prot · GU0989 · 2007-04-12 00:00:00 — Det är väl rimligt att regionen tar en del av kostnaden därför att detta med att vara med och finansiera sådana satsningar också betyder intäkter för regionen. När det, återigen, gäller två-plus-ett-vägar är det uppe hos mig i norra alldeles självklart att man ska bygga två-plus-ett-vägar i stället för motorvägar. Men runt storstäderna och där stora tätorter förbinds med varandra och det är jättemycket trafik är det kanske inte lika självklart. Du tog också upp detta med OPS och att jag har en sansad syn på OPS. Det tror jag att man ska ha, och det tror jag att man också i regeringen har. Det är inte någonting som frälser oss alla, utan det är någonting som måste användas med stort förstånd, något som jag tycker att den här regeringen besitter. 20 (): Det har redan kastats många handskar i den här debatten. Ändå är jag rätt övertygad om att det finns en bred majoritet i trafikutskottet och i denna kammare för att en väl fungerande infrastruktur och ett väl fungerande transportsystem är en avgörande förutsättning för arbete, boende och utveckling i hela landet. I det sammanhanget är många av de frågor om planering och finansiering av infrastrukturen och om kombinerade transporter, ansvarsfördelning och organisationsformer som behandlas i det här betänkandet av stor betydelse. Transportsystemet som helhet ska medverka till tillväxt och företagande som stor miljöhänsyn ska tas. En bättre kollektivtrafik behövs. Det bidrar till en mindre belastning på vår gemensamma livsmiljö. Låt mig inledningsvis ta upp några av de kastade handskarna. apostroferade mig och undrade om inte jag och tycker att tåg och järnvägssatsningar är bättre för miljön. Så är det alldeles säkert. Det är därför som vi i den nya regeringen fortsätter att ha en mycket hög ambitionsnivå. Där kan den tidigare regeringen och dess samarbetspartier gott ges en eloge för den framsynta satsningen på tåg och järnvägar. Det ska ju också rulla tåg på de järnvägar som byggs. Jag är övertygad om att den nya regeringen har ambitionen att fortsätta med det, i synnerhet efter den klimatdebatt som vi haft . Självklart gillar vi tåg. Vi vet att det är det allra bästa transportslaget från miljösynpunkt. Men i de delar av landet som och jag kommer från går inte järnvägen till alla småorter och till alla industrier, utan där är också andra transportmedel nödvändiga. Det kan vara bilar eller sjöfarten på exempelvis och mycket annat. Jag tror inte att det egentligen finns någon djupgående motsättning där. är relativt ny i vårt utskott. Han kom till . Därför kan man möjligen ha viss förståelse för att han när han orerar kring hur det nu ser ut inte känner sig så delaktig i den politik som har bedrivits i det här huset. Naturligtvis är det ett resultat av den politik som förts . kan fråga sina lite äldre kamrater vad det är för politik som har drivits av Socialdemokraterna . får man liksom intrycket att sossegruppen precis som vår besökare här i , , var ute på någon rymdfärd. Men ni var ute mycket längre. Ni var ju ute och missade totalt den politik som den socialdemokratiska regeringen bedrivit på det här området när det gäller satsningar på vägar och vägunderhåll. läste högt ur s-reservationen. Det är en väldigt välkommen självkritik som socialdemokraterna i utskottet kommer med i reservation 1. Man går till storms mot det alltför dåliga underhåll av vägnätet som varit . Det eftersläpande underhållet av dagens vägnät har av i pengar uppskattats till . De här eftersläpningarna innebär en försämrad trafiksäkerhet, ökad miljöbelastning samt ökade kostnader för näringslivet och enskilda. har hittat någon aktion på . Jag hann inte anteckna vem han citerade, men det var väl någon debattör. kom i det här sammanhanget också in på diskussionen om försäljningen av statliga företag. Jag tror att OPS var huvudpunkten i den diskussion som tog upp. Precis som anfört tror inte jag, regeringen, eller någon annan att det handlar om manna från himmelen, en sesam-öppna-dig-lösning, som plötsligt löser alla problem när det gäller bristande resurser på infrastrukturområdet. Varför ska inte vi i som man gjort i , , och många andra länder pröva detta ordentligt med tre, fyra eller fem projekt avseende både vägar och järnvägar för att se om det kan ge oss de effektivitetsvinster som man hävdar att det gett i andra länder? Den öppningen borde åtminstone även Socialdemokraterna kunna ha. Jag vet inte om och Vänstern orkar med det. Men detta vore väl ändå ett sätt att lite grann öppna här för att se vad det här kan bidra med i ett läge med pengabrist. Det är inte den stora satsningen på vägarna som jag tycker är ett problem när vi nu har sett vilken politik regeringen står för, utan inte ens vi orkar få fram det nödvändiga kapital till satsningar på infrastruktur som alla det gäller även i våra partier skulle önska. talade om långsiktigt hållbara transportsystem. Jag uppfattade hennes inlägg som att hon ville ha ett slags tvärstopp för investeringar på vägsidan. Jag skulle vilja bjuda upp till mina hemtrakter i . Jag tror till och med att dina partikamrater i är övertygade om att det behövs vägsatsningar också. Vi har ett avsnitt av som kallas dödens väg mellan och . Det är en gammal kostig som asfalterades en gång i världen och som fortfarande används. Det är en mycket hög prioritet att bygga om den och bygga nytt, inte minst för trafiksäkerheten. Vi har Förbifart som är ungefär av samma karaktär. Det finns massor av vägavsnitt som behöver byggas om, flaskhalsar i systemet. Lägg därtill allt som behövs för bättre drift och underhåll. Där tror jag att vi egentligen är överens om att det är alldeles vansinnigt dumt att inte sköta drift och underhåll av det befintliga vägnätet. En fungerande infrastruktur är för samhället lika viktig som blodomloppet är för oss människor. Alla allmänna vägar ska vara farbara vägar med acceptabel standard året runt. Men en bra infrastruktur i form av vägar och järnvägar är bara två av flera viktiga förutsättningar för god resurshushållning, framkomlighet och kommunikation i ett modernt samhälle. Här måste de olika transportslagen vägtrafik, järnvägstrafik, flyg och sjöfart komplettera varandra, samverka och tillsammans utgöra en helhet som kan bli grunden för utveckling i hela landet, över kommun-, läns- och regiongränser men också över nationsgränser i ett alltmer gränslöst och . För att främja kombitrafikens utveckling och företagens logistikplanering krävs ett utökat samarbete mellan alla berörda parter, regionalt, nationellt och internationellt. I betänkandet lyfter vi fram det utredningsarbete som pågår. Det gäller dels som ser över hamnstrukturen i landet och hur hamnarnas samlade infrastruktur och resurser kan utnyttjas bättre, dels som utreder och ska peka ut ett antal kombiterminaler som bör ingå i ett strategiskt nät runt om i landet. Intermodala transporter, där sjöfarten och järnvägen ges en mer framträdande roll i transportkedjan, är ett effektivt sätt att minska transporternas negativa miljöpåverkan. Enligt majoritetens mening i utskottet måste denna typ av transporter främjas. Strategiska kombiterminaler bör därför utvecklas för att underlätta omlastning. Samordnade lösningar för olika typer av terminaler ska eftersträvas, och kombiterminalernas samlade infrastruktur och resurser bör nyttjas mer effektivt. I den nya alliansregeringen har en översyn av gällande infrastrukturplaner initierats, och arbete pågår nu med sikte på en ny långsiktig planeringsperiod där ekonomiska ramar och inriktning ska läggas fast efter noggranna analyser, inte minst samhällsekonomiska. I detta arbete deltar olika aktörer på transportpolitikens område samt lokala och regionala företrädare på ett väldigt aktivt sätt. Det är bra, och det är viktigt att det här blir ett väl förankrat och genomarbetat förslag. Det behövs helt enkelt ordentliga satsningar i syfte att ta igen det eftersatta underhållet och garantera att ytterligare eftersläpningar inte uppstår. Allmänna vägar ska vara farbara vägar året runt, som har sagts tidigare i debatten. Det kommer att vara en viktig del i utarbetandet av en nationell strategi för att stärka utvecklingen också på landsbygden som regeringen aviserat. Med detta, fru talman, yrkar också jag bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på motionerna. 21 () replik: Det är väl bra att inser att jag är ny visserligen var jag uppe tidigare i debatten. Jag tror att jag ändå hänger med så pass bra att jag kan konstatera att ni har mer pengar i opposition än ni har . Det tror jag. Om jag fattar dig rätt planerar ni inte att flytta pengar från järnväg till väg. Kan jag uppfatta det som ett löfte, ? 22 () replik: Det är väl ett universellt fenomen, , att man alltid har mera pengar i opposition. Det är mycket lättare att räkna när man sitter i den positionen än när man hamnar i ansvarsställning. Det tror jag alla som har varit med i olika situationer känner igen. Jag har inget som helst mandat att lova å regeringens vägnar. Men det är min bestämda uppfattning att läget är sådant att det vore alldeles vansinnigt dumt att flytta bort pengar från ett trafikslag som ändå är det mest miljövänliga, tågtrafiken, och lägga på vägar. Det behövs mer pengar på både väg och järnväg, men det ska tillföras inte genom att dra ned satsningar på järnväg utan genom att tillföra mer pengar också på vägsidan. Det bör man göra dels genom statsbudgeten, som vi har sagt, dels genom att vara öppen för att låna i Riksgälden, som ni brukar tala om. Men vi är också öppna för att pröva OPS-lösningar, offentlig och privat samverkan, som man har gjort i så många andra länder, i våra grannländer och , i och även andra länder i . Vad är det för fel, , på att en socialdemokrat i eller i är med på detta och tycker att det är intressant och menar att det kan ge effektivitetsvinster i produktionen och i driften av vägar om man släpper in flera aktörer? Är det av givet att i är bättre än någon annan på denna jord att bygga och driva vägar? 23 () replik: Jag har aldrig varit i opposition, och jag tycker inte att det är så roligt heller. Oavsett om jag är i opposition eller i majoritet försöker jag föra en sansad politik som jag tror på. En nackdel med att vara i majoritet är att oppositionen ställer frågor, och det tänker också jag göra. Jag ställde en fråga redan tidigare. Det handlar om att skaffa fram pengar. har ju fungerat som en prispress. De där 570 miljonerna finns det papper på. Jag skulle vilja höra varför du tror att en bolagisering av skulle ge mer pengar och mer farbara vägar i . Jag har full respekt för det sade om att det är viktigt att hålla ett löfte till någon på dödsbädden. Det respekterar jag verkligen, men det måste ändå vara skattebetalarna som sätts i främsta rummet. Jag hoppas att man hanterar det här på ett varligt sätt. 24 () replik: Den principiella inställning som jag och har och som jag tror att också regeringen har är att det är ett samhällsintresse att tillhandahålla infrastruktur i vårt land på alla möjliga områden, på vägområdet, på järnvägsområdet och så vidare. Men ska inte vara inne på områden som sköts väl så bra av privata företag. Jag tycker dessutom att det är orättvist mot alla de energiska människor som jobbar i att de ska misstänkliggöras för att subventioneras på lite kringelkrokiga vägar för att de inte kan stå på egna ben. Låt dem bilda eget bolag och konkurrera på egna meriter med andra, så får vi se om de sköter sig väl i den konkurrensen! Jag tror att de gör det. Men det är inte så att de ska behöva misstänkas för att de på något sätt bakvägen subventioneras och uppfattas som en del av det stora . 25 () replik: Det sade i sin inledning om att man ska göra en satsning på tåg instämmer jag i till . Men det står i höstens budgetproposition att man ska öka utrymmet för väginvesteringar. Vi har diskuterat det här i interpellationsdebatter med . Man har inte någon ambition hos regeringen att sänka vägunderhållet. Det tror jag inte. Det finns ingen ambition heller att sänka järnvägsunderhållet. Då finns bara en post kvar, och det är järnvägsinvesteringar. Man kan inte öka något om man inte minskar något annat. Då är det järnvägsinvesteringarna som får ligga för fäfot om man ska öka utrymmet för väginvesteringar. Jag kan använda ord vansinnigt dumt. Det tycker jag också, men det här är faktiskt vad som stod i propositionen , just precis det. Jag skulle vilja gå över till att diskutera OPS. Det är intressant att man vill ha fram mer kapital. Du uppfattade mig alldeles rätt när jag talade om moratorium för väginvesteringar som ökar kapaciteten för klimatstörande trafik. Vi säger givetvis inte nej till vägunderhåll. Vi säger inte heller nej till investeringar som syftar till att rädda liv. Men det som bara syftar till att bjuda in mer lastbilar och till att öka kapaciteten på vägar på järnvägens bekostnad säger vi nej till. Vi har redan en skuld på 60 miljarder för redan upplånade pengar. Är beredd att öka den skulden för att påverka klimatet mer negativt? 26 () replik: är i normalfallet en påläst och skärpt debattör, men här förstår jag verkligen inte hennes resonemang och det statiska synsättet att det bara finns en viss mängd pengar som kan satsas på infrastruktur och att man om man vill satsa mer på vägar med nödvändighet måste satsa mindre på järnvägar. Det går naturligtvis att tillföra mer pengar på olika sätt: genom anslag i statsbudgeten, genom att låna i Riksgälden, genom att använda OPS-modellen som vi förordar för att få erfarenhet också av den. Därmed kan vi kanske till och med öka satsningarna på både vägar och järnvägar. Med tanke på hur eftersatt det här har varit i åtminstone , under den socialdemokratiska regeringens tid, vilket bekräftas i den socialdemokratiska reservationen i betänkandet, är det angeläget att vi nu på allvar tar itu med investeringarna och ökar underhålls- och driftsinsatserna på både väg och järnväg. Inte minst på järnvägens område är det ett stort underhållsberg som man har rullat framför sig. pratar om att öka kapaciteten för klimatstörande trafik. Men att bygga bort dödsvägarna uppe i södra handlar ju inte om det. Jag har nämnt och som exempel, men vi har också exemplen E 22 i sydöstra , E 20 i och många andra vägar. Det handlar om att få bort trafikfällor, vägar som genererar dödsolyckor. Ska vi i det här landet ha en trafik värd namnet också på våra vägar, måste vi se till att den är så säker som möjligt. Jag tror inte att syftet i första hand ska vara att öka kapaciteten, framkomligheten och snabbheten, utan det ska vara en anständig framkomlighet och framkomliga vägar i alla delar av landet året runt. 27 () replik: Det stod inte i budgetpropositionen att regeringens avsikt var att öka utrymmet för järnvägsinvesteringar. Det stod att regeringens avsikt var att öka utrymmet för väginvesteringar. Tror du mig inte, , så varsågod att kontrollera detta. Det handlar om anständiga utbyggnader, säger du. Ja, men när det gäller hur det ser ut runt om i landet, väg E 22 i den landsända där jag bor och många andra av projekten, är det inte de borgerliga partiernas löfte om två-plus-ett-vägar som vi ser, utan det är riktiga motorvägar det handlar om. Då är det inte trafiksäkerheten som står i förgrunden, för vore det så skulle man konsekvent kräva två-plus-ett-vägar i stället för motorvägar. Jag undrar om kan tala om hur mycket det är rimligt att vi har i skuld för infrastruktur, för jag antar att ett av alliansregeringens syften med att sälja ut statliga bolag är att amortera på statsskulden. Det kan man tycka vad man vill om. Men även om man bygger vägar med OPS-lösningar kommer räntorna och amorteringarna till syvende och sist att betalas av skattebetalarna. De ökar precis samma statsskuld. Vi har redan lånat 60 miljarder i Riksgälden till . Hur mycket mer tycker att vi ska ha i skuld? Hur mycket ska framtida generationer betala för att man bygger ut vägar i det här landet? Är det ett bra sätt att klimatsäkra framtiden för dem att öka statsskulden för fler väginvesteringar nu? 28 () replik: Det är en viktig principiell fråga som tar upp, hur mycket det är rimligt att öka skulden på ett område, till exempel infrastrukturen. Men man kan också vända på det och säga att vi vältrar över kostnader på framtida generationer genom att vi missköter drift och underhåll . Det rullar ett 20-miljardersberg framför oss, brukar säga. Vi ökar dessutom kostnaderna för att sköta detta väl. Man måste satsa mer pengar för att få vägarna i farbart skick. Kanske är det samma sak med järnvägarna. Därför är det inte så enkelt att man kan resonera på det sättet. Allt detta tillsammans kräver naturligtvis en grannlaga avvägning, och vi är valda för att göra denna grannlaga avvägning. När det gäller järnvägssatsningar kontra vägsatsningar säger att det inte stod i budgetpropositionen att man skulle satsa också på järnvägen. Nej, allt står inte i en budget. Men jag är alldeles övertygad om och jag tror att jag har mina allianskamrater med mig att vi är helt inriktade på att också satsa mer resurser på järnvägsområdet, eftersom underhållet är eftersatt och det finns stora behov framöver av att bygga ut järnvägsnätet. Senast träffade vi i allianspartierna företrädare för Ostlänken som oerhört starkt argumenterade för nödvändigheten av att satsa på en bättre järnvägssträckning söderut från över och , och jag uppfattar att det ligger mycket i det som de sade. Det skulle öka kapaciteten och skapa en bättre infrastruktur på järnvägsområdet. Behoven är stora, och jag är alldeles övertygad om att alliansregeringen efter hand under de här fyra åren kommer att leverera mer resurser till både järnvägs- och vägområdet. 29 () replik: När det gäller vad man ska satsa på säger utskottet på första sidan under sammanfattningen i betänkande TU8 följande: Utskottet ställer sig bakom inriktningen att samhällsekonomiska analyser ska spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturinvesteringar, att det innebär att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn. Jag tycker att det är ganska tydligt, precis som säger och som också vi har sagt i andra sammanhang, att man inte kan säga att man ska satsa mer på vägsektorn och ändå ge sken av att man kommer att satsa lika mycket eller mer på järnvägssektorn. Relationen ska i alla fall förändras, att man ska satsa mer på väg än på järnväg. Annars är det ganska meningslöst att skriva det i budgeten. Artikeln i har jag lämnat ifrån mig till dem som skriver protokollet, så jag kan inte läsa mer ur den, men jag rekommenderar er att läsa näringslivsbilagan från . Det intressanta är att det där tas upp en rad exempel från på vad vägavgifter, vägtullar, privatisering av infrastruktur innebär för den enskilde som ska ta sig fram. Man diskuterar om detta verkligen är en framkomlig väg i . Slutsatsen är intressant. Vi förväntar oss att man leder i bevis hur man kan hävda att det här blir billigare, när det billigaste sättet att låna pengar, om man nu ska låna till en investering, är att göra det via Riksgälden. Vi har träffat en handelskammare som framförde kraftig kritik mot det rådande budgetsystemet. Man säger att det är det budgetsystem som vi har , som inte skiljer på drift och investeringar, som faktiskt skapar utrymme för privata investerare att säga: Vi går in och bygger en väg och hyr ut den till samhället under , och ni får betala kalaset. De erkänner utan problem att de förstås gör det för att tjäna pengar. Då kvarstår frågan: Hur kan det bli billigare för skattebetalarna? säger: Vi orkar inte ta fram nödvändigt kapital för att göra viktiga investeringar. Men ni orkar ta bort fastighetsskatten och förmögenhetsskatten och frånta budgeten ett antal miljarder som kanske skulle kunna användas till kloka investeringar i infrastruktur. Ni måste väl ändå se att det påpekar möjligheten. 30 () replik: är det så här, , att den nya regeringen har på sig att genomföra förhoppningsvis allt som vi lovat inför valet som vi vann , då den gamla regeringen hamnade i opposition. Allt kan inte genomföras på en gång. Jag beklagar naturligtvis att vi inte redan nu orkat med att göra de nödvändiga satsningarna i statsbudgeten på vägar och järnvägar. När det gäller detta med samhällsekonomiska analyser är jag en av dem som starkt brukar understryka att det måste vara så att vi lutar oss mot de samhällsekonomiska analyserna när vi gör de prioriteringar som vi måste göra för att prioritera på rätt sätt och ta dem i rätt ordning. Annars skulle naturligtvis storstadsområdena och de flesta ledamöter här i kammaren alltid vara vinnare. Det måste vara väl genomarbetade samhällsekonomiska analyser som ligger till grund för investeringarna. Därför är jag lite förvånad över att Socialdemokraterna ska nu inte ställas till svars för deras räkning i sin reservation ifrågasätter hur klokt det är att använda samhällsekonomiska analyser. läste högt att större delen av investeringarna ska ske inom vägsektorn och att det är angeläget med ökade satsningar på underhåll av befintliga sträckor för att inte riskera gjorda investeringar. Men det står inte att det ska ske på bekostnad av något annat. Man kan naturligtvis läsa det på många olika sätt, till och med som fan läser . Jag vet inte hur många fler gånger jag ska behöva säga att jag för min del är alldeles övertygad om att det inte betyder att det blir en mindre satsning på järnvägar. Det behöver satsas mer både på vägar och på järnvägar i det här landet, på drift och underhåll men också på investeringar för att bygga bort flaskhalsar som är dödsfällor på vägarna. 31 () replik: Man brukar säga att politik är det möjligas konst, men vi ska inte göra det till det löjligas konst och försöka hitta på en massa argument. Om jag säger att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn så säger jag inte att det innebär att ni ska dra ned investeringarna på järnvägen kraftigt eller till noll. Men jag konstaterar att kommer ni att satsa mer pengar på vägar jämfört med den tidigare konstellationen. Ni prioriterar vägar framför andra satsningar. Vad är det annars för mening att skriva en sådan formulering, om ni inte menar något med det? Jag delar uppfattningen att man ska göra samhällsekonomiska analyser. Just därför är det så konstigt hur ni kan komma fram till denna slutsats. Lägger man in kostnaden för framtida klimatpåverkan är vi övertygade om att det kommer att visa sig vara en dålig samhällsekonomisk analys som ligger bakom, om man kommer fram till att man ska göra denna satsning. Tar man klimatpåverkan på allvar måste man vidta kraftfulla åtgärder för att så mycket som möjligt styra över trafiken från väg till järnväg, sjöfart och så vidare. Det är detta som är så konstigt, att ni säger att ni använder samhällsekonomiska analyser och kommer fram till denna slutsats. Vad är det för typ av beslutsunderlag ni använder er av? Den borgerliga sidan måste förklara sig. Jag säger inte att ni ska göra allt , men ni kan inte gärna komma och säga att det är synd att ni har så lite pengar till viktiga infrastruktursatsningar, som ni kraftfullt tar bort en massa inkomster för staten som kunde ha använts. Behåller man förmögenhetsskatten skulle den finansiera hela . Ni tar bort skatter som möjliggör viktiga satsningar. Det tycker jag att ni ska svara på. Ni vältrar över kostnaden på kommuner, landsting och regioner som i ökad omfattning förväntas vara med och medfinansiera stora projekt. Utgår man från finansieringsprincipen är det konstigt att tycker att detta är en bra idé. 32 () replik: Det är inte vi politiker som utarbetar samhällsekonomiska analyser utan det är dem som jobbar med det på och andra analysinstitut. Det går att hitta exempel i historien på samhällsekonomiska analyser som har varit både plus och minus. Jag kan lyfta fram ett antal vägprojekt som har mycket goda nettonuvärdeskvoter och som det är samhällsekonomiskt välmotiverat att satsa på. Det finns naturligtvis motsvarande för järnvägen.