prot · GU0984 · 2007-03-29 00:00:00 — Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsministern vad statsministern tänker ta för initiativ för att få fram andra ersättningsjobb som kompensation för dem som har utlovats men ännu inte blivit verklighet. 53 Statsminister (): Jag leder en regering som för en politik som ska se till att jobben växer till. Det gäller hela landet. Vi har dessutom en lång rad åtgärder som bland annat nystartsjobben. Det redovisas 3 600 nystartsjobb över i privat sektor. Allt det måste man också se till när man tittar på och . Det är viktigt att vi får fram flera jobb på arbetsmarknaden. Får jag påminna om något som vi lätt tappar bort. Vi var många som var skarpt kritiska till hela det där förslaget. Det var inte så att vi alla stod bakom den där försvarsöverenskommelsen, ännu mindre i dessa tider när det pratas så mycket om att vi inte ska tvinga folk att flytta. Det var ett rätt brutalt upplägg. Man pekade ut 2 700 arbetsplatser. I den förra majoriteten var man inte alls var rädd för att peka ut hur de skulle flytta över landet utan att de själva fick ha någon synpunkt på det. Det var en brutalitet kring förflyttningen som vi åtminstone bör se till att vi inte gör om. Mitt besked är som sagt att vi för en politik så att jobben blir flera. Vi har inte ändrat något i beslutet trots att vi hade vissa möjligheter att göra det när vi trädde till. 54 i (s): fattade regeringen ett för oss norrlänningar ganska kontroversiellt beslut om att ändra i rennäringsförordningens § 3. Det öppnar upp för utländska jägare att jaga i den svenska fjällvärlden på samma villkor som svenska jägare, det vill säga bland annat utan medföljande jaktguide som känner till förhållandena och naturen. Bakgrunden till att beslutet fattades, enligt bland andra jordbruksministern, är en oro för att eventuellt skulle kunna anmälas till för att man bryter mot tjänstedirektivet. Min fråga till statsministern blir: Tror inte statsministern att det kan leda till ett nationellt demokratiunderskott när man ändrar svenska förordningar på sådana grunder, det vill säga att EU eventuellt skulle kunna misstycka med våra regler? 55 Statsminister (): Det är lite konstigt. Vi har en glest befolkad del av landet där det alltid verkar vara för trångt. Det förs alltid diskussioner av det här slaget. Det är antingen samer mot dem som inte är samer, eller som i det här fallet då det är de som är födda i som står mot utländska medborgare. Min absoluta ideologiska övertygelse är att vi så lite som möjligt ska skapa lagar som tillåter en avgränsad grupp att göra något som andra inte tillåts göra. Ett uppenbart skäl är att det inte ser trevligt ut när man försöker kontrollera och se vilka som har pass och vilka som inte har pass vid den jakt som utförs. I all min kontakt med jägare har det slagit mig hur oerhört ansvarsfulla och noggranna jägare är. De vet oftast att ta hand om mark och att jaga på ett ansvarsfullt sätt. Jag har ingen anledning att tro att det är skillnad mellan jägare från andra länder och svenska jägare. Den uppenbara tanken är naturligtvis att vi får samma rätt i andra länder som den vi erbjuder dem som kommer hit. En gemensam historiebok för EU:s länder 56 HANS (): Det organiserade samarbetet i firar en i sig glädjande händelse. I europeiska sammanhang har det nu talats om möjligheten att försöka skapa något slags gemensam historiebok för de 27 EU-medlemsstaterna. Jag vill fråga statsministern vad han anser om en sådan gemensam historieboks överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen där beslut ska fattas på den lägsta effektiva samhällsnivån. En eventuell bok med gemensam historia blir ju intressant redan utifrån ett svensk-danskt perspektiv då min hemstad grundare kung ska beskrivas den gode, tyrann eller bara kung . 57 Statsminister (): Jag tror att det finns svårare saker att beskriva i historia än hur skåningar och vi övriga i beskriver danska kungar. Jag håller med om själva grundansatsen, att man får vara lite försiktig med vad man ropar på på Europanivå. Det har talats om en bok och om ett särskilt museum som också skulle inhysa detta. Min spontana känsla är att ingen EU-institution eller någon enskild företrädare ska säga att det här är rätt sätt att markera en europeisk identitet. Det finns en välfungerande kommersiell marknad för att skriva böcker, till att börja med, om man vill uttrycka eller beskriva vad har varit. Om jag får någon möjlighet att säga att det kanske inte är det absolut mest centrala i EU-samarbetet så ska jag naturligtvis framföra det. Skyldigheten för arbetslösa att ta arbete på annan ort 58 (): Om man blir arbetslös har man på sig att söka jobb inom sitt närområde och inom sin yrkeskategori. Denna möjlighet vill regeringen nu ta bort, vilket betyder att man som man är arbetslös ska kunna ta jobb i hela landet. Detta är särskilt allvarligt framför allt för dem som har småbarn och förhållanden. Det kan finnas många orsaker till att det kanske inte är så enkelt att bryta upp med detsamma. Statsministern har själv småbarn och var, när han fick nytt jobb som statsminister, mycket tveksam till att flytta från till just av omsorgen om barn och familj. Han borde därför ha en viss förståelse för detta och vad det kan innebära för dem som blir arbetslösa på grund av att de har mist sitt jobb och inte har fått sitt drömyrke. Frågan är om statsministern inte har en viss förståelse för detta och därmed också vill förtydliga i förslaget till lagstiftning som ska läggas fram, så att man inte ska tvingas att ta jobb utanför sitt närområde . 59 Statsminister (): Vi återgår till ett regelsystem som fanns eftersom det är vår absoluta övertygelse att människor mycket snabbt efter att de har lämnat arbetsmarknaden förlorar i attraktivitet. Därmed minskar deras möjligheter att komma igen. Det är väldigt många som vittnar om detta. De är närmast chockade över hur snabbt detta faktiskt blir sant när de kommer utanför arbetsmarknaden. Vi har det mycket märkliga läget i att vi har arbetslöshet och brist på arbetskraft . Det är nu väldigt många som vittnar om att man inte får tag i folk. har vi hundratusentals människor som inte vill någonting annat än att få ett jobb. Då tycker jag att det ligger på en ansvarsfull majoritet att göra ytterligare ansträngningar för att använda det faktum att konjunkturen är gynnsam och att jobberbjudandena är många till att så snabbt som möjligt få tillbaka folk i arbete. Och jag är beredd att göra det trots att det i en del fall innebär stora ansträngningar, ansträngningar som jag för övrigt tror överdrivs. Det var också erfarenheten när dessa regler fanns tidigare, att det inte var i så många fall som det blev så brutalt som det ibland beskrivs. Det står också att man ska ta hänsyn till individuella förhållanden. 60 (): Min fråga till statsministern rör utformningen av det så kallade jobbavdraget. Det så kallade jobbavdraget har trots regeringens försök att försköna verkligheten visat sig vara en dyr, orättvis och ineffektiv metod att öka arbetsutbudet. Många så kallade nystartsjobb går till personer i högavlönade grupper med en stark ställning på arbetsmarknaden. Månadsinkomster är inte ovanligt. Månadsinkomster på med subventioner på ända förekommer. Är detta ett effektivt sätt att använda våra gemensamma resurser? Tror statsministern att detta är pengar som kommer dem som står längst från arbetsmarknaden till del? Vad ska en plusjobbare som är och som slängs ut i arbetslöshet med en a-kassa som inte går att leva på tro om att vissa subventioneras med ? 61 Statsminister (): Det är en lite förvirrande användning av ord som subventionering och liknande. Jobbavdraget riktas till dem som har jobb och sänker deras inkomstskatt. I olika redovisningar sägs att det är höginkomsttagargrupper som får del av detta. Jag vill bara bekantgöra er med några av de senaste höginkomsttagargrupperna som vinner stort på jobbavdraget. Det är barnmorskor, lokförare, gymnasielärare, poliser, distriktssköterskor, sjuksköterskor, brandmän och metallarbetare. Det var många som blev förvånade när de hörde den listan. De har inte gått omkring och trott att de är höginkomsttagare. Men vi börjar snart komma i ett sådant läge att alla som har ett heltidsjobb i beskrivs som höginkomsttagare. Utformningen är sådan att varje arbetad timme ger jobbavdragsfördelar. Och bara några få månader efter att man har fått ett jobb innebär detta ett stort plus i plånboken. Så utformade vi förslaget. Det är ett mycket pricksäkert sätt att göra det mer lönsamt att arbeta, vilket var vad vi lovade väljarna. 62 (): Även jag vill ta upp jobbavdraget. Landets pensionärer omfattas inte av detta. Man har uttryckt att syftet med jobbavdraget är att stimulera människor att arbeta. Jag tycker i och för sig att det är felaktigt eftersom det inte är så lätt att få ett jobb . Men även om man köper detta resonemang kan man väl ändå inte mena att vi ska tvinga landets pensionärer att ge sig ut och jobba? Det är visserligen ingen försämring för pensionärerna ekonomiskt. Däremot drabbas pensionärerna av avgiftshöjningar. För löntagare kompenseras dessa avgiftshöjningar i någon mån av jobbavdraget. Trafikförsäkringen kommer att bli dyrare. Det blir dyrare att gå till doktorn och att hämta ut sin medicin. På en del håll i landet kommer hyrorna att skjuta i höjden när räntebidraget avskaffas. Min fråga till statsministern är: Kommer pensionärerna att kompenseras för dessa höjda avgifter på något sätt? 63 Statsminister (): Den borgerliga alliansen har i ett första steg sänkt inkomstskatterna med 38 miljarder. Vi har aviserat ytterligare ett inkomstskattesänkningssteg på 8 miljarder med precis denna konstruktion riktad till dem som arbetar. Jag ska med stort intresse läsa vårmotionen från Socialdemokraterna. Vi har faktiskt inget samlat ekonomiskt dokument som berättar vart socialdemokratin, eller för övrigt och , är på väg. Det ska bli mycket intressant att se om ni menar att ni tänker lägga tillbaka dessa totalt 46 miljarder i form av skatteökningar, annars har ju frågan så att säga inget värde, om den inte antyder att ni vill göra något annorlunda. Jag vill bara påpeka att när fler får jobb är det särskilt bra för landets pensionärer. Det stärker möjligheterna att få välfärden att bäras upp. Det stärker pensionssystemet. Men det är också så att vi har riktat skattesänkningar till äldre. Vi har nämligen lättat på beskattningen på boendet. Det gäller både för småhus och för bostadsrätt, men det gäller också för hyresrätt. Och det ska också vägas in när man sätter upp den där typen av kalkyler över hushållsekonomin. Men vi följer naturligtvis pensionärernas ekonomiska förhållanden och har också i vårt valmanifest ytterligare löften som kommer att infrias och som riktar sig bland annat till äldre. Ökade klyftor i samhället 64 (): Klyftorna ökar i . Ni gick visserligen till val på att det skulle vara större skillnad. Det skulle vara större skillnad mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete, och det skulle vara större skillnad mellan dem som är friska och dem som är sjuka. Er människosyn går ju ut på att om man bara blir lite fattigare så blir man mer alert och börjar söka alla jobb, man flyttar långt hemifrån och så vidare. Men i och med att ni slopar förmögenhetsskatten och planerar att subventionera hushållsnära tjänster så slår ni två flugor i en smäll, nämligen att ni gör de rika rikare och öppnar för en låglönemarknad. I andra länder där man har stora klyftor försöker man att gå en annan väg. I har vi inte haft stora klyftor eftersom vi har haft en socialdemokratisk regering . Men i andra länder har man stora klyftor och försöker minska dem. Här gör regeringen tvärtom. Var det verkligen detta som ni menade när ni gick till val och sade att det ska vara större skillnad? Menade ni verkligen att vi ska ha större skillnader och att de fattiga ska bli fattigare och att de rika ska bli rikare? 65 Statsminister (): När ni utformade er valdevis om att alla ska med glömde ni att berätta att ni inte hade räknat in en och en halv miljon människor. Det är så socialdemokratin får ihop det. När ni diskuterar klyftor diskuterar ni skillnaden mellan människor med låg inkomst och människor med hög inkomst. Att det finns människor som inte har någon inkomst har ni suddat ut de är inte arbetslösa, alltså finns de inte. Det var så konflikten såg ut. Vi sade att det fanns ett större utanförskap. Växande grupper av människor med sjuk- och aktivitetsersättning som står långt utanför den svenska arbetsmarknaden är de människor som verkligen lever under dåliga förhållanden. De har ofta arbetsförmåga, men de möter attityden att de inte räknas och inte får plats. Vi har tagit på oss att försöka bryta detta utanförskap. Vi kommer inte att nå hela vägen fram. Men om vi kan bryta det för 50 000100 000 människor har vi gjort något historiskt. Då har vi gjort något historiskt. Då har vi vänt en utveckling som ni lämnade efter er till något mer positivt. Det begärde vi väljarnas mandat för att få göra, och det är det arbetet som vi nu försöker utföra. 66 FINN (): Vi har med glädje mottagit en ny proposition från regeringen angående en harmoniserad patenträtt, syftande till att underlätta för företag och enskilda att få patentskydd i flera länder. Ett vikande antal patentansökningar från visar på det stora värdet av denna typ av reformer. I ett industrisamhälle ska patent vanligen säkra rätten till enskilda produkter av fysiskt slag. I ett modernare informations- och kunskapssamhälle är flaskhalsen ofta att en genuin analys av olika nytta med befintliga och nya produkter i olika processer ska kunna säkras. Hur ser statsministern i detta perspektiv på hur vi framgent från regering och riksdag kan ge en förbättrad stimulans till forskare och motiv för investerare att satsa på sådana ofta både olönsamma och otacksamma men nödvändiga utvecklingsarbeten för förbättrade funktioner av alltmer varierande och komplicerade processer kring olika produkter i samhället? 67 Statsminister (): Jag vill bara säga att jag håller med om att det ofta är en väldigt levande diskussion bland dem som forskar och utvecklar nya idéer, nya produkter och nya immateriella rättigheter om oron kring hur man kan säkerställa att man faktiskt får igen för det man har investerat och för den tid man har lagt ned. Det är en utmaning att få en svensk lagstiftning, en svensk miljö, där det fungerar. Men det har gjorts ansträngningar att försöka att inom EU-systemet få en patenträttighetslagstiftning som också kan fungera. Det är bara att konstatera att ambitionen är tydlig alla vill se en sådan. Men det har stupat på att man inte har kunnat nå enighet. Vidare är det bara att konstatera att väldigt mycket av detta nu är internationell verksamhet. Det går i realiteten inte att lösa detta bara via svensk lagstiftning. Därför är vi fortsatt pådrivande för att försöka få EU att samla sig till att formulera ett patentskydd av det slag som Finn beskriver som är absolut nödvändigt. 68 (): Jag skulle vilja ställa en fråga som handlar om infrastrukturen. Alliansen gick ju till val på frågan om mer pengar till bland annat vägar. Men i stället har det blivit tvärtom. Det här är mitt sista debattillfälle i , för numera är jag oppositionsråd i . Vi har en efterlängtad väg mellan och som behöver bli motorväg eller få en bättre standard. har näst största godshamn, vilket betyder att vi har hela och en stor del av transporter på de som inte är motorväg. Jag skulle vilja fråga hur statsministern har tänkt att vi ska få en bättre vägstandard i . Naturligtvis gäller det då framför allt vägen mellan och . Det moderata kommunalrådet i sade att regeringen inte tänker avsätta några pengar det gäller hela mandatperioden till infrastrukturen. Därför blir min fråga: Hur tänker statsministern bidra till att vi får en bättre väg mellan och ? Det gäller också infrastrukturen i övrigt i . 69 Statsminister (): verkar vara fullfjädrat förberedd för att bli kommunalråd. Jag nämnde i ett tidigare frågesvar att det finns kommunalråd över hela landet och naturligtvis också många människor där bakom som säger: Vi skulle vilja se mer infrastrukturinvesteringar just här. Vi noterade hur den förra majoriteten genom ett otillräckligt anslag när man skulle göra Trollhättepaketet drog resurser från alla möjliga delar av landet, inklusive den landsända som representerar. Så blir det om det inte finns tillräckligt med resurser. Det är därför som jag sade just att det måste fyllas på. Det måste till avtal som bygger på att region och kommun tillsammans med stat förhandlar för att få fram mer resurser. Det måste till privata intressenter, om det är möjligt. I tittar vi nu på en trängselavgiftskonstruktion som i realiteten blir en vägfinansieringslösning för Förbifart . Det kommer säkert att också kunna vara en metod som vi för ned till och diskuterar med våra företrädare i . Vi har ambitionen att tillföra mer resurser. Det är ungefär så vi kommer att resonera. Vi får återkomma till i hennes nya roll för att föra den diskussionen. 70 (): Om jag rätt förstått statsministerns svar till är det en växande ekonomi och ett växande överskott som delvis ska finansiera borttagandet av förmögenhetsskatten. Men det har ingen påverkan på det faktum som statsministerns egen finansminister har nämnt när det gäller de fördelningspolitiska effekterna av att ta bort förmögenhetsskatten. De är naturligtvis katastrofala. Det här väcker också en annan fråga, nämligen den om att finansieringen av jobbavdraget bland annat handlade om att sjuka och arbetslösa i det här landet skulle få vara med och betala genom att få sämre ersättningar för att det här skulle kunna ske. Tycker inte statsministern att det hade varit rimligare i det här läget när ekonomin går så bra som vi socialdemokrater sade i valrörelsen och när jobben kommer och överskotten stiger att säga att de arbetslösa, de långtidssjuka och förtidspensionärerna ska få en hygglig standard att leva på? 71 Statsminister (): Låt oss så länge vi talar om förmögenhetsskatt och fördelningsprinciper aldrig glömma att den tidigare vänstermajoriteten avskaffade förmögenhetsskatten för de riktigt riktigt rika. Miljardärerna klarade ni av. har vi så att säga försökt att avskaffa det godtycke som ni lämnade efter er i form av en skatt som är frivillig för många rika men som för väldigt många andra fungerar som en sorts extraskatt på bostaden. Väldigt ofta handlar det om äldre människor som inte har så väldigt höga inkomster. Till det kommer dessutom alla andra positiva effekter av detta. Vi hävdade att vägen till jobb går via både sänkta inkomstskatter och en åtstramning av bidragssystemen. Vi är övertygade om att kombinationen av att man får lite kvar när man jobbar extra och hur de svenska ersättnings- och bidragssystemen fungerar är vårt stora problem. Det är det som på marginalen gör att det är så små, ibland nära nog inga, drivkrafter för enskilda att söka sig till arbetsmarknaden eller att ta extrajobb. Det var därför vi gjorde de samlade insatser vi gjorde för att på det sättet få fler jobb. De flesta bedömare håller med oss om att det är det som kommer att varaktigt göra att sysselsättningen växer. 72 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack för det! Det blev slutorden under denna statsministerns frågestund. Jag ber att få tacka statsministern och övriga deltagare vid dagens frågestund. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2006/07:AU9 Arbetsrätt. 73 (): I går hade vi här i kammaren en debatt om Europeiska kommissionens grönbok arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar. Även om riksdagsledamöternas ambition var att hålla debatten på EU-nivå landade vi ibland också på en debatt om svensk arbetsrätt. I sig är det kanske, herr talman, inte särskilt anmärkningsvärt. Därför är det glädjande att vi inte behövde vänta så länge eftersom vi ska debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 9 om arbetsrätt. I har vi en modell där arbetsmarknadens parter tar ett stort ansvar för att det är reglerade villkor som gäller på arbetsmarknaden. Det betyder att grunden är kollektivavtal, inte lagstiftning. Det betyder dock inte att riksdagsledamöter av detta inte har synpunkter eller gärna ser justeringar, vilket med önskvärd tydlighet framgår i detta betänkande. Från den allmänna motionstiden finns det 66 motionsyrkanden om arbetsrätt. En motion om rätt till heltid har också väckts med anledning av en återkallelse av en regeringsskrivelse. I betänkandet berörs frågor som kollektivavtal, sympatiåtgärder, företagsnedläggning, löntagarägda företag, rätt till heltidsanställning, ledighet och turordningsregler vid uppsägning. Utskottsmajoriteten avstyrker samtliga motionsyrkanden. Sammanlagt elva reservationer har lämnats in från oppositionsföreträdarna, i några fall gemensamt och i andra fall enskilt. Även tre särskilda yttranden föreligger. Detta borde borga för en spänstig och intressant debatt. För att dra en parallell till en pågående löneavtalsrörelse finns det ett antal knutar att lösa upp, även om det råder ett relativt stort samförstånd kring modellen på svensk arbetsmarknad. 74 (): Precis som Tobé nämnde sträcker sig arbetsmarknadsutskottets betänkande AU9 över ett väldigt vitt område. Betänkandet har dock för mig några bärande punkter, nämligen kollektivavtalen, turordningsregler vid uppsägning och rätten till heltid. Samtliga är områden som visar på skillnader mellan högeralliansens politik och vår politik. Samtliga är områden som med all önskvärd tydlighet visar att vad högeralliansen säger och vad högeralliansen menar och gör inte nödvändigtvis behöver vara samma sak. Det finns säkert flera skäl till att högeralliansen vann valet. Ett av de viktigaste, vilket jag ständigt får bekräftat i mötet med människor, var att man lyckades troliggöra för väljarna att man inte längre sökte mandat för ett systemskifte utan att man snarare skulle bedriva sossepolitik fast bättre än sossarna själva. Otaliga var insändarna i lokala och nationella medier på temat: Sluta skrämmas av högerspöket! Den underförstådda innebörden var att nu när hade bytt från mörkblått till ljusblått i partiloggan och dessutom lagt till såväl nya som var hotet mot vanliga människors trygghet i vardagen och på arbetsplatsen ett minne blott. Redan nu kan vi konstatera att högerspöket i allra högsta grad lever. På politikområde efter politikområde levereras trots sosseretorik klassisk högerpolitik. Om vi börjar med kollektivavtalen ser vi att högeralliansen redan i betänkandets sammanfattning skriver: Utskottets utgångspunkt är att grunden för reglering av villkoren på svensk arbetsmarknad bör vara kollektivavtal och inte lagstiftning. Det låter ju bra! Vidare skriver man i utskottets ställningstagande under punkt 3 som berör kollektivavtal följande: Kollektivavtal är också det dominerande instrumentet för att tillförsäkra de enskilda arbetstagarna det skydd som de i många andra länder har genom lagstiftning. Systemet förutsätter starka jämbördiga parter. Det låter ju också bra! Men vad menar man egentligen? Företrädare för högeralliansen har med anledning av några uppmärksammade konflikter varit ute och tyckt till i medierna på ett helt annat tema och med helt andra slutsatser. Man har tagit ställning mot fackets rätt att vidta stridsåtgärder när arbetsgivare vägrar att skriva på kollektivavtal som förhandlats fram av arbetsmarknadens parter. Man hyllar den enskilde företagarens rätt att av principiella skäl vägra teckna kollektivavtal, och i debatten har det lyfts fram att konflikträtten bör begränsas. Vad är det som gäller? Den svenska modellen som man säger sig värna med kollektivavtalslösningar i stället för lag men bara om företagarna själva vill. Jag förväntar mig klargöranden i denna fråga från alliansens företrädare under debatten. I vårt särskilda yttrande under punkterna 1, 2 och 6 har vi bland annat beskrivit hur vi ser på dessa frågor utifrån det faktiska förhållandet. I låter vi arbetsmarknadens parter reglera skyddet för löner och anställningsvillkor i kollektivavtal.