prot · GU09122 · 2007-06-08 00:00:00 — Vi kan annars välja att göra som utredningen föreslår, det vill säga att utvidga kretsen i just de ärenden som rör allvarlig miljöskada. Det viktiga är att lagen blir tydlig och lätt att tillämpa av enskilda tjänstemän i kommunerna och på länsstyrelserna. De ska inte behöva vänta på en eventuell framtida praxisbildning för att veta vad som gäller. behöver de kunna informera verksamhetsutövare om vad det är som gäller. Att inte införliva den vidgade kretsen, som finns med i direktivet, kan leda till missbedömningar och till att företag inte får rätt information innan de startar sin verksamhet. Jag utgår från att det också är i företagens intresse att faktiskt få veta vad som gäller. Det är lätt att hänvisa till att domstolarna ska avgöra, men faktum är att såväl företag som tillståndsgivare och tillsynsmyndigheter behöver klara spelregler och inte en massa hypoteser om vad som eventuellt gäller. Att göra som utredningen föreslår, det vill säga att införa att ansvaret omfattar även den som kontrollerar verksamheten i enlighet med direktivet, skulle innebära att direktivet uppfylls. Men regeringen och utskottet väljer att låta bli med hänvisning till företagsklimatet. Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet. Vår miljövänliga regering har också i ett helt annat avseende valt lightvarianten, och det har redan talat en del om. Jag ska bara lägga till några ytterligare frågor. Det handlar ju om skyddet av den biologiska mångfalden. Utskottet är faktiskt väldigt luddigt i sin skrivning. Man säger att man bara ska skydda det som innefattas i Natura men att det ändå kan handla om andra arter. Att låta skyddet omfatta områden som inte är Natura 2000 utan bara har sitt vanliga svenska skydd skulle leda till ett mycket svårtillämpbart regelverk, menar utskottet. Om det är så illa att regeringen har rätt i att skadan behöver äga rum i ett utpekat Natura 2000-område för att kunna kvalificeras som en allvarlig miljöskada i direktivets mening, då är det allvarligt. Jag tycker att det vittnar om en väldig okunskap i regeringen om hur liten yta vi i har avsatt till Natura 2000-nätverket, hur dessa områden avsätts, hur stora de är etcetera. Ska de inhemska arter som inte finns med i fågel- eller habitatdirektivet bara ha skydd när de befinner sig i Natura 2000-området? Det finns troligen mycket större områden avsatta som naturreservat med mera i än som är avsatta till Natura 2000. Dessutom rankas de inhemska skydden ofta högre på nivå och anses utgöra ett starkare skydd. Det är egentligen inte riktigt sant, men tjänstemännen ute i kommunerna tror det. De olika skyddsformerna sammanfaller ibland men långtifrån alltid. gränsar de till varandra. En liten del av en å är Natura 2000. Sedan kommer ett naturreservat. Sedan kommer kanske till och med en nationalpark, ett kulturreservat eller något annat. Så de finns nära varandra men alla är inte alltid Natura 2000. Regeringen gör precis som sagt. Man tar bort begreppet gynnsam bevarandestatus, och det är ett större skydd än regeringens förslag. I stället sägs att det räcker med att man inte i betydande omfattning skadar eller försvårar bevarandet av en art eller dess livsmiljö. Jag instämmer i de reservationer som har tagit upp där. 15 (): debatterar vi propositionen Ett utvidgat miljöansvar. I propositionen finns, precis som utskottet föreslår i betänkandet, ett antal lagändringar som vi i ska besluta om för att genomföra det så kallade miljöansvarsdirektivet. Direktivet är en gemenskapslagstiftning för att just hitta en lagstiftning som kan vara tillämplig på hur man hanterar miljöskador. Det är också just det som är en central del i EU:s arbete, att hitta gemensamma lagstiftningar så att vi skapar likvärdiga villkor över hela EU. Men det handlar också om att se till att det blir en minimilagstiftning som länder själva kan anpassa. Förslagen innebär att bestämmelserna i 10 kap. i om ansvar för miljöskador i form av föroreningsskador kompletteras med bestämmelser om ansvar för sådana allvarliga miljöskador som omfattas av direktivet. Ansvaret gäller inte bara allvarliga miljöskador som är orsakade av föroreningar utan även skador som är orsakade av andra störningar. I förslagen preciseras vad som avses med en allvarlig skada på biologisk mångfald samt allvarliga skador på skyddade arter och naturliga livsmiljöer och vilka krav som ställs på avhjälpandet av sådana skador. I propositionen föreslås även lagändringar vad gäller fastighetsägares subsidiära ansvar för föroreningsskador. Miljöorganisationer ges rätt att överklaga beslut. Vi föreslår också att bestämmelser om säkerheter kompletteras så att alla former av säkerheter på den finansiella marknaden ska kunna godtas som åtgärder för att säkerställa ansvaret för de kostnader som kan uppstå vid en miljöskada och de kostnader som finns för återställande. Det föreslås även straffbestämmelser om överträdelser av vissa regler i EG:s förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier, det som vi ofta kallar Reach. Målsättningen med den här propositionen är att skapa tydliga regler för ansvaret för miljöskador som vi kan behålla de regler om efterbehandling av förorenade områden som tillkom när trädde i kraft . Om vi jämför propositionen med den utredning som har föregått arbetet, , kan vi konstatera att föreslog ett något mer komplicerat genomförande av miljöansvarsdirektivet. Utredningens förslag mötte kritik från en mängd remissinstanser, både från myndigheter och från näringslivet. Ambitionen från regeringens sida med det förslag som läggs fram är ett tydligt regelverk, ett överskådligt regelverk. Det innebär inte mer långtgående krav än vad som behövs för att genomföra direktivet, men det innebär inte heller, vilket är minst lika angeläget, avsteg från den svenska ambitionen att utifrån våra förhållanden nå ett fullgott miljöskydd. Vi gör inga avsteg i den här propositionen. På propositionen har det lämnats en följdmotion från , en motion som är mycket detaljerad och i mångt och mycket tar utgångspunkt i det förslag som lade fram. Därför vill jag än en gång konstatera att utredningens förslag har mött kritik från en mängd remissinstanser. Det tycker jag att det är oerhört viktigt att man tar med sig i den här diskussionen. Jag tänkte också kommentera några av reservationerna i betänkandet. Från de tre oppositionspartierna finns en reservation som tar utgångspunkt i den biologiska mångfalden, precis som har berörts i debatten tidigare. Den definition av biologisk mångfald som utskottsmajoriteten och regeringen har föreslagit motsvarar den som görs i miljöansvarsdirektivet. Sedan kommer det att ske vissa preciseringar i den förordning om allvarliga miljöskador som bereds inom . Dessa preciseringar kommer inte att snäva in definition av skada på biologisk mångfald. Att göra som reservanterna föreslår och utforma regler som är inriktade på att främja en förbättring av den biologiska mångfalden har aldrig varit syftet med miljöansvarsdirektivet. Det är centralt att de nya reglerna tar sikte på ansvaret om det skulle inträffa en skada. Reglerna ska inte blandas ihop med regler om vilka krav på förebyggande åtgärder som till exempel kan ställas i samband med tillståndsvillkor. Det som reservanterna föreslår kan leda till oklarheter i lagstiftningen. I reservation 2 vill se en regel om ansvarsgenombrott. En sådan regel skulle med största säkerhet innebära ett tydligt avsteg från den aktiebolagsrättsliga princip som vi har i den princip som innebär att aktieägare inte är personligen ansvariga för bolagets skulder. Det är förvånande att man väljer att göra ett sådant avsteg i ett sådant här sammanhang utan att ha ett vidare perspektiv på synen på aktiebolagslagen. Direktivet kräver inte att det införs en regel om ansvarsgenombrott. har i den här delen undersökt behovet och analyserat konsekvenserna av en bestämmelse om ansvarsgenombrott på miljörättens område. Den undersökning som utredningen gjorde i form av en enkät var väldigt bred. Enkäten skickades ut till samtliga länsstyrelser och kommuner och till ett antal saneringsföretag. Enkätsvaren har inte kunnat visa på något fall av en konstaterad ansvarsflykt. Jag kan bara konstatera att det inte finns något tydligt belägg för att en regel om ansvarsgenombrott behövs. Det skulle därför vara intressant att höra belägg för de risker för ansvarsflykt som de lyfter fram i sin motion. Var finns de? Enkäten visar på att det inte finns några sådana. Vad grundar sina påståenden om ansvarsflykt på? förvånas man över oppositionens vilja att uppfinna sätt att kritisera regeringens agerande. Man anstränger sig verkligen för att hitta något att kritisera regeringen för. tycker jag att det blir lite märkligt. Jag vill därför citera ett stycke i reservation 1 på s. 21 i betänkandet. Det står så här: En oroande tendens i svensk miljöpolitik är att man i allt högre grad nöjer sig med att införa regelverk som bestämts på EU-nivå, och att göra så i den utsträckning som där bestämts även då möjligheten att gå längre finns. , står det. Jag tolkar det som att det är . Då hade vi en annan majoritet här i landet. Jag tycker att det här faller tillbaka på dem själva. Den här reservationen är underskriven av Socialdemokraterna, . Det skulle vara mycket intressant om kunde redogöra för när den förra regeringen inte gick tillräckligt långt. Är det något annat som är oroande? Är det helt enkelt så att det gick lite fort i utskottet när man skrev sina reservationer och att man inte tänkte igenom vad man skrev? Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Betänkandet vi debatterar skapar tydliga regler om ansvaret för allvarliga miljöskador och gör det överskådligt utan att tumma på miljöskyddet. I detta anförande instämde (), (), och (båda kd). 16 () replik: Jag har en fråga till dig som representerar hela alliansen. Jag tycker att det är tråkigt att inte miljöministern är här. Jag skulle gärna vilja ställa frågor direkt till honom också. Tycker du att det är rätt att har klarat sig undan skandalen i Coto de Doñana i ? Är det inte ansvarsflykt? Jag har skrivit en fråga till miljöministern om varför inte den som kontrollerar en verksamhet ska kunna göras ansvarig för allvarlig miljöskada. Om det hade gällt för det som hände i hade förmodligen inte kunnat komma undan. Jag har fått ett väldigt märkligt svar. Jag har fått svaret att den precisering som jag efterlyser skulle kunna få en effekt som ur miljösynpunkt är kontraproduktiv. Vad menar regeringen med det? När det handlar om ansvarsgenombrott stämmer det att vi vanligtvis inte har det i vår lagstiftning. I ett antal fall på det civilrättsliga området har man faktiskt haft det. som utredde frågan menade faktiskt att man på miljöområdet skulle kunna tänka sig en sådan lösning. Därför fick i uppdrag att se över om det var en lämplig modell för . kom fram till att man inte tyckte att det var en lämplig modell och föreslog något annat i stället. När nu regeringen inte föreslår det som , som faktiskt har satt sig in grundligt i frågan, har kommit fram till föreslår vi trots allt att vi ska gå längre än vad som bara är minimidirektiv. 17 () replik: Precis som säger finns det möjlighet att ställa frågor till ministern, vilket jag förstår att hon har gjort. Jag är inte så insatt i just den frågan och det svaret. har säkert möjlighet att svara på den , så jag vill inte kommentera just det svaret. Det är ett svar från och regeringen, så jag tycker att den debatten ska föras med dem. Att införa den modell som vill ha med ansvarsgenombrott skulle innebära ett tydligt avsteg från det ansvar som aktieägarna har i ett aktiebolag. Jag tror, precis som det står i betänkandet, att det skulle påverka investeringsviljan och företagsklimatet här i landet oerhört negativt. Man har inte kunnat se i den enkät som utredningen gjorde att det finns något större behov av det. Varför då göra det här avsteget? Varför ta det här steget när det inte finns något behov? Vi ska ha en stark lagstiftning vad gäller miljöskydd i , men vi ska inte ha en lagstiftning där det inte finns något behov. Det tror jag är centralt när vi arbetar med de här frågorna. 18 () replik: Jag konstaterar att du inte svarar på frågan om du verkligen tycker att skulle komma undan med det här. Är det inte ansvarsflykt? Vi har motionerat om att vi vill ha en regel om ansvarsgenombrott. Vi kan också nöja oss med det som miljöutredningen föreslår eftersom det ger ett ansvar till den som finns i nästa led. Vi kan gå med på det, men ni går inte ens med på det. Du säger att det kan störa företagsklimatet. Jag menar att det måste vara bättre för företagarna att veta vad som gäller och vad som kan hända om man gör si eller så. Det är oerhört viktigt att de som arbetar i kommunerna och på länsstyrelserna och ska ge tillstånd kan ge rätt information. Jag tror att det är bättre för företagsklimatet att våra tjänstemän har rätt information att ge. När man mäter företagsklimatet i den mätning som gör brukar man titta på myndigheternas agerande och deras information. I vår kommun har vi jobbat mycket med att bygg och miljö ska kunna ge rätt information just på grund av företagsklimatet. Det är viktigt att ge företagarna rätt information. Det är till företagarnas fördel att de får rätt information. De ska inte i efterhand säga: Hoppsan! Jag kan faktiskt bli skadeståndsskyldig trots att jag hade lagt min miljöstörande verksamhet i ett dotterbolag som jag sedan lät gå i konkurs. Du säger att det inte finns några behov av den här lagstiftningen. Om det inte finns ett behov av miljöansvarsdirektivet och det som krävs i det, varför är det då en prioriterad fråga i kommissionen att alla dessa delar ingår? 19 () replik: Jag tycker att det är tydligt vem som har ansvaret vad gäller aktiebolagssidan i den lagstiftning vi har . Myndigheterna har också när de har svarat på enkäten från utredningen kommit till slutsatsen att det inte finns något behov. Det är kommunerna och länsstyrelserna som hanterar de här frågorna . Jag tycker att det vore mycket märkligt om vi skulle säga: Nej, det finns ett behov. De som är ute i verksamheten gör en felaktig bedömning. Jag lutar mig mot den enkät och den undersökning som utredningen har gjort när det gäller dessa frågor. Och där har man kommit fram till att det inte finns något behov av detta. Man upplever det inte som ett stort problem. Därför ska vi inte heller gå vidare med detta. Men jag vill återigen säga följande: Den lagstiftning som görs, kompletterad med det som vi har tidigare, kommer att bidra till att vi har ett starkt miljöskydd och kommer att ha ett ännu starkare miljöskydd . 20 (): Alliansen gör en stor poäng av att man driver miljöpolitik på EU-nivå. Men när man nu ska införliva om miljöansvar i svensk lag klarar man inte av att göra det på rätt sätt. Det kan bidra till att man undergräver trovärdighet i miljöfrågor. Regeringens företrädare plockar gärna fram sina EU-aktiviteter när de kritiseras för passivitet på hemmaplan. Svensk miljöpolitik har alltför mycket reducerats till att man i genomför det som man har kommit överens om i , dessvärre ofta inte ens det. Det har stockholmarna kunnat märka när tillåtna halter av partiklar i luften har överskridits. Huvudpoängen i miljöansvarsdirektivet som vi behandlar är att den som orsakar en miljöskada ska betala för att återställa miljön. Förhoppningsvis ska det ge företagen en tankeställare så att skador inte ens uppstår. Det bygger på en vedertagen princip i miljöpolitiken om att förorenaren ska betala. EU:s direktiv ställer tydliga krav på att ansvaret ska vila på den som bedriver eller kontrollerar en verksamhet. Det är uppenbart att syftet är att förhindra att bolag smiter från sitt ansvar genom att till exempel bilda dotterbolag som saknar resurser för att ta den smällen. Men när regeringen ska införa direktivet i svensk lag har regeln att krav ska kunna riktas mot den som kontrollerar en verksamhet fallit bort. Regeringen menar att detta skulle kunna omfattas av . För övrigt säger man att det skulle det vara bättre med en annan typ av regel så att också andra krav ska kunna riktas mot den som kontrollerar verksamheten. Men det skulle behöva utredas. Men regeringen avstår från att säga att man ska tillsätta någon sådan utredning. Den utredning som finns väljer man att strunta i. hade redan avvisat regeringens argument. Utredningen skriver: För ett genomförande av direktivets miniminivå i svensk rätt synes det därför nödvändigt att uttryckligen komplettera verksamhetsutövarbegrepp med direktivets kontrollbegrepp. De borgerliga partierna i vill inte ha en regel som gör det möjligt att rikta krav mot bakomliggande led. har föreslagit en mycket mjuk sådan regel. Den går ut på att om ett företag inte kan klara att städa upp efter sig, och om detta beror på att till exempel moderbolaget genom att utöva ett bestämmande inflytande över bolaget i avsevärd grad och på ett otillbörligt sätt bidragit till denna oförmåga, skulle upprensningsnotan kunna skickas till moderbolaget ansvarsgenombrott. Inte ens en sådan mild skrivning vill nu de borgerliga partierna ställa upp på. De är rädda för att det ska skrämma bort investerare. Om en investerare skräms bort av ett sådant milt krav bör man nog se upp för den investeraren. Den som minns skandalen med BT Kemis giftdumpning i kanske tycker att det är lika bra om bolaget håller sig borta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:1321 Säkerställande av mönstrandes pålitlighet av () till justitieminister () 2006/07:1322 i av () till näringsminister () 2006/07:1323 Terrorstämplingen av de och möjligheterna till fred i av () till utrikesminister () 2006/07:1324 Upphandling av vårdtjänster av () till statsrådet () 2006/07:1325 Kränkning av internationell rätt på av () till utrikesminister () 2006/07:1326 Uppkörning och körskolor av () till statsrådet () 2006/07:1327 Utrikestjänstgöring för försvarets nyutexaminerade arabister av () till utrikesminister () 2006/07:1328 Medicinering inom barnomsorgen av () till statsrådet () 2006/07:1329 Samvets- och religionsfrihet i demokratibiståndet av () till statsrådet () 2006/07:1330 Rätten till religionsbyte i av () till utrikesminister () 2006/07:1331 Demokratiska rättigheter i samband med beslut om sjukersättning av () till statsrådet () 2006/07:1332 Frivilliga samhällsarbetare och nya skatteregler av () till finansminister () 2006/07:1333 Fackföreningsrörelsen i av () till utrikesminister () 2006/07:1334 Arbetstillfällen i av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:1335 Ams och aktörer på arbetsmarknaden av () till arbetsmarknadsminister () 2006/07:1336 Irreguljära immigranters tillgång till svensk sjukvård av () till socialminister () 2006/07:1337 Tydligare redovisning av pensionsbolagens avgifter av () till statsrådet () 2006/07:1338 Meddelarskyddet av () till justitieminister () 2006/07:1339 Jävssituationen för tjänstemän inom av () till statsminister () 2006/07:1340 PTS rekommendation om fastighetsboxar av () till statsrådet () 2006/07:1341 Gamla öde av () till finansminister () 2006/07:1342 Framtida presstöd av () till kulturminister () 2006/07:1343 Anställningsvillkoren inom public service av () till kulturminister () 2006/07:1344 framtid av () till utbildningsminister () 2006/07:1345 Fullständig sekretess för brottsutsatt kvinna och barn av () till statsrådet () 2006/07:1346 Yttrandefrihetsbrott på nätet av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.