystem, som kräver insyn och öppenhet. Det finns, som vi har pratat om här, klara samband mellan hälsa och mat. Vi har problem med svenskarnas ökade medelvikt, och vi vet också att det finns ett samband mellan allvarliga sjukdomar och kraftig fetma. Ansvaret för den egna hälsan ligger framför allt hos individen själv, för barnen i första hand hos vårdnadshavarna. Men samhället har också ett ansvar. Samhällets ansvar handlar om relevant forskning och att den kunskapen ska spridas så att den når allmänheten. Samhällets ansvar ligger också i att sund och hälsosam mat serveras i skolor och institutioner. Samhällets ansvar handlar om att lagar och regler efterlevs vad gäller livsmedel bland annat. Jag delar i mångt och mycket motionärernas krav på ursprungsmärkning och på utvidgad information till konsumenterna. Jag har tillsammans med många andra i alliansen drivit den här frågan starkt under den tidigare mandatperioden. pågår en översyn inom EU, och det är ett arbete som vi kommer att vara mycket delaktiga i och där vi kommer att driva på för att det ska bli tydliga och effektiva regelverk som omfattar fler produkter. Ett gemensamt regelverk hindrar inte tillverkare att själva märka och ursprungsmärka sina produkter. Vi har också hört om förslag på ursprungsmärkning av nötkött på restauranger, i skolkök, sjukhusserveringar och personalmatsalar. Allt det här tillsammans är steg i rätt riktning. Vad gäller transfetter, som har varit aktuellt inte utan och år , har det nu visat sig att branschen har tagit sitt ansvar. Vi måste ta riskerna för transfetter på djupt allvar. Men vi ser också att det finns risker med övriga fetter, med härdat fett. Hjärt-kärlsjukdomar är allvarliga sjukdomar. Det skulle ändå vara, anser vi, att slå in öppna dörrar att nu lagstifta om förbud mot transfetter. Däremot är det angeläget, precis som har sagts här , att märkning och innehållsdeklarationer blir mycket tydligare. Delvis härdat fett är inte lätt för konsumenterna att kunna läsa in. Dessutom är en del av de delvis härdade fetterna inte transfetter. Ytterligare informationskampanjer kan behövas för att få oss att minska intaget av många olika härdade fetter. Det är ju så att semlan, , eller påsen med lösgodis, läskedrycken, kakorna och chipsen för många av oss skulle göra mer nytta om de inte intogs. Jag skulle avslutningsvis vilja lyfta fram en aspekt som ibland glöms bort i debatten när det handlar om livsmedelssäkerhet, och det är vårt ansvar att medverka till att livsmedelssäkerheten också finns i utvecklingsländerna. Där kan livsmedelssäkerhet handla om en säkrad tillgång till livsmedel men också om en förbättrad livsmedelskontroll. Där kan och bör vi vara pådrivande inom EU, WTO och FAO. Det livsmedel som har den allra största betydelsen är rent vatten. Utskottet fick så sent som ta del av forskningsrön från SEI, , som beräknar att efterfrågan på färskvatten kommer att stiga med i genomsnitt på ett fåtal års sikt. Med tanke på det, mina vänner, har vi all anledning att fortsätta vårt arbete med livsmedelssäkerhet, nationellt, på EU-nivå och på internationell nivå. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 169 (): Vi kan konstatera att ett par landskap är väl representerade här, så jag tänkte att för allt smör i kan vara en bra inledning. Det är en deklarerad produkt från ett avgränsat geografiskt område i , i mellersta . Det är ett naturligt härdat livsmedel, lokalproducerat som ska ätas med restriktivitet. Det kan inte bevisas vara nyttigare än motsvarande konstgjorda produkt. Det är alltså smör, men det är betydligt tråkigare att säga det. Det går att beskriva en sak på väldigt många olika sätt. Det går att beskriva en produkt på många olika sätt. Vart vill jag nu komma med detta? Vi konsumenter har att ta ställning till en massa erbjudanden och reklam. Vi ställs inför val där producenter vill att just deras vara ska vara den bästa att svara upp mot våra behov, konstlade eller faktiska. Det som då kan förväntas av myndigheter och en lagstiftande församling som är att man underlättar dessa processer för båda parter, det vill säga att regelverk och lagar tydligt anger vad som krävs av aktörerna, att de också är utformade på ett sätt som är begripligt för konsumenten. Men detta fråntar oss inte vårt egenansvar. I den andan har aktivt arbetat med båda de här sakerna, på hemmaplan och i . är regelverket till allra största delen harmoniserat i . Det vi gör och kan göra är att trycka på så att EU förändrar sina regelverk till att bli tydligare för konsumenten, inte minst vad gäller märkning och information. Det som inte är reglerat kan alltid den enskilde producenten på frivillig väg märka och på det sättet använda i sin marknadsföring. Det ger bonuspoäng. När det gäller kött lämnade , som både och har konstaterat, över ett förslag på hur ursprungsmärkningen ska se ut för helt och skivat kött vad gäller servering i storkök och restauranger. Det är i linje med vad vi vill. Det är i linje med vad tycker är en sund och säker politik. Vi kan göra mer, men vi behöver göra det i ett Europaperspektiv. Här har vi också haft en diskussion om transfetter, med anledning av motionerna men också den debatt som pågår och som har pågått tillbaka. Jag tycker att det är oerhört viktigt att ta till sig vad företrädare säger i frågan. Bland annat lyfte upp, på det seminarium som arrangerade , att tillsammans med lämnade över en rapport till den dåvarande regeringen som skulle utgöra ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Hon påtalade i detta sammanhang, precis som gjorde i senare tv-debatt, att transfetterna inte är den stora frågan, om de över huvud taget är en fråga i det här sammanhanget. Det är många andra ämnen som vi som konsumenter behöver få ökad kunskap om. Vi behöver förstå vad som händer om vi äter för många semlor, , om vi äter för mycket grädde, om vi äter det ena med det andra av socker och salt med mera. Båda representanterna för talade om att det är betydligt viktigare för människors hälsa att vi får ned fettkonsumtionen än att vi lagstiftar om transfetter. Det hörde vi också beskriva. Dessutom har marknaden löst frågan redan på egen hand. Det förekommer i stort sett inte längre transfett på marknaden i . Jag vill också påtala att det skulle kunna se ut som ett handelshinder om man införde det i . har fått stor kritik för det. Det är betydligt viktigare att vi kopplar ett helhetsgrepp på folkhälsan, vilket många av tidigare talare också har varit inne på, att vi ger adekvata upplysningar om vad vi ska ta hänsyn till om vi vill leva ett gott liv. Det är ett arbete som bedrivs bland annat av , och Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom i . Jag undrar: Vad har hänt och vad hände med den rapport som togs fram ? vet jag att den nuvarande regeringen och folkhälsominister ger uttryck för att det här en av de viktigaste frågorna att ta tag i under den här mandatperioden, inte minst i skolans värld. Att utifrån den bakgrund som finns kräva lagstiftning vad gäller transfett tycker jag är överspelat. I stället bör vi se till att branschen på olika sätt tar ytterligare initiativ precis som man har gjort i den här frågan på ett så gott och föredömligt sätt vad gäller övriga produkter, ett initiativ tillsammans med lagstiftare och andra aktörer på marknaden. Om marknaden helt enkelt lyssnar på sina kunder och förändrar produktionen händer mycket. Det bådar gott för framtiden att vi via debatter, dialog och informationskampanjer får en större förståelse för vad som krävs av både producenter och konsumenter för att vi ska få en god livsmedelssäkerhet och ett gott liv. Jag skulle vilja stanna till vid det som tog fram tillsammans med , ett mycket gediget handlingsprogram som lyfter fram behovet av att vi talar om rörelse och om vad vi konsumerar. Jag hoppas och tror att utskottet ska få belysa de här frågorna längre fram och tillsammans med övriga aktörer får se en förändring på detta område. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 170 (): Självklart står jag bakom alla reservationer, men jag yrkar bifall till reservation 8. Det kemikaliesamhälle vi lever i har diskuterats här . tänker jag ta upp ett tydligt exempel på hur det kan gå i detta kemikaliesamhälle. Det handlar om transfett. Transfett finns i mindre mängder i kött och mjölk från idisslande djur. Det stora problemet är att industrin tillverkar fett genom att flytande växtoljor som innehåller omättade fettsyror genomgår flera kemikaliska processer för att ge fasta och stabila produkter. Men resultatet blir ett fett som riskerar att klegga igen människors blodkärl. Det är egentligen ett slags designfett. Dess egenskaper, att det är fast och håller längre, har gjort att det har använts, men till priset av hälsorisker. Det är detta industriella fett debatten handlar om. med flera har uppenbarligen inte fattat det, men det är det som vi lyfter fram i vår motion. Det konstgjorda fettet blev vanligt i våra livsmedel efter , till exempel i hushållsmargarin. Det kan finnas i snabbmat, kakor, kex, bullar, mikrovågspopcorn. Men du som konsument kan inte veta. De moderatledda allianspartierna argumenterar mot ett förbud och buntar ihop diskussionen om mättat fett och transfett. Det är mycket olyckligt och gör att konsumenterna blir förlorare eftersom man inte heller bifaller vår andra att-sats i motionen om en bättre märkning. har det kommit fler och fler belägg för att transfett är hälsofarligt. Starkast är bevisen för att transfett bidrar till att utveckla hjärtinfarkt, men det finns också belägg för att transfett ökar risken för diabetes, förekomst av övervikt och senast även förekomst av barnlöshet. Av de hundratals vetenskapliga artiklar som har skrivits om transfett och hälsopåverkan har däremot ingen visat någon som helst nyttoeffekt av transfett. har man menat att transfett och mättat fett har samma negativa påverkan på hälsan, men transfett är per gram farligare än mättat fett, något som även håller med om. Oavsett det mättade fettets dåliga verkan skulle det alltså vara en hälsovinst att ersätta transfett med samma mängd mättat fett i vår mat. och har infört obligatorisk märkning av förpackade varors innehåll av transfett. Eftersom en stor del av de amerikanska livsmedlen intas på restauranger där märkning inte är möjlig har hälsovårdsmyndigheterna i förbjudit användningen av transfett i stadens restauranger. Medan tillåter ett innehåll av transfett på har den danska lagstiftningen medfört att det är möjligt att inta mer än ett gram, oavsett vad man äter. Det finns mycket transfett i varor inom EU, särskilt i . Det farliga intaget kan minskas med information eller lagar. Danskarna hoppade över konsumentkampanjer med tekniska detaljer. De tog bara bort transfetterna ur livsmedlen snabbt och enkelt för konsumenten. I tog att införa lagen. Det stämmer inte att vi har nått samma resultat som . I genomsnitt har vi kanske det, men vissa grupper får i sig långt mer och andra mindre. Förringa inte diskussionen om vad detta faktiskt handlar om. Majoriteten skriver i utskottsbetänkandet att man skulle kunna minska riskerna för hjärt- och kärlsjukdom om man tog bort de mättade fetterna och om man tog bort transfetterna. innebär faktiskt 300 människor ! Förringa inte det. är det svårt att vara konsument. Alla företag har inte tagit bort de industriella transfetterna. Även om genomsnittspersonen får i sig mindre än tidigare finns det grupper som får i sig betydligt mer än WHO rekommenderar. Som konsument kan du inte veta om en vara innehåller transfetter eller ej. Märkningen är en djungel. På restaurangen eller i gatuköket ser du inte heller vad frityroljan innehåller eller hur popcorn har anrättats. Med ett förbud slipper till exempel lastbilschaufförer eller andra som ofta äter ute få i sig onödigt transfett och därmed öka risken. Det är inte rimligt att bara de kunnigaste och mest engagerade människorna ska slippa få i sig skadligt fett som de inte själva har bett om. Tack för den uppskattning som uttryckte i sitt inledningsanförande! Men jag funderar lite på hur ense ni socialdemokrater egentligen är, för sade socialdemokraten i tv att de danska reglerna nog är ett handelshinder, och han verkade rädd för att gå den . Men innehåller också artiklar om folkhälsa. Man kan fundera på vad som är viktigast: hälsoaspekter eller handelshinder. , som har hand om folkhälsofrågorna, sade att det kanske behövs en lagreglering och att s skulle pröva frågan. Det är ett steg framåt att Socialdemokraterna i sitt yttrande skriver att transfetter är en folkhälsofråga och bör behandlas som en sådan. Men vad vill ? Man vill styra via EU, sade . röstade om en resolution om kommissionens grönbok om övervikt, fetma och kroniska sjukdomar. Där berördes frågan i punkterna 30 och 31. Parlamentet uppmanar EU till åtgärder för att minska intaget av transfettsyror och att det görs en snabb översyn av rådets gamla direktiv om näringsvärdesdeklaration för livsmedel, så att det i det direktivet införs ett krav på att man åtminstone ska ange vilka näringsämnen och vilken typ av fetter ett livsmedel innehåller. Detta röstade emot: och lade ned sina röster. Så var det med den EU-styrningen. och Socialdemokraterna röstade för resolutionen. De partier som värnar om konsumenterna borde bifalla motion för konsumenternas, folkhälsans och enkelhetens skull. sade i ett tidigare inlägg att de farligaste ämnena skulle förbjudas och hänvisade till Reach. Var det en läpparnas bekännelse? anser att vi ska göra som och lagstifta mot industriellt transfett. Låt mig dra en parallell med trafiken. Alla vet att hastigheten är det som har störst betydelse för nollvisionen om antalet olyckor. Men för den skull har man inte låtit bli att lagstifta om vinterdäck. Varför ska man göra det goda en lagstiftning av dansk modell till det bästas fiende? Det handlar om bra mat för alla och en möjlighet till fysisk aktivitet. I detta anförande instämde (). 171 () replik: Det är stor risk att jag inte hinner hem till det insnöade , men jag kunde inte låta bli att begära ordet. Jag får väl stanna kvar till i så fall. Jag vill säga att det inte råder någon oklarhet hos oss. Jag tyckte att lät påskina det. Som man kan se i vårt särskilda yttrande på s. 27 har vi redan nu tagit initiativ till att föreslå vår grupp i det handlar om vår gruppledare där, , och om , som sitter med både i utskottet och att ta upp frågan där, så att vi får en gemensam hållning. Förhoppningsvis kan det leda till att vi kan få mer information om det är ett handelshinder eller inte, om det gäller animaliska fetter eller vegetabiliska oljor och allt annat som hör till diskussionen. Man kan se det som en ansats till att återigen få i gång en bra diskussion om folkhälsa och livsmedelssäkerhet. Jag instämmer i vad du har sagt här det handlar om det onyttiga som man själv stoppar i sig fast man kanske borde undvika det om att det verkligen behövs en bra diskussion här. Därför har jag tyckt att ni har tagit tag i frågan på ett bra sätt. Vi måste få i gång diskussionen. Den har ibland verkat lite avsomnad. Konsumentkorporationen och konsumentorganisationer driver på i de här frågorna. Detta kanske kan vara också ett stöd för dem. Det handlar inte bara om transfetter. Men det finns inga oklarheter om vår ståndpunkt. Vi har aktualiserat frågan, och vi kommer att driva detta, förhoppningsvis ihop med andra goda krafter. Vi har erfarenheter av att arbeta tillsammans med er. Kanske också och andra vill ansluta sig. I så fall ställer vi självfallet upp på det. 172 () replik: Jag tackar för förtydligandet från . Apropå detta om snöovädret vill jag säga att jag för min del hade bokat ett tåg, men jag kommer nog hem ändå . Det finns en svårighet i de här frågorna. diskuterar vi så tekniska detaljer att vi glömmer hälsoperspektivet. Det finns en komplikation, tycker jag som ny i , i att livsmedelsfrågor ligger under , inte under vår motsvarighet till det danska Sundhetsvæsenet. Det är bra att man nu tar upp frågan i och belyser den där, precis som vi från svenskt håll också måste stöta på och ta upp den när nu frågan lyfts i . När man nu ska se över märkningsregler och annat måste vara aktivt. Det är inte alla länder som har samma syn på märkningskrav som vi har i . Jag skulle också vilja nämna att det nu pågår en stor studie i där man mäter skillnaden mellan det naturliga transfettet och det industriellt framställda transfettet. Vi vet inte resultatet av den studien , men det kan finnas skillnader. Då är det naturligtvis ännu angelägnare att vi tar oss an detta. Konklusionen från vår sida är att det industriella transfettet inte behövs. Då kan vi åtminstone ta bort det. Det naturliga kan vi inte peta undan, men det industriellt framställda kan vi ta bort. 173 () replik: På livsmedelsområdet och konsumentområdet kommer det ofta larmrapporter. En säger det ena, en annan säger det andra. Det skulle nog vara bra om vi kunde samla upp det hela och ge en samlad bild. Då kunde vi få i gång en rejäl folkhälsodiskussion om vad som är bra, vad som är nyttigt och vad man bör undvika. Man kan väga in annat, till exempel alkoholfrågor och frågor om kost och motion, så att man får en större diskussion. Det har faktiskt funnits en sådan diskussion . Därför skriver vi i vårt särskilda yttrande: Transfetterna är även en folkhälsofråga och bör behandlas som en sådan. kan man i arbete känna att frågor isoleras till ett bestämt utskott. Man skulle önska att man kopplar ihop olika utskott, som man ju gör . Det är viktigt. I vår socialdemokratiska grupp hade vi en tjänsteman från EU. Vi informerade oss om hur den här frågan ser ut. Jag uppfattade det lite grann som att den strikta hållningen mellan och nog kommer att lättas upp. Vi tror mycket på ett nordiskt sammanhang. Vi har regelverk som vi har arbetat fram inom . Det nordiska sättet att arbeta, med , bör vi också satsa på. Det är helt klart. Än en gång stort tack för att ni har varit med och dragit i gång den här frågan! Förhoppningsvis kan vi också vidga den, och jag hoppas att alla goda krafter vilka de än må vara ansluter sig. 174 () replik: