prot · GU09125 · 2007-06-13 00:00:00 — 1 Statsminister (): Dagens debatt går i förändringens tecken. har fått en regering som gör vad den sade att den skulle göra och som dessutom får mycket gjort bara det är en mycket stor förändring. Men det sker också förändringar i vår värld. En partiledare har sin sista debatt, en annan partiledare har sin första, och en tredje partiledare, som jag visserligen tror ska fortsätta som partiledare, tänker tydligen sluta debattera. har pryat i partiledardebatter även innan han blev partiledare. Vi var många som redan då såg att detta var en person som kunde återskapa förtroendet för sitt eget parti en person som slutar just i den kapaciteten men som varit en omistlig kugge i alliansbygget och som vi hoppas kommer att fortsätta att ägna politiken sin gärning även framöver. är inte ny i politiken. var statsråd , var statsråd , och var statsråd men det är en ny tid för i den meningen att hon nu har en ny roll. I den rollen vill vi naturligtvis hälsa välkommen. Det är med stort intresse jag ser fram emot, som jag hoppas, av utbyte och bra debatter med . Jag kommer att ställa tre frågor till . Jag kommer att ställa dem här , och jag ber om ursäkt om jag kanske blir lite tjatig, för jag kommer att återkomma till dem. Jag ställer dem, eftersom jag tror att svenska folket vill ha ett svar på dem. Vi kommer inte att få svar , men jag kommer att göra vad jag kan för att se till att svenska folket får svar före nästa val. , vad vill du göra? Hur ska du göra det? Med vem ska du göra det? Svårare än så är det inte. Det är dessa tre frågor vi ska återkomma till. Det är faktiskt inte mer än jag själv stod här första gången och talade om ett som jag menade hade stelnat i sina former. Ett där den som var rik blev rikare och mycket ofta fick barn som fick det bättre än andra. Ett där fattiga blev fattigare, och där man också såg att detta gick i arv till nästa generation. Det är många som har sett detta. Man kan som LO gjorde i går sammanfatta hela efterkrigstiden, hela den socialdemokratiska eran i svensk politik, och visa på det fördelningspolitiska haveri som ni bär ansvaret för. Men man kan också begränsa sig till 19942006, av socialdemokratiskt maktinnehav, och se att den rikaste tiondelens inkomster har vuxit som andelen med låg ekonomisk standard har vuxit . På kortfattad, enkel svenska: De rika har blivit rikare, och de fattiga har blivit fler. Det är bokslut . Alla dessa år av regerande gav detta resultat. Ur en frustration över detta växte förnyelsen av . Till svar på detta växte fram. Vi såg det utanförskap som den tidigare politiken var riggad för att dölja. Vi ville göra något åt det. Vi berättade vad vi ville göra. Vi ville sätta i arbete. Vi ville sätta kvalitet i viktiga välfärdsverksamheter före utbyggnad av transfereringssystem. Vi ville rusta ett rättsväsende som slutade att tolerera våld och brott. Vi gav svar på hur vi ville göra detta. Vi presenterade förslag för att göra det mer lönsamt att arbeta, för att fler skulle vilja anställa och för att fler företag skulle vilja stanna, växa och nyanställa här i . Vi presenterade förslag för att förbättra kvaliteten i den skattefinansierade välfärden i skola och sjukvård och för att rusta rättsväsendet. Vi gav också svar på med vilka vi ville göra detta. En historisk fördjupning av den borgerliga samverkan och framväxten av ledde till att vi bara hade ett enda trovärdigt regeringsalternativ i valet byggt på ett gemensamt valmanifest och en väl genomarbetad politik. Vi sade vad vi ville göra, hur vi ville göra det och med vilka vi ville göra det. gör vi det. kom det första stora jobbskatteavdraget. grupper av dem som jobbar får nu i sänkt skatt redan i detta första steg. Man får gå decennier tillbaka i svensk politik för att hitta en motsvarighet till denna skattelättnad. Nystartsjobben är redan nu över 9 000. Det handlar framför allt om långtidsarbetslösa som inte har kommit in i en åtgärd långt från arbetsmarknaden utan som har kommit in på arbetsmarknaden med hjälp av denna åtgärd som syftar till att sänka tröskeln. Mer ska följa. kommer riktade åtgärder till yngre. Våra instegsjobb är på väg, där anställning kombineras med språkundervisning och handledande inslag för nyanlända invandrare. Nya vägar till arbete kommer också att öppnas genom att långtidsarbetslösa socialbidragstagare erbjuds en jobb- och utvecklingsgaranti. Vi förstärker kvaliteten i skolan. Det är så väldigt mycket av det vi vill med som börjar i skolan. Människor som föds in i sociala problem ska få en andra chans via en skola med kvalitet som ser varje elev, som ser potentialen och som ger varje människa en möjlighet att växa. Det är den skola vi vill se på plats. Det kräver kvalitet. Det kräver resurser. Mycket har gjorts, men mycket mer behöver göras. Vi har tagit ett första steg för att ta ned det svenska utanförskapet, men tro inte att det räcker! Tro inte att vi inte kommer att behöva göra mycket mer. pratas det om att sysselsättningen ökar med 185 000 personer . Det är bra. Det är viktigt. Det är närapå historiskt. Men det räcker inte. Vi börjar nu se utanförskapet minska. Detta bygger på en politik som gör det mer lönsamt att arbeta, som gör att fler får jobb och som gör att fler vill anställa. En annan fråga är klimatet. Klimathotet mot mänskligheten är på riktigt. Vårt sätt att leva värmer upp vår jord. Om detta är vi nu brett överens, och vi har fått en grundläggande genomgång av FN:s klimatpanel. De berättar för oss att detta är på riktigt. Det är den dåliga nyheten. Den goda nyheten är att vi kan göra någonting åt det. Decennier av ansträngningar i att möta en omställning som började i oljeprischocker och vägen bort från oljeberoendet i det tidiga 70-talet ska nu länkas in i en strategi för att på ett internationellt verksamt sätt möta det globala klimathotet. Vi har kommit långt på vägen. Vi har halverat vår oljeanvändning. Vi har minskat våra växthusgasutsläpp . Vi kan vara stolta över att vi har kommit en bit på väg, även om vi har mycket kvar att göra. Det nya som är så tydligt för mig är behovet av ett annat perspektiv för att verkligen få svaren på plats. Bland annat är det att lämna 70-talets syn att miljöambition står i kontrast till ekonomisk tillväxt och möjlighet att ha jobb och utveckling. Det nya är att det går att förena. Det går att skapa jobb, gröna jobb, om man använder utvecklingen rätt. Det är en klimat- och miljömedveten industri som ställer om sig för att möta klimathotet och som möter konsumenter som vill ha klimatriktiga produkter. Det är helt enkelt en ny tid. De säger: Ge oss möjligheten att få agera mot det globala hotet! Ge oss möjligheter att anpassa och fullfölja den tekniska utveckling som vi redan ser, bort från regleringar, bort från misstänkliggörande från politiken till mer av ett samspel, mer av ett samförstånd, där vi sida vid sida möter klimathotet. Det sker tillsammans med andra. Det globala hotet kan inte lösas i lilla . Det måste lösas i samverkan med andra. Där tror jag att och jag har mycket gemensamt, vi som tror på Europeiska unionen. Vi skulle behöva vara brett överens om energipolitiken, för det går inte att lösa klimathot utan att ägna sig åt energipolitik. Alliansen tillsammans med Socialdemokraterna borde kunna hitta en väg för att tillsammans möta mycket av detta, frågor som utmanar oss 2020 och framåt 2050. Låt oss i den samförståndsandan hoppas att vi här i alla fall kan finna varandra i den frågan, . 2 () replik: Jag får väl tacka för att han gjorde mig mer erfaren än vad jag är. Jag satt inte i regeringar . Jag hoppas att statsministern har mer koll på andra siffror än den rätt uppenbara. (Applåder) Jag ska i mitt anförande sedan komma in på en del om klimatfrågorna. Det finns mycket att diskutera där. Men diskussionen om arbetslösheten tycker jag är intressant. Den är den lägsta , som också sade. Det är bra. Men det är inget som har åstadkommits med en borgerlig regering. Jag tycker att det borde ge lite av en skammens rodnad att ens antyda det. Men när det går så bra för och antalet jobb växer, varför svika dem som står längst bort från arbetsmarknaden? Det är ju nu det behövs aktiva insatser. Det är nu det behövs bristyrkesutbildning. Det är nu det behövs arbetsmarknadspolitik just för den grupp som det talades så mycket om i valrörelsen. Det är nu det behövs satsningar på jobben, på miljöteknik, på välfärdsjobb och inte bara prat med de anställda ute i offentlig sektor. De behöver jobb. De behöver mer personal, fler arbetskompisar. Politiska val är inte bara det väljarna gör på valdagen. Det är det som sådana som , jag och alla här behöver göra i kammaren. Det är ett val mellan två alternativ. Är det verkligen människor med de höga inkomsterna, som du och jag, som behöver de riktigt stora stöden från samhället i form av skattesänkningar? Jag tror inte att det är mer orättvisa som behöver , . Jag lovar en återställare. Det är att återställa rättvisan. Det har råd med. 3 Statsminister () replik: har väl lovat mer än en återställare. Hon har ju egentligen lovat en viktig sak, i a-kassa till av dem som jobbar. Det är en mycket tydlig inriktning. Förmodligen den största, tyngsta och dyraste reform du kommer att föreslå, med precis den profil vi förväntar oss. Mer resurser till dem som inte jobbar, ofta med ganska goda inkomster, i stället för att göra de satsningar du antyder på välfärden för att kunna fullfölja också vår linje att sänka inkomstskatterna för dem som tjänar lite. Av de 40 miljarder med vilka vi sänkte skatten i jobbskatteavdraget går 30 till låg- och normalinkomsttagare. I en debattartikel kallar du dessa människor för välbärgade. Låt mig berätta om några av dina välbärgade grupper som har fått skattesänkningar: metallarbetare, byggnadsarbetare, lärare, lokförare, poliser, sjuksköterskor, distriktssköterskor, brandmän. Det är dina välbärgade människor som du inte unnar en sänkt skatt, en känsla av att det ska löna sig att arbeta. Hur blir det med återställaren, ? Ska ni gå till val på att ta bort den skattelättnaden från dessa, med dina ord, välbärgade grupper för att i stället ge mer till den som inte jobbar? Om detta står förmodligen också i valet den största och ideologiskt viktigaste striden. Det vore intressant att få besked om detta. borde göras insatser för jobb, säger . Men följ med i vad vi gör! Vad är nystartsjobben? Vad är instegsjobben? Vad är skattelättnader för den som tar in unga? Vad är ambitionen att sänka tjänstebeskattningen om inte just detta: att sänka trösklar in i arbetsmarknaden för den som i goda konjunkturer så ofta har fått se jobben gå förbi eller bara erbjudits en åtgärd men som kan komma in på arbetsmarknaden. Då pratar du om mer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Finns det något tillfälle, någon konjunktur när socialdemokratins svar inte bara är just detta: Mera Amspolitik! Det är förmodligen mer fel nu . 4 () replik: Det är rätt symtomatiskt. börjar med att säga: Du lovar inte bara att återställa rättvisan. Du har en annan återställare, det är a-kassan. Det är ju det som är rättvisa, . Det är inte så att det på arbetsmarknaden går att dela in löntagarna som du gjorde i dem som har jobb och dem som inte har jobb. Fler och fler av oss kommer att vandra mellan att ha jobb, tvingas ut för att söka nya jobb och behöva utbilda om oss för att kunna vara med på de nya jobb som växer fram. Att ha en stark och trygg a-kassa garanterar tryggheten åt individen men också modet att våga ställa om. En stark a-kassa åt majoriteten av löntagarna är en viktig återställare för rättvisan. Det jag dessutom inte begriper, , är talet om att det inte kunde vara mer fel än nu att satsa på Amsåtgärder. De som står längst bort från arbetsmarknaden, som har varit långtidsarbetslösa , behöver ha plikten att skaffa sig en annan utbildning och rätten att ha ett samhälle som ställer upp med det. är moderat, därför har han ingen aning om vad rättvisa är. Men det står vi socialdemokrater för, och det tänker vi göra i valet också. 5 Statsminister () replik: Jag tror att jag har en större nyfikenhet på min samtid än vad socialdemokratin verkar ha haft. (Applåder) Det har slagit mig hur ofta den socialdemokratiska retoriken inte hänger ihop med hur det känns i samtal med offentliganställda. Människor som sliter hårt återkommer ofta just till detta. Det lönar sig för dåligt att arbeta. Skillnaden mellan att arbeta och att inte arbeta har blivit för liten. Det är för dålig samhällsmoral. Det är naturligtvis många av dem som tjänar mycket, men det handlar också om ersättningssystemen. A-kassan är tänkt att vara en bro mellan två jobb. Det är därför jag inte förstår er beskrivning. I medianfallet är man faktiskt bara arbetslös , och nedtrappningen i a-kassan sker först . Det du beskriver är inte dem som får en sänkt a-kassa. Det är vår kritik mot att det här inte ska vara en livstidsförsörjning för utanförskap. Det är ju det som är er hemliga agenda. Det är det ni vill tillbaka till. Det är med en långvarig försörjning av människor långt utanför arbetsmarknaden som ni ersätter de ansträngningar vi gör för att folk ska få jobb. Det är så konflikten i svensk politik ser ut. 6 () replik: Det var ganska slående att statsministern i sitt första inlägg inte med ett ord berörde en av de stora, viktiga framtidsfrågorna som just nu diskuteras. Det är frågan om . Förhandlingarna om konstitutionen har under det tyska ordförandeskapet återuppväckts. Men de har återuppväckts bakom stängda dörrar och utan någon öppen diskussion eller förhandling om konstitutionen. Just nu behandlar i frågan om . kommer vi att ha debatten här i kammaren. Men själva betänkandet kommer att ha justerats tidigare än så. är toppmötet kommer att hållas där man faktiskt fastställer det politiska innehållet i konstitutionen, en konstitution som innebär att man överlämnar mer makt till EU från de svenska medborgarna. I vår grundlag står det att all makt utgår från folket. Vi kan ha olika åsikter om EU-medlemskapet, åt vilket håll EU ska utvecklas, men möjligheterna för medborgarna i att faktiskt få vara med och fatta beslut om i vilken riktning ska gå, i vilken riktning EU-samarbetet ska gå, tycks statsministern förvägra det svenska folket. Hur kan det komma sig att statsministern inte med ett enda ord berörde denna stora viktiga fråga som kommer att prägla hur svensk politik kommer att utvecklas framöver? Är statsministern beredd att låta svenska folket avgöra om den väg statsministern och regeringen väljer är rätt väg även för svenska folket? 7 Statsminister () replik: Det är långt borta från allt prat om internationell samverkan och behov av att agera tillsammans med andra. är det snöd nationalism och misstänkliggörande av varje ansträngning att försöka hitta vägar framåt gemensamt inför det som är uppenbart för alla utom för och möjligen något annat parti i , nämligen att vi har många problem som vi kan hantera med nationalstatssvar. Vad är enklare än att misstänkliggöra det viktigaste och starkaste samarbete vi har? Det är det som nu ägnar sig åt. Det finns ingenting om det vi nu ska diskutera över midsommarhelgen som inte riksdag känner till eller som inte har varit öppet för alla som följer debatten. Det är olika positioner och hur olika länder ser på dem. Det är inte någon ny öppen diskussion från ingenstans utan det är ett fördrag som ingicks av framarbetande, förankring med riksdag samt regeringsrepresentanter på plats i arbetet. Vi har möjlighet att ingå en överenskommelse som i realiteten förmodligen handlar om att bara krympa det tidigare fördraget i omfattning och ta bort lite grann av känslan av superstatsbildning men få EU att fungera bättre. På det ska sedan följa en regeringskonferens. På det ska sedan följa ett riksdagsbeslut. Att beskriva detta som en helt sluten process som ingen har inflytande över är att peka finger på det sätt som kan förväntas om man inte tror på internationell samverkan. Det man då riskerar att sitta med är till slut precis det som jag tror att står för , nämligen många yviga gester. Men i grunden handlar allt bara om att jobba inom nationalstatens ram. Det är inte 2000-tal. Jag vet knappt ens om det är 1900-tal. Det är ännu längre tillbaka, och det är tragiskt att ni inte har hängt med i utvecklingen. 8 () replik: Det är typiskt att om man vågar fråga om EU-konstitutionen eller processen i EU-samarbetet blir svaret att man inte är för något internationellt samarbete, att man bara ser arbetet i nationalstaten. Om statsministern hade bemödat sig om att lyssna på vad jag egentligen sade hade han hört att jag sade att oavsett vilken inställning man har, oavsett hur man tycker att EU ska utvecklas, bör man ha en öppen debatt. Även statsministern har tidigare, efter folkomröstningarna som gjorde att konstitutionen lades på is, sagt att vi behöver en öppen debatt, en folkbildning och få medborgarna med på tåget i utvecklingen. Av detta har vi inte sett något alls. I processen ser vi slutenheten. Varför vågar inte statsministern säga att svenska folkets, individens, valfrihet ska få gälla i EU-frågorna? 9 Statsminister () replik: Först måste vi komma överens med andra. Det handlar om 27 medlemsländer som ska försöka enas om hur EU-samarbetet ska utvecklas. Det är för viktiga värden som står på spel. Vi har till exempel sagt att vi gärna ser att detta samarbete utvidgas. Vi har också till svenska väljare sagt att vi vill bli bättre på att bekämpa brottslighet. Brottslighet ryms sällan inom nationalstaterna. Den är internationell och tungt förgrenad över landgränser. Den ägnar sig åt att handla med kvinnor och barn, och den är svår att möta med mindre än att man kraftfullt kan agera tillsammans. Det är för att lösa verkliga samhällsproblem där jag inte förstår hur och ska agera som vi vill se detta komma till ett slut. Vi menar att det här är ett krympande av ett tidigare fördrag. Vi gör samma bedömning som vi gjorde tidigare, nämligen att det räcker med ett riksdagsbeslut precis som man vid tidigare tillfällen vid tilläggsfördrag har nöjt sig med riksdagsbeslut. Det tyckte vi då, och det tycker jag fortfarande. 10 () replik: Är ett politiskt parti eller en PR-byrå? De senaste årens olika turer tycks vara på väg att skapa en allvarlig identitetskris. Först var det de nya , sedan kom det nya och är det det nya . Det börjar se ganska pinsamt ut. Trovärdigheten i att kalla sig arbetarparti har redan fallit av i takt med att skattesänkningarna för dem som redan har det bäst har ökat. De nya ser inte heller så nya ut efter smutsiga oljeoptioner. Det finns inte en enda moderat ledamot som har blivit invald för att han eller hon har ett engagemang i miljöfrågor. Det går inte att beordra fram trovärdighet eller engagemang. Det finns en viktig skillnad mellan att arbeta i en PR-firma eller i ett politiskt parti. Kortsiktigt går det naturligtvis att vinna med PR-firman, men i det längre perspektivet är det förödande att lura människor, både de egna medlemmarna och väljarna. Jag tror inte att statsministern riktigt har förstått den detaljen. Men jag ska gärna hjälpa till. Om du söker efter en identitet som är bättre kopplad till den politik ni verkligen bedriver, skulle ni till exempel kunna ta namnet det nya storebrorspartiet. har en regering drivit igenom så stora förändringar i riktning mot kontroll och övervakningssamhälle på bekostnad av den personliga integriteten. skulle kunna lanseras som storebror själv. ska rösta om att ge staten rätt att avlyssna både telefon- och Internettrafiken. ska också polisen ges rätt till buggning i förebyggande syfte. var ett parti som slogs för människors frihet. är man den största företrädaren för att den statliga maktapparaten ska nå in i privatlivets hemligaste rum. 11 Statsminister () replik: Om jag inte är felunderrättad är , men okej vi får ta det som det är. Jag vill faktiskt tacka . Jag tror att många tycker att det miljöengagemang som du och har visat har varit betydelsefullt. Jag tror att i när inte alla uppmärksammade att vårt sätt att se industri och annat växa fram också hade en negativ miljöpåverkan behövdes miljörörelsen och miljöengagerade människor som pekade ut detta. Men ni har samma problem som alla andra som tycker att ni är först med en idé. Ni tror att ni äger den ensamma, och ingen annan får komma fram och tycka något. Det är mänskligt att reagera så, men jag har inte den attityden och synen på politik. Vi är inte fast i våra former. Vi bör inte ha det synsättet. Jag utvecklas med . Jag utvecklas med de politiska förändringar som sker i vårt land och i vår värld. Jag försöker hitta svar, ofta pragmatiskt. Jag märker att det stör många här, inte minst dig, . Det är ett synsätt på politiken som avslöjas här. Är man född i en viss struktur ska det vara på ett visst sätt, och det får aldrig förändras. Då är det mer naturligt att resonera som du gör. Eller också tänker man att förändringar som sker, ny kunskap som träder till, är en grund för utveckling. Så har jag velat se Nya växa fram. Av ditt sätt att betrakta drar jag slutsatsen att du inte tänker rösta på . Jag ska försöka leva med det. Men jag tror att du ska akta dig för att hävda att du vet precis hur alla andra resonerar. Jag tror att många är fortsatt nyfikna på . Jag vet att jag är ansvarig för att fullfölja och fortsätta en förnyelse som jag har inlett i och tillsammans med mina alliansvänner. Den som bäst formulerar en samhällskritik som människor känner igen sig i, föreslår åtgärder och kan leverera politik är den som vinner. 12 () replik: Jag tror att missförstod lite grann. Om det finns ett äkta engagemang och en vilja att göra en förändring är jag den första att välkomna om skulle börja bedriva en aktiv klimat- och miljöpolitik absolut. Men det duger inte att sitta i en studiecirkel till 2008 och säga att vi kommer att göra någonting då. Det duger inte heller att säga att vi måste vänta på att alla andra ska göra någonting eller säga att om de inte gör det först kan inte vi göra det, för då riskerar vi det ena med det andra. Vi måste våga ta steg framåt och genomföra de förändringar som är nödvändiga. Forskarna pekar på vad som ska göras och vad som behöver göras. Alla vet vad som går att göra. Vi behöver inte sätta oss ned och vänta ytterligare för att påverka och förändra klimatpolitiken. Det går att göra det . Det är bara att titta på de förslag som vi lägger fram. Lägg fram konkreta förslag, diskutera konkreta förändringar i stället för att prata om att någon annan ska göra någonting. Då tror jag på dig, . 13 Statsminister () replik: Jag förstår inte detta. Jag agerade inför toppmötet i den organisation som inte tror på, nämligen den europeiska unionen, och utan vars styrka i den här frågan det är svårt att se hur vi ska kunna möta klimathotet. Jag sade, och understödde det tyska ordförandeskapet, att vi borde ta på oss 30-procentiga utsläppsreduktioner . Det var inte möjligt att nå fram till det med alla de andra. Vi landade på 20 men med en skrivelse som säger att vi kan gå upp inom ramen för ett internationellt avtal. Vi fick fram en överenskommelse om 20 procents energieffektivisering, 20 procents inväxling av förnybar energiproduktion. Det är lätt att säga det för ett land som redan har 2728 procents andel, men det ska följas av en bördefördelning som gör att tar på sig mer. Vi har introducerat en miljöbilspremie, gör mycket stora satsningar och mer ska följa. Jag förstår inte vad pratar om. Jag har bevisat att jag förstår att på detta måste följa både nationell handling och internationell handling av det slag som är omöjligt för , för ni tror inte på internationellt samarbete. Det är det som är ert problem. I när det inte bara gäller nationella regleringar och att ge sig på marknadsekonomin har ni inte längre svaren. Det är därför du är så frustrerad, . 14 (): Jag har sett fram emot den här debatten och många till som ska följa.