prot · GU09124 · 2007-06-12 00:00:00 — När ministern också lägger till att hushållsnära tjänster ytterligare kommer att öka jämställdheten blir man riktigt mörkrädd. Vi har ingenting emot att man kan köpa tjänster invändningarna handlar snarare om hur vi använder våra skattemedel men på det här sättet kan ju männen köpa sig fria. De kan köpa en tjänst i jämställdhetens tecken. Att påstå att vi på detta sätt får ett mer jämställt arbetsliv är fel perspektiv. Min fråga kvarstår alltså: Hur ökar vi jämställdheten i arbetslivet? 126 (): Vi skulle kunna ha en lång diskussion om privata vårdgivare, men jag väljer att inte ta den . handlar det om jämställdheten. Låt oss säga att vi fortsätter att bekosta vården via skattsedeln. Min poäng är att samma pengar som finns i den offentliga vården då överförs till privata vårdgivare. Det blir alltså inte mer pengar, men de sjuka och gamla behöver ändå vård. Man kan inte effektivisera hur långt som helst. Det är bara samma resurser som man överför. Detta innebär att det inte finns mer pengar att lägga på kvinnors löner. Dessutom har vi haft en lång diskussion om att det inte finns någon automatik i att privata vårdgivare skulle vara bättre på att ge kvinnor högre löner. Tvärtom kan man se stora jämställdhetsskillnader mellan kvinnodominerade och mansdominerade sektorer på den privata marknaden. Det finns en del kvinnor som driver företag, som ensamföretagare men framför allt som småföretagare. Det handlar kanske inte om de allra största företagen. Det dessa kvinnor efterfrågar är framför allt trygghetssystem. Det är alltför få kvinnor som startar företag , och en anledning är att de är rädda. De ställer sig frågan: Vad händer om jag blir arbetslös? Vad händer om jag blir sjuk? Man vill ha en utväg om det inte fungerar. Man vill kanske ha möjlighet att återvända till sitt gamla jobb efter att ha prövat på företagandet. Där har vi inte sett någon lösning, men jag tror att detta är väldigt viktigt för regeringen. Där ligger stora problem för många. Jag vill också upprepa det här med nattbarnomsorg. Här i landet finns många ensamstående kvinnor som jobbar på obekväma arbetstider. Det blir väldigt konstigt om de ska tvingas säga upp sig från sitt jobb för att de inte får nattbarnomsorg. Det är en viktig fråga. 127 Integrations- och jämställdhetsminister (): Vårdnadsbidraget kan vi diskutera. Det är en intressant fråga. Vårdnadsbidraget kan användas på ett sätt som passar varken dig eller mig, det vill säga att kvinnan väljer att vara hemma fullt ut för dessa eller vad det nu blir. Men både män och kvinnor kan faktiskt gå ned lite i arbetstid under småbarnsåren och med vårdnadsbidraget kompensera det de missar. Man kan alltså använda det väldigt flexibelt. Det finns även en hel del kvinnor i vårt samhälle som stannar hemma utan dessa pengar och som är medvetna om vilka konsekvenser det innebär för dem i form av sämre pension, inga trygghetssystem att falla tillbaka på och så vidare. De är medvetna om detta, och ändå väljer de att vara hemma med sina barn. Vem är jag att se dessa kvinnor i ansiktet och säga att de gör fel val om de har full information om vad det innebär. Jag tycker att valfriheten och mångfalden är viktig i det här fallet. Jämställdhetsbonusen som du efterfrågar kommer antagligen som vårdnadsbidraget. Det kan vi se fram emot även om du inte ser fram emot det andra lika mycket. Men arbetet bereds, och denna reform kommer snart att genomföras. Det finns säkert en hel del olika förklaringar till varför många kvinnor jobbar deltid, både ofrivilligt och frivilligt det senare för att man inte mäktar med att kombinera yrkesliv och familjeliv. Det är det som blir en ond cirkel. När några kvinnor väljer att jobba deltid innebär det att någon annan också anställs på deltid. Jag tror inte att vi kan göra så mycket annat än att konstatera att arbetsgivaren måste få anställa efter förmåga. Jag hade inte förstått att rätten till heltid också innebar att den privata sektorn skulle tvingas erbjuda alla kvinnor som jobbar till exempel i klädbutiker anställning på heltid. När det gäller den kommunala sektorn, som jag trodde att ni inriktade er på, kan det innebära att människor friställs från sina jobb. Vi kan inte tvinga kommunerna att anställa fler personer eller än de har förmåga till. Vad vi kan göra är att skapa förutsättningar för att kommunerna ska få fler skattebetalare och på det sättet ha råd att anställa både fler personer och fler på heltid. Männen köper sig fria, sade . Jag kan inte förstå hur ni tror att man kan köpa sig fri. Det finns väl ingen i ett hem som kan köpa sig fri med dessa tjänster. De som köper dem kanske gör det max en gång , men inte heller den som köper en tjänst kan köpa sig fri från det arbete som alla människor lägger ned i sina hem. Kvinnor tar hand om sina barn mellan två och . Männen gör det en . Männen stryker , och kvinnor gör det . Männen städar , och kvinnor städar . Kvinnorna har alltså fortfarande ett större ansvar för det obetalda hemarbetet, men påstå inte att männen inte deltar i det! Vi ska eftersträva att de tar mer ansvar, men det måste också finnas möjlighet att köpa tjänster och låta någon annan utföra arbetet. Därmed kan man få mer tid för familj och barn men också möjlighet att jobba mer om det nu är det man vill. 128 (): Tyvärr har vi alldeles för lite tid att diskutera en så viktig fråga. Det finns flera olika spår. Jag tänker fortsättningsvis koncentrera mig på vårdnadsbidraget och en mer jämställd arbetsmarknad. vet vi att kvinnor diskrimineras på arbetsmarknaden inte minst unga kvinnor som söker arbete får frågan om de tänker skaffa barn. Låt oss lite grann i vår fantasi leka med tanken att vi har infört rätten till vårdnadsbidrag. Enligt uppgift ska varje kommun själv få bestämma om kommunen ska införa vårdnadsbidrag. Jag bor i i . Jag är övertygad om att man i det röda inte kommer att införa något vårdnadsbidrag, men i den borgerliga kommun jag själv bor i kommer man att göra det. Vi har haft en folkomröstning om rätten till vårdnadsbidrag. I den numera borgerliga kommun är det sannolikt att det också blir ett vårdnadsbidrag. Låt säga att kvinnor söker arbete. När en arbetsgivare ska välja vilken kvinna han eller hon ska anställa kanske arbetsgivaren också börjar titta på var den unga kvinnan bor som kanske tänker skaffa barn. Bor hon i en kommun där det finns vårdnadsbidrag? Då finns risken att arbetsgivaren anställer en kvinna som kommer att begära tjänstledigt kanske tre . Eller bor hon i det röda , som förmodligen inte kommer att införa vårdnadsbidrag? Kanske den kvinna som bor i en kommun där det inte finns vårdnadsbidrag har lättare att få ett jobb än den kvinna som bor i en borgerlig kommun. På det sättet är risken att fler kvinnor kommer att bli diskriminerade i arbetslivet. Därför upplever jag att vi nu har tagit ett steg bakåt och att det har blivit en försvagning vad gäller jämställdhetsarbetet i arbetslivet. 129 Integrations- och jämställdhetsminister (): Kommunerna har inte bara friheten att införa vårdnadsbidrag, utan de får inte göra det förrän de har garanterat att förskolan fungerar. Det är också ett villkor. Det är inte säkert att alla kommuner som skulle vilja införa vårdnadsbidrag kommer att kunna göra detta. Visst finns det kommuner som kommer att göra det. Vad jag inte förstår är varför ni utgår från att en massa professionella kvinnor helt plötsligt ska vilja stanna hemma för . Varför tror ni det? Det är klart att det finns kvinnor som stannar hemma utan denna ersättning. De kvinnorna kommer nog att vara glada för denna ersättning absolut. Men att det helt plötsligt skulle finnas en massa kvinnor som jobbar som vill stanna hemma för tror jag inte på. Med mångfalden i familjepolitiken, varför skulle arbetsgivaren utgå från att vi kommer att nyttja just vårdnadsbidraget? Varför kan inte de lika gärna tro att vi kommer att dela på jämställdhetsbonusen? Det betyder att mannen kommer att ta ett större ansvar. De får en högre ersättning när mannen tar sitt ansvar. Det kan också bli så. Mångfald och valfrihet är kanske ett sätt att se till att arbetsgivaren inte tror att det finns bara en enda metod, bara ett sätt att välja på. Det finns många. Alla familjer har sina egna behov, och alla familjer måste få lösa sina familjeproblem på olika sätt. Livspusslen ser olika ut. Det måste vi som politiker acceptera. Vi kan inte tillrättalägga folks liv. De måste få möjlighet att välja, men de måste också ha hela informationen, det vill säga vad olika val innebär. Det är viktigt. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 19 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Motion 2006/07:Fö5 till försvarsutskottet 20 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:FöU10 Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2007)301 om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet betänkanden /07:FiU27 Utvärdering av penningpolitiken 2006/07:FiU22 Statens upplåning och skuldförvaltning 2006/07:FiU24 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2006/07:FiU25 Ny lag om värdepappersmarknaden utlåtande /07:FiU28 Utlåtande om grönbok om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag på den inre marknaden betänkande 2006/07:SkU19 Införande av trängselskatt i utlåtande /07:SkU21 om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden betänkande 2006/07:SoU14 Utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. betänkande 2006/07:SfU12 Bidragsbrottslag 22 § Anmälan om inkommen skrivelse vice talmannen anmälde att i anslutning till försvarsutskottets betänkande FöU10 hade skrivelse inkommit från m.fl. (s, v, mp). I skrivelsen yrkades med åberopande av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen att de i betänkandet framlagda lagförslagen skulle vila . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen att lagförslag skall vila enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen har justerat betänkandet 2006/07:FöU10. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens proposition 2006/07:63 En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet. Den föreslagna lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet ger rätt att spana även utanför etern, närmare bestämt i kabel. Detta innebär att de rättigheter som garanteras i 2 kap. 6 § regeringsformen inskränks. Lagen om ändring i lagen (200:130) om försvarsunderrättelseverksamhet utvidgar mandatet för vad som inbegrips i försvarsunderrättelseverksamheten. Även utan lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet innebär detta att de rättigheter som garanteras i 2 kap. 6 § regeringsformen inskränks. Detta eftersom ändringen medför en rätt för signalspaningsmyndigheten att undersöka förtroliga meddelanden i fler fall. Enligt vår mening är motiveringen av förslagen samt analysen av deras konsekvenser mycket bristfälliga. Förslagen innebär ett mycket långtgående ingrepp i enskildas personliga integritet utan att tillräcklig analys gjorts av proportionalitet, effektivitet och nödvändighet av åtgärderna. Villkoren för tryck- och yttrandefrihet kan komma att påverkas, men analys av detta saknas helt i förslagen. Vi anser också att de rättssäkerhetsgarantier som sätts upp är otillräckliga och att man inte når upp till krav på effektiva rättsmedel. Vi anser därmed att samtliga förslag i betänkandet strider mot 2 kap. 12 § andra stycket regeringsformen och artiklarna 8 och 13 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Med stöd av 2 kap. 12 § regeringsformen yrkar vi att lagförslaget skall vila . () () () () () () () () () () () () 23 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:1347 av () till försvarsminister () 2006/07:1348 Småföretagens trygghetsfrågor av () till näringsminister () 2006/07:1349 och utomhusmiljön av () till statsrådet () 2006/07:1350 Handikappanpassning av bostäder av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2006/07:1322 i av () till näringsminister () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 57 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.