prot · GU09128 · 2007-06-18 00:00:00 — Att skicka tillbaka en person som flyr från ett land personen kanske har flytt från den egna regeringen och de egna myndigheterna och söker skydd i ett annat land därför att det finns ett avtal om att landet ska återta personen i fråga kan vara mycket riskfyllt för den personen. När det gäller den övergripande strategin för migrationspolitiken utgår jag från att migrationsministern har stora möjligheter att påverka i EU-kretsen för att trycka på för att verkligen ska uppfylla kraven på mänskliga rättigheter det gäller även den globala approachen till öst- och sydostländerna även om det kommer att ta tid. Jag hoppas att man ska trycka på väldigt mycket från EU:s och från sida för att nå någon vart i den här frågan. Jag hoppas också att här ska kunna göra en lite lättare bedömning av dem som befinner sig här. 44 Statsrådet (): Först och främst tycks det råda en viss förvirring om vad ett återtagandeavtal är. Därför ska jag försöka skingra dimmorna. Ett återtagandeavtal är ett avtal som ingås antingen mellan och ett tredjeland eller mellan den europeiska unionen som helhet och ett tredjeland. Det har till syfte att underlätta återvändandet efter en avslutad asylprocess. Det är inte, som jag tycker att försöker att få det till här i debatten, fråga om någon sort utlämningsavtal, vilket ju är relevant när det gäller till exempel kriminella individer som ska avvisas från för att avtjäna ett straff. Men även i sådana fall, och det är lika för både återtagande- och utlämningsavtal, råder det ett absolut förbud mot att återsända någon till tortyr och till död. Det håller stenhårt på, och det är viktigt att understryka detta. Ett återtagandeavtal kan vara mycket viktigt att ingå för att se till att skapa strukturer för återvändandet som möjliggör en återintegrering av den individ som har kommit till och fått sin asylansökan prövad men som inte har ansetts uppfylla de krav som vi har. För att en person ska kunna återvända till sitt hemland eller till ett annat mottagarland och återetablera sig i samhället, skaffa sig ett jobb och på nytt bli en fullvärdig individ är det viktigt att ha den här typen av avtal på plats. är mycket långt framme i arbetet med att etablera så många återtagandeavtal som möjligt det gäller inte bara vårt land utan länder i hela den europeiska unionen med så många tredjeländer som möjligt där det här är relevant. Avslutningsvis: Jag är inte utrikesminister, men jag kan intyga att regeringens arbete för att stå upp för de mänskliga rättigheterna och se till att den positiva process som har påbörjats i med anledning av dess kandidatansökan fortsätter. Det kommer regeringen att fortsätta att driva på i världssamfundet som helhet men framför allt med den europeiska unionen som plattform. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:613 om public services framtid 45 Kulturminister (): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att skapa en bred uppgörelse kring public service. Regeringen fattade beslut om direktiv till en särskild utredare som utifrån de gällande villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst ska analysera om det finns behov av förändringar i villkoren inför nästa tillståndsperiod. Utgångspunkten är att verksamheten ska ges bästa möjliga förutsättningar . Analysen ska omfatta frågor som rör uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst, effektiv resursanvändning, styrningsfrågor samt finansiering. Uppdraget ska redovisas . Till särskild utredare har utsetts före detta riksdagsledamoten . Enligt direktiven ska utredaren under arbetets gång ha en dialog med partier. Detta speglar regeringens ambition att skapa en så bred politisk enighet som möjligt kring public service. 46 (): Låt mig inledningsvis tacka kulturministern för svaret på min fråga, även om jag beklagar att ministern med en sådan ordknapphet har uttryckt sina ambitioner på demokratins område. Bakgrunden till min interpellation är det faktum att vi i haft en tradition av breda uppgörelser och demokratiska förhandlingar sedan public services tillkomst 1923. Även arbetade ju för det som kulturminister. På så sätt kan man verkligen säga att kulturministern och den högerledda regeringen är historisk. Ni var onekligen först, inte bara med att riva upp ett avtal utan också med att undandra oppositionen möjlighet att delta i samtalen om kommande avtal. Det måste ändå ha funnits en uttalad politisk ambition med att utse en ensamutredare för detta så publika område, eller? Vilket är i så fall syftet, kulturministern? Låt mig göra ett klarläggande när det gäller den dialog som direktiven ger vid handen att utredaren ska ha med partierna. Jag ser fram emot en kontakt med . Däremot står det alldeles klart att ministern och regeringen med de gjorda skrivningarna inte vill ha ett demokratiskt förfarande, och det är en helt annan sak. Detta speglar regeringens ambition att skapa en så bred politisk enighet som möjligt kring public service, säger kulturministern i sitt svar. Skulle ministern kunna utveckla på vilket sätt den dialog som utredaren ska föra med partierna uttrycker denna ambition från ministerns och regeringens sida? Vad vill ni uppnå? I den debatt om public service som kulturministern och jag hade frågade jag vilka områden ministern ville utreda och fick då till svar att det handlade om effektivare resursutnyttjande, om finansieringssystemet naturligtvis samt om den tekniska utvecklingen som också förändrar förutsättningarna för public service. Vi kommer naturligtvis att lyssna på vilka möjligheter ser att effektivisera verksamheten och den ekonomiska hanteringen. Vi är självfallet av den uppfattningen att pengarna ska användas på bästa sätt. Där har vi inte ändrat uppfattning från den proposition som antog . Men vi avvisar alla tankar på att låta styra över penningflödet i statsbudgeten. Jag är så fascinerad av allt detta tal och all upphetsning över den tekniska utvecklingen. upplever jag det som att regeringen och allianspartierna inte riktigt uppfattat mobiltelefonens och datorns möjligheter att sända radio och tv förrän efter det att fastställde det gällande sändningsavtalet. Läser man noga i den proposition som den socialdemokratiska regeringen lade fram kan man konstatera att den tar upp dessa frågor rejält till behandling. Man kan också konstatera att inte ett enda av de borgerliga partierna tyckte att detta var en fråga som var så intressant att man ägnade den någon uppmärksamhet i sina respektive motioner. Utskottet hade därmed i sitt betänkande inga synpunkter på detta avsnitt och således inga reservationer. Mot den bakgrunden är det intressant att kunna konstatera att det inte heller i direktiven blev så mycket av den frågan, trots att detta med emfas anfördes som ett av skälen för att avtalet måste rivas upp. Låt mig avslutningsvis fråga vad det är för framtida landskap för public service som kulturministern ser framför sig. 47 Kulturminister (): Denna debatt börjar kännas välbekant och kanske lite tröttsam för somliga, men vi förtröttas inte. Jag tycker att jag har varit tydlig under samtalen som vi har haft under debatter i frågor kring public service. Och det är väl roligt att redan nu kallar denna regering historisk, för det hoppas jag också att den ska bli. Men någonstans i detta spårar jag samma gamla misstanke om att det skulle finnas en hemlig agenda. Det finns det inte. Vi har ett antal gånger återkommit till att redan den förra regeringen var inne på möjligheten att tillkalla en utredare, just för att man såg att det hände så otroligt mycket på området. Det fanns skäl att se över detta. Det är inte fråga om att riva upp något, det är fråga om att vi tar möjligheten att ha förkortat tillstånd. Denna diskussion har vi haft så att jag hoppas att vi kan lämna den och börja se framåt. Det är någonstans lite lustigt att ofta går tillbaka till att det skulle komma något mycket märkligt ur detta att man förkortar tillståndet när ingen ens inom public service hyser samma misstanke. I Vi på tv, som är personaltidningen på SVT, säger att hon till att börja med är mycket nöjd med valet av som utredare. säger att hon är en person med integritet och envishet att nå sitt mål. Jag ser fram emot att samarbeta med henne. Så jag förstår inte att ska ha den oron när inte någon annan egentligen har den. Det stör mig att det mer eller mindre finns antydningar om att detta skulle vara ett odemokratiskt förfarande. Det finns inget odemokratiskt i detta. Vi har varit mycket tydliga med direktiven. Det har också diskuterats i medierna efteråt. har själv suttit i och varit vice talman. Hon är väl bekant med den demokratiska processen. Men eftersom det inte handlar om att fullständigt vända upp och ned på det hela utan att se över om det behöver ske några förändringar fanns det ingen anledning att ha en bred parlamentarisk utredning. Däremot ska det självklart ske en dialog med partier. Hela förslaget kommer sedan att gå ut på remiss. Det kommer också att behandlas i kulturutskottet och debatteras i , helt enligt de demokratiska principer som finns, så jag förstår inte detta. Den upphetsning som talar om när det gäller den tekniska utvecklingen kan det finnas skäl att känna. Den påverkar i hög grad medievanorna. Jag är snarare förvånad över upphetsningen i denna fråga, för egentligen är den inte så revolutionerande som vill få den till. 48 (): Låt mig börja där ministern avslutade, nämligen med om detta är så mycket att hetsa upp sig över. Det är klart att de direktiv som vi fick se har slätats ut på många punkter. Det är bra. Jag vill gärna göra två saker mycket tydliga, och det är de två saker som kulturministern uppehöll sig länge vid. Bland annat skulle jag i mitt inlägg ha diskuterat en dold agenda. Det har jag inte gjort. Jag har diskuterat de demokratiska möjligheterna. Jag har inte på någon punkt kritiserat , tvärtom. Både i de kommentarer som vi gick ut med efter presskonferensen och i det jag sade här har jag sagt att jag välkomnar en kontakt av . Det finns ingen anledning för mig eller för den socialdemokratiska gruppen eller partiet att kritisera en utredare som har utsetts av regeringen. Det har vi ingen som helst synpunkt på. Däremot har vi synpunkter när det gäller betänkandet som har antagits av riksdag på vissa punkter nära nog i enighet och som var demokratiskt förankrat i sitt utredande. När det nu kommer fram att det ska vara en ensamutredare, för det har vi fått reda på , är det naturligtvis viktigt att få veta vilka ambitioner regeringen har med det. Det är inte en fråga som jag vill diskutera med utredaren, för utredaren har sitt uppdrag givet av ministern och regeringen. Men för oss är det angeläget att veta vilken roll regeringen har tänkt sig för oppositionen i denna dialog. Vi vill verkligen delta i den. Vi har inte alls för avsikt att sitta på våra bakar och säga att vi känner oro och att det döljs en dold agenda. När uppdraget nu drar i gång är det realt, och vi kommer också att göra vad vi kan för att hjälpa till med det. Det är viktigt att veta om ministern och regeringen tänker sig att vi ska fungera ungefär som om vi satt i en utredning, vilket vi nu inte gör. Det skiljer sig lite grann åt i hur man då kan föra en dialog. Jag vill absolut inte beskylla regeringen för att vara odemokratisk. Jag hoppas verkligen att så inte är fallet. Men man har ändå gjort ett aktivt val. Man bestämmer sig för att frågan inte ska bli sådan att alla partier får sitta ned vid bordet, ge och ta och möta varandra som vi har gjort sedan public service kom till . Det vore ett helt annat arbetssätt. Jag kallar det demokratiskt, och det är jag alldeles säker på att kulturministern också gör. Då har man bestämt sig för att man vill ha den atmosfären. Vi välkomnar, och jag välkomnar, att ni har skrivit i direktiven att utredaren ska föra en dialog med oss. Vi kommer naturligtvis att delta i den efter bästa förmåga. Men jag ställer mig ändå lite frågande inför vari ambitionen ligger eller om det är utredaren själv som ska ha ansvaret för att närmare formulera detta. Till slut: Någon särskilt stor upphetsning över tekniken känner inte vi, men vi tycker att de tekniska frågorna är väsentliga. Det är alltid bra om man kan utveckla dem på bästa sätt. Dessutom skulle det vara bra om du också kunde säga något om hur demokratin ska genomsyra de ekonomiska punkterna som också finns med i direktiven. 49 Kulturminister (): , , börjar vi ändå närma oss varandra. Jag finner att det finns en hel del acceptans och till och med nästan lite beröm från sida. Och vi kan lämna misstanken om en dold agenda bakom oss. Det är alldeles utmärkt. Även att välkomnar valet av . Jag tror, precis som , att hon blir en mycket bra utredare. Det är också en förutsättning att hon har detta öppna mandat. När det handlar om ambitionerna, som frågar efter, tvingas jag nog läsa högt ur direktiven. Inte alltihop, för det kommer att ta mycket tid, utan bara det som står på exempelvis s. 5 om uppdraget. Där står att utredaren ska analysera och lämna förslag till hur radio och tv i allmänhetens tjänst kan utvecklas för att möta de förändringar som sker för att verksamheten ska utvecklas och stärkas i en föränderlig medievärld med ett ökande utbud och nya medieplattformar. Regeringen kan inte vara tydligare än så. Det handlar om att stärka. Det är synnerligen angeläget i när både SVT och SR tappar tittare och lyssnare, vilket man faktiskt gör. Och det är ett viktigt uppdrag. Medielandskapet förändras, och tittar- och lyssnarvanor förändras. Vi vill ha kvar public service. Vi vill att public service ska vara bra. Därför är det också viktigt att utredaren tittar på hur man kan stärka uppdraget. Det är möjligt att det kanske skulle bidra med en parlamentarisk utredning. Men jag är inte helt säker på detta eftersom jag har en känsla av att positionerna i detta läge är ganska låsta. Man tycker det man tycker. Och man tycker det man har tyckt också under det tidigare utredningsarbetet. Därför är det nog bra att utredaren får ett friare uppdrag och sedan i dialog med partier, och också med andra aktörer, får diskutera detta. Mycket av det som ingår i uppdraget handlar om teknikutveckling och hur man kan arbeta effektivare. Det är en diskussion som får ske med programföretagen. Sedan är det självklart att övriga intressenter kommer in, inte minst när det handlar om finansieringen. Det är också något som utredaren ska titta på. Just för att vi vill värna public service är det bra att utredaren har det fria uppdrag som hon har. 50 (): Jag har inte tagit upp den dolda agendan. Det finns ingen anledning att diskutera den . Vi får återkomma till det när vi ser vad det är för förslag som regeringen kommer med. Man tycker det man tycker, säger ministern. Det är det som är så bra när man träffas kring ett bord och resonerar, tar och ger. Då kan möta varandra. Det är den ambitionen min fråga syftar till. Har ministern den önskan att vi bara ska svara på frågor och säga att vi tycker si eller så? Eller är det vi som ska jämka oss och säga jaså, är det så, då ändrar vi oss? Eller ska det föras några samtal som är något mer än att vi ska kommentera utredningsarbetet? Det är en punkt som förvånade mig något när ministern läste ur direktiven. Vi har ju följt förhandlingarna om direktiven, och vi förstår att de har varit väldigt intensiva. Det är bra att det inte har blivit bara som den moderata mediegruppen ville. Det tycker jag är väldigt bra. Jag gratulerar och till ett idogt arbete med att sudda bort en hel del, kan jag tänka mig, eller åtminstone ha fått in bra punkter. Om allt är så lika som det vi beslutade, vad är det då som det är så viktigt att utreda? Vi får inte fastna i diskussionen att vi säger att regeringen har beslutat att tillsätta en utredning, men den ska egentligen komma fram till samma saker som man gjorde förut, bara lite mer. Världen, tekniken och public service har naturligtvis förändrats när det har gått eller två eller tre. Det har vi inga skilda meningar om. Det betyder ju inte att man alltid måste utreda på nytt. När ministern nu säger att det inte är några skillnader undrar jag vad som egentligen föranleder utredningen. 51 Kulturminister (): Jag tycker att vi snurrar runt det hela. Det står att utredaren under arbetets gång ska ha en dialog med partier. Det kommer att ske. Det finns ingenting som hindrar vare sig eller andra inom oppositionen att ta kontakt med . Jag tycker nog att kan gratulera även mig. Det är inte så att det här har vuxit fram mig eller förutan, tvärtom. Det finns en bred enighet kring den här frågan. Man får alltid ge och ta. Jag är glad när det gäller de här direktiven. Jag kritiserades väldigt starkt förra gången vi hade debatten. Målen för tillgängligheten var alldeles för lågt satta. Det har vi också med här. Historien upprepar sig, och återkommer ständigt till varför. Detta är ett öppet mandat. Det sker stora förändringar. Det är långt ifrån säkert att SVT, SR och UR hade klarat av att möta dessa förändringar inom det mandat man tidigare hade. Jag tror att det här kommer att gynna public service, och det är också vår målsättning. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2006/07:614 om kulturmålen och demokratin 52 Kulturminister (): blir det ett något längre svar, vilket jag hoppas gläder . har med anledning av den förestående utredningen om kulturpolitikens inriktning frågat mig om jag avser att ge utredaren ett brett politiskt mandat som öppnar för nya samtal och diskussioner samt om jag avser att ge utredaren ett brett politiskt mandat kring nya kulturmål. De nu gällande kulturpolitiska målen har funnits . I de flesta hänseenden uttrycker de värderingar som fortfarande torde möta bred enighet, medan de i andra kan te sig föråldrade. De är således i väsentlig utsträckning desamma som formulerades . Målen är också allmänt hållna och ger därför inte vägledning för politiska prioriteringar. Likaså är målen formulerade och beslutade enbart som mål för en avgränsad kulturpolitik men berör i hög grad också andra samhällsområden. Det finns också skäl att överväga överensstämmelsen mellan målen och de medel genom vilka de kan förverkligas. Bland annat på denna grund finns det skäl att se över de kulturpolitiska målen. De nu gällande målen är också i väsentlig utsträckning desamma som formulerades . Min uppfattning är att kulturpolitiken ska följa, spegla och bidra till samhällsutvecklingen. De djupgående samhällsförändringar som skett ger därför ytterligare motiv för en översyn av målen. Den förestående utredningen ska dock på intet sätt begränsas till frågan om målen, utan ska avse kulturpolitikens inriktning och arbetsformer i vid mening. För att kunna uppnå ett bra resultat behöver utredningen arbeta med en bred förankring hos kulturlivets företrädare i vid mening. Det är också en väl etablerad tradition inom svensk kulturpolitik att politiken utformas inom ramen för ett samtal som omfattar alla de demokratiska partierna. Den förestående utredningen kommer därför att behöva sträva efter en öppen dialog även med de politiska partierna. Jag tror dock att den bästa ordningen är att utredningen först får fullgöra sitt uppdrag, med en strävan att ge en så saklig och allsidig belysning av kulturpolitiken som möjligt. När utredningen redovisar resultatet av sitt arbete ankommer det på de politiska partierna att värdera hur utredningens förslag tillgodoser de olika politiska prioriteringarna. Självfallet kommer dock en fortlöpande kulturpolitisk debatt att vara till god vägledning för utredningen. har med sin interpellation givit ett bidrag till den debatten. Jag välkomnar flera. 53 (): Tack, kulturministern, för svaret. Som sade är det något längre den här gången. Det var roligt, tycker jag. Jag ska uppehålla mig vid tre ord i kulturministerns svar: föråldrad, avgränsad och ankommer. Om kulturmålen är föråldrade eller inte är något som många funderar över. Det skulle vara intressant att höra vad det är som är föråldrat. Är det att värna yttrandefriheten, delaktighet i kulturlivet, motverka kommersialismens negativa verkningar, en obunden kraft, kulturarv eller bildningssträvanden? Som en klok människa, närmare bestämt , har sagt är kulturmålen lite samma sak som tio bud. Det är inte något som man klarar av och som man kan pricka av och säga att nu har jag följt det första budet, nu har jag följt det femte budet. Det är inte något som man uppnår utan något som man tillämpar. Det är heller inte någon åtgärdskatalog. Funderingen blir naturligtvis om ministern och regeringen tänker sig att man nu har klarat av målen, eller om man helt enkelt bara tycker att det ska vara andra mål. Då måste ju något vara dåligt. Det vore intressant att veta. När vi funderar över demokratin när det gäller framtagandet av kulturmål gläder det mig att kulturministern och departementet kan se något positivt i förslagen att arbeta mer brett ute i samhället med diskussioner. Jag förvånar mig över ministerns formulering: När utredningen redovisar resultatet av sitt arbete ankommer det på de politiska partierna att värdera hur utredningens förslag tillgodoser de olika politiska prioriteringarna. Det är, tycker jag, en mycket skarp formulering. Man säger: Göre sig icke besvär med att delta i arbetet fram till dess. När vi är klara ska ni i alla fall få tala om vad ni tycker. Det utgår jag ifrån om det är något som ska passera bord. Ministern säger att kulturmålen uttrycker en avgränsad kulturpolitik. Jag förstår att det då handlar om hur kulturen ska kunna samverka med andra sektorer. Det finns ingenting i de gällande kulturmålen som säger att så inte kan vara fallet. Man ställer sig då frågan om det är den modell som den nya majoriteten i jobbar med. Där vill man skapa en utmaningsrätt för all verksamhet. och fritids- och turistnämnden ska nu kunna utmanas av vem som helst. Man ska alltså kunna privatisera både , fritidsgårdar och bibliotek. Är det en ambition som också finns med när det gäller att inte avgränsa kulturen på det statliga området? 54 Kulturminister (): Jag ska börja med det sista som tog upp. Jag känner inte till hur det är i . Men jag undrar om det inte är socialdemokratiskt styre där, och om de har utmaningsrätt på alla områden får ta kontakt med sina partifränder där. Man kan säga att den kulturpolitiska översyn som vi ska göra också har varit efterfrågad . Det är inget plötsligt hugskott från vår sida. Jag kan konstatera att detta var något som ofta återkom som jag satt i opposition därför att man såg att det fanns stora brister. Samverkan fungerade inte så väl som man skulle önska. Många kommuner och regioner har utarbetat egna kulturpolitiska mål som den statliga överbyggnaden så att säga fortsätter att jobba på, och uppstår diskrepanser. Detta är alltså inte ett förslag som har väckts på kammaren, om jag får säga så, utan det är en önskan från många inom kulturlivet att man ska se över hur det fungerar. Det har nämligen varit ett lappande och ett lagande. Man har fyllt på lite pengar här och lite pengar där, som det blir allt tydligare att kulturen inte är någon ensam sektor. Den lever inte för sig själv, utan kulturen går in alltmer på andra områden. Det handlar om såväl regional utveckling som näringsliv, och vi har till och med börjat tala om kultur i vården, vilket är väldigt spännande. Inom EU finns det också en rapport som kommissionen har tagit fram där den kreativa sektorn, vilken i hög grad motsvarar kultursektorn, i hög grad också bidrar till ett lands ekonomiska utveckling. Vi är med i EU. Jag talar om att målen ofta formulerades i då såg annorlunda ut, i synnerhet 1974. Vi har fått runt en miljon människor från andra delar av världen. Det är också tydligt att de instruktioner som finns på regional nivå ofta kommer i kläm mellan dessa mål. Jag har verkligen stor respekt för . Jag tycker att det är en spännande och engagerad person som jag också har mött i min nya roll.