prot · GV0923 · 2007-11-13 00:00:00 — Lösningen på det här kan knappast vara ökad statlig detaljstyrning. Det skulle se väldigt märkligt ut. Någon form av stopplag skulle vara ännu värre. Men vi kan titta lite grann på den så kallade ägarkoncentrationen. Det har varit ett par fusioner som man väl ändå i någon mening kan säga har bidragit till att det har blivit en bättre konkurrens och en jämnare ställning mellan dem som är starka på mediemarknaden. De största ägarna, och , har inte ökat sin andel av marknaden . Sedan har det kommit in andra: Stampen, , Mittmedia, Anderkoncernen, och flera andra. Men trots allt har de här blivit jämnstarka, vilket man ändå måste se som någonting positivt. Det är förmodligen stora förändringar som väntar på mediemarknaden. Då måste det finnas en stark ägare och ett kapital för att klara av det. Det blir allt fler som läser tidningen på nätet. Det är också en utveckling som man måste förhålla sig till. Förmodligen är den ofrånkomlig. Men min förhoppning, eftersom jag liksom är skolad i den gamla tiden, är att det inte kommer att innebära papperstidningens död. Men säker kan naturligtvis ingen vara, för nya generationer får nya medievanor. När det gäller mediekoncentration gissar jag att det i fråga inte bara handlar om tidningar utan också om vad som händer på etermediesidan. Där vi kan konstatera att den förändring som skett har varit att många tittare, på gott och ont, har lämnat SVT, 1:an och 2:an, för att se på andra mer nischade kanaler. Det behöver inte vara fel. Det har kommit in fler aktörer, fler röster, fler åsikter, ett bredare utbud. Jag tycker att det är väldigt positivt. Slutligen var det en som jag måste erkänna att jag inte har sett, men jag tar gärna del av den. Där talar man om maktkoncentrationen apropå medieområdet i . Jag ska studera den, men jag kan ändå konstatera att skiljer sig i flera avseenden från andra delar av , inte minst för att dagstidningen har en stark ställning. Det skiljer sig väldigt mycket inte minst från södra . Vi har också ett radiolyssnande som är väldigt starkt i . Det är jag också glad över. 58 i (s): Det finns grannländer som har tittat på det här och som faktiskt har lagt begränsningar utan att det påverkar den enskilda tidningen. Man har en begränsning av hur stort ägande man får ha på tidningsmarknaden. Medie hade tänkt äga de fyra största regionala tidningarna i landet. De hade sökt tillstånd, och de fick nej. Vi har här. Sanktionsmöjligheterna tycker jag också att man ska titta på. Som jag nämnde köpte upp hela , och det är sagt att inte har levt upp till de krav som man har gått med på. Bland annat stod det om ägarförändringarna, och detta skedde . Har ministern över huvud taget funderat, tittat, jämfört tillstånd med vad som hände när köpte upp dem? har fällt för att man hade för lite kultur. De levde inte heller upp till det. Vad har vi för sanktionsmöjligheter? Det här tycker jag att vi måste titta på. , det som var , har en jätteviktig roll när det gäller barn och ungdomar. Men de borde också ha ett uppdrag att göra barn och ungdomar medvetna om sambanden och hur det ser ut på mediemarknaden att det faktiskt är kanalens ägare som gör löpet på en kvällstidning och att något som hänt på tv kvällen innan inte är den största nyheten i . Det finns många intressanta rapporter. Jag har läst Radio- och nu och även kommissionens arbetsdokument. Två forskare har kommit ut med en bok efter monopolet. Vi har presstöden och dagstidningens ekonomi. Allt pekar i samma riktning. 59 Kulturminister (): Inledningsvis vill jag säga att jag håller med om att det är en politisk fråga att säkerställa mångfald i medierna genom att ge förutsättningar. Jag tycker också att jag under debatten väl har redogjort för det vi faktiskt gör, inte minst från regeringens men också från sida. Det tycker jag alltså inte att jag behöver gå in på igen. Men vi måste också säkerställa att det finns en god konkurrens, och man kan alltid diskutera vad det innebär. Jag tycker också att konkurrens alltid kan bli bättre. Det är någonting man måste sträva mot. De prövade bland annat frågan när skulle sälja sitt innehav, och SF var intresserade. sade nej, och i stället gick in som en aktör. Tyvärr gick de i konkurs, och det finns fortfarande i efterdyningarna av detta en debatt om varför det skedde, om det hade behövt ske och i vad mån man hade tillgång exempelvis till storfilmer. Den diskussionen lär pågå ett tag till. Jag har möte med , och jag gissar att dessa frågor kommer upp. Sedan är det väl alldeles utmärkt att vi får rapporter, bland annat rapport som jag förstår att syftar på, när det handlar om sådant som även ser på. Men jag har inte den konspiratoriska uppfattningen att jag ser någon form av samband mellan ägarna till exempelvis en tidning och ett tv-bolag och hur löpsedlarna utformas. Jag har betydligt högre tilltro till journalisternas integritet än vad har. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:78 om god infrastruktur och ett växande näringsliv 60 Statsrådet (): har frågat mig hur jag avser att se till att får de viktiga infrastruktursatsningar som är nödvändiga för en långsiktig satsning på jobb och tillväxt. Betydelsen av en väl fungerande infrastruktur för företagande och tillväxt kan inte nog understrykas. Transportkostnaderna blir lägre och transporttiderna kortare, och leveranssäkerheten ökar. En bättre fungerande infrastruktur innebär även utrymme för ökad konkurrens, mer välfungerande marknader, en utvidgad arbetsmarknad som stöder arbetskraftdeltagande och bättre matchning av arbetskraft mot företagens behov. Infrastrukturåtgärder ses därför som en viktig del i regeringens jobb- och företagspolitik. Regeringen gav och i uppdrag att revidera den nu gällande nationella väghållningsplanen respektive banhållningsplanen för perioden 20042015, eftersom det fanns brister i de planer som den tidigare regeringen fastställt. Bristerna gäller främst tidsplaner och kostnadsberäkningar för olika projekt. Remissbehandlade förslag överlämnades till regeringen . Förslagen bereds och regeringen har för avsikt att senare fastställa reviderade väg- och banhållningsplaner för 20042015. Jag kan med hänsyn till det pågående arbetet inte uttala mig om enskilda infrastrukturprojekts framtid. Regeringen har även inlett arbetet med en ny planeringsomgång för transportinfrastrukturen som ska avse perioden 20102019. Som ett första steg har ett antal myndigheter haft i uppdrag ett utarbeta ett underlag för en kommande proposition om infrastruktur som regeringen planerar att lägga fram . Underlagen har remissbehandlats och bereds inom . När sedan beslutat med anledning av förslagen i propositionen kommer ett skede då en mer konkret diskussion om prioriteringar av olika åtgärder äger rum. Regeringen är angelägen om att det regionala utvecklingsarbete som bedrivs i länen tas till vara. Den närhet och förankring som krävs för att identifiera det berörda näringslivets behov och följa dess ofta snabba utveckling har i stor utsträckning den regionala nivån. En aktiv dialog förs därför med länen eller i förekommande fall regionala självstyrelseorgan. är också en av två regioner som erbjudits att bidra med ett sammanhållet regionalt underlag för infrastrukturen. Regeringen ser avslutningsvis möjligheter att genom utvecklade upphandlings- och kontraktsformer skapa samhällsekonomiska och driftsekonomiska effektivitetsvinster och överväger därför såväl alternativa former för upphandling som nya metoder att organisera finansieringslösningar för infrastruktur, däribland så kallad OPS offentlig-privat samverkan. Sådana alternativa former kan inkludera nya verktyg för att möjliggöra medfinansiering och ökad delaktighet från offentliga och privata intressenter, såsom till exempel kommuner, regioner, näringsliv och enskilda brukare, i form av exempelvis brukaravgifter och investeringsmedel. Frågor kring offentlig-privat samverkan bereds i . 61 (): Infrastrukturministern har svarat mig och säger att man inte kan kommentera eftersom planering pågår. Mycket planering blir det, och ofta får man höra att kan vi inte kommentera. Sedan, när det väl är färdigplanerat, är det . Därför tror jag att det egentligen är rätt tid att diskutera , eftersom infrastrukturpropositionen ska komma i vår. Jag tror alltså att det är alldeles utmärkt att debattera just infrastruktur . har ännu inte fått sin del av infrastruktursatsningarna. Det sprids en myt, och jag tror till och med att infrastrukturministern har bidragit till spridningen av denna myt, om att har fått en för stor del av infrastrukturkakan. Det är helt fel. har inte fått sin tilldelning av infrastruktursatsningarna tidigare, bland annat för att vi var osams. Skaraborgarna, boråsarna, göteborgarna och bohuslänningarna kunde inte komma överens om vilka satsningar som skulle göras först. När vi fick en region samlade vi i oss och har gjort gemensamma kraftansträngningar för att faktiskt vara sams om vilka satsningar som ska göras. Det var inte förrän regionen bildades och man kunde samla sina tankar och planera som vi fick en större del än vad vi tidigare fått. Det var bra så långt. Men vi har ännu inte fått den rättmätiga delen. Dessutom blir man i väldigt orolig . Näringslivet, fackförbunden och människor i gemen i är mycket oroade, både över den urholkning av planerna som skedde och över hur det ska gå framöver. Jag vet att infrastrukturministern brukar säga att de planer som sossarna hade var blå dunster och inte räckte till, att det var för lite pengar. Då undrar jag varför ni inte tillsatte de pengarna. I opposition hade ni ju betydligt mer pengar. Det var inte bara utan även moderater. har vi en moderat med i debatten. Hon kanske kan legitimera att de lovade betydligt mer pengar, vägar och järnvägar över hela i valrörelsen, sådant som skulle träda i kraft när de väl vann valet. fick vi en borgerlig regering, och det är klart att många väljare då förväntade sig att det som många politiker lovade i valrörelsen också skulle uppfyllas. Men jag har stora förhoppningar. Det måste man ha. Det är nu den här regeringen. Då kan vi inte ha förhoppningar på dem som inte styr . Jag har stora förhoppningar på att ser till att graderas upp ytterligare när det gäller satsningar på , när det gäller satsningar på Västra stambanan, när det gäller satsningarna i och när det gäller Trollhättepaketet. Många inom både facket och näringslivet är oerhört oroliga över att löftena inte ska hållas och att Trollhättepaketet inte ska verkställas. Även satsningar på och järnvägssatsningar behövs i . Det är viktigt för att vi får den här tillväxten, och det är viktigt att satsa . Det är nu när det går så här bra för som vi ska satsa . Det är nu vi måste tänka på kommande händelser i eventuella lågkonjunkturer. Det är nu vi ska planera rätt för att vi ska ha jobben kvar även i en lågkonjunktur. 62 (): Den här interpellationsdebatten hänger väl samman med regeringens arbetslinje och jobbpolitik. Infrastrukturen är självklart en del av att få en ännu starkare tillväxt i en positiv konjunktur, som vi befinner oss i just , men också att människor i sin vardag känner att de är säkra när de färdas runt om i . Det är oerhört viktigt. Jag kan väl känna mig lite förvånad över att vi nu helt plötsligt, 2007, ska lösa alla bekymmer. talare har suttit vid makten och haft ansvaret . Då antar jag att det inte var lika viktigt. Men just , 2007, ska vi lösa det här. Jag skulle snarare säga: Äntligen har vi en regering som lite grann vill lyssna på att vi kanske inte kan sköta allting inifrån det här huset, utan vi ska vara med och lyssna på vad som sker i vår omvärld och vara väldigt glada över företagsledare som och andra som öppnar för alternativa finansieringar och vill möjliggöra detta. Jag kan snarare säga: Äntligen finns det positiva skrivningar. Äntligen är regeringspartierna överens om det här. Äntligen kan vi komma framåt och konkretisera oss. Och det har ändå bara gått . Vi har väl kvar då, om vi ska jämföra oss med de tidigare regeringsinnehavarna. Det känns väldigt positivt, tycker jag, kopplat till finansieringsdiskussionen. När det gäller de alternativa finansieringslösningarna tycker jag att det är bra att det kokas ute i buskarna , att man funderar på vilka olika sätt det finns för att komma framåt och att ministern, herr talman, inte känner något ansvar för att säga nej till olika former av finansiering utan snarare kan säga ja, jag lyssnar, jag är öppen, jag tar del av detta. Det tycker jag känns oerhört positivt. Jag tycker inte att det finns några andelar i infrastrukturdebatten. Jag tror att det har hämmat . Så är det. Man har kört racet ganska hårt från sida och sagt att bara vi blir eniga så får vi vår del. Jag tror att det har hämmat enormt. Jag tror inte att det finns en andel att få från ministern. Däremot tycker jag att sakargument kan bära, och jag tror att de kan bära ända fram till ministern och kommande propositioner. Ett av de argument jag möter i min vardag är: Jag bor vid det som ska vara motorvägen mellan första stad och andra stad. Där har vi ingen motorväg . Vi har där vi efterfrågar att det ska bli lite mer väg för att det ska kallas motorväg. Det är ändå vägen från huvudstad till andra stad. Argumenten bär också därför att det är en av de största godssträckorna vi har i landet. Vägen binder samman de största regionerna, inte bara i utan också i hela . Det vet vi är allt från norra och nedåt. När jag talade med den tidigare infrastrukturministern visste hon inte att det var E 20 jag pratade om. Det visste inte heller förre statsministern. är jag mycket väl förtrogen med både statsministern och infrastrukturministern i den här regeringen och vet att de mycket väl känner till att det är E 20 jag pratar om. Det är utifrån min verklighet och min vardag, och investeringar där kommer att komma framöver. Det är jag helt övertygad om med tanke på att sakargumenten kommer att bära framöver i de här debatterna. är det viktigt att ha tillförsikt till den process som pågår, att vara idel öra och lyssna till förslag om finansieringsformer men också sakargumenten. Då kommer resten att landa i den vågskål som vi vill att det ska landa i. 63 Statsrådet (): Visst är det härligt att lyssna på socialdemokraten engagemang för infrastrukturen i . Det är stimulerande. Vi har inte hört så mycket engagemang tidigare för infrastrukturen. Du är välkommen i gänget, . Sedan tror jag att det är bra om slutar upp att prata om myter om . Jag tror att det är citat från själv som hon försöker sprida vidare. Men mycket riktigt är det så att det finns en oro i näringslivet för den situation som har uppkommit med anledning av revideringen av befintlig plan. Jag har tydligt fått ett svar från och att det varit ett stort luftslott. Det har varit mycket luft och lite verklighet. Naturligtvis blir det en oro för vad som händer med det stora hålet. Därtill vet att vi har ett oerhört stort behov av att komma i kapp på underhållssidan när det gäller vägarna, som heller inte har pratat om eller engagerat sig i tidigare. Därför är det naturligtvis så, om försöker engagera sig också i ett budgetarbete för att försöka lösa problemen med de svarta hål som tidigare inte har engagerat sig i, att det krävs en del av den här planeringen. Vi startade budgetarbetet just för att återta fokus på behovet av nya pengar till underhållssidan så att vi inte raserar den vägstandard vi har. Då lägger vi ytterligare betalningskrav på kommande generation, dubbelkostnader, både för det gamla och för det nya. Därtill har vi lagt en del nya resurser på investeringssidan. Men det är miljardbelopp vi pratar om, som och tidigare inte har sett till fanns i den plan som antog och som också skulle hålla budgetmässigt. Det arbetet pågår, liksom arbetet med inriktning mot 2019 där regionerna har varit mycket delaktiga. har från mig fått ett specialuppdrag att själva mycket tydligt ta det samlade ansvaret för inriktningen mot 2019 på ett sätt som de tidigare inte har fått. På så sätt kan de hitta en effektiv planering, en transportövergripande planering, just för att möta både miljökraven och ekonomisk effektivisering, behovet av logistik för både näringslivets behov att pendla mellan olika transportslag och människors möjlighet att hitta en smidig pendlingsregion. Allt detta har arbetat med tillsammans med sina kommuner och överlämnat till regeringen. Och vi arbetar nu med detta. 64 (): Jag får nog be om ett förtydligande. Vad var det du kallade mina inlägg? Var det tjohong, eller vad var det? (Statsrådet (): Förlåt?) Vad var det du kallade mina inlägg? Välkommen , det är så roligt att höra hennes tjohong. Jag vet inte om det var ett sätt att försöka nedvärdera mina inlägg eller vad det var. Vi får väl lyssna på inspelningen sedan. Jag tycker att vi ska prata om sakfrågorna. Om du välkomnar mig till infrastrukturdebatten tackar jag för det. Men jag vill inte bli nedvärderad och att man försöker påskina att det jag säger inte skulle vara värt något. Jag tycker att den här debatten har en mycket viktigare ton och att vi ska hålla oss till den. Jag vill ha bra vägar och järnvägar i hela , och förresten i hela EU. Jag tycker att det är viktigt att vi samlar oss och tar krafttag. Jag är förstås förvånad över det vi hörde säga alldeles . Hon var nämligen ute och gav löften om E 20 . Bara borgarna vann valet skulle det minsann byggas en motorväg. Flera väljare i trodde säkert på det. De blev förstås förvånade över att det första som händer är att planeringen ändras och att vi ska gå in i en ny planeringsperiod i stället. Dessutom var jag med vid första spadtaget som togs på för att det skulle bli första delen av en motorväg. Det var vid regeringsmakten som det blev av. vill vi att det blir en fortsättning på det. Jag blir väldigt oroad om det ska ta till, som vi hörde i ett tidigare inlägg. Ska det ta innan vi får nästa etapp på ? Det är beklämmande. har bra sakargument för att få vägar och järnvägar byggda. Det är oerhört viktigt för miljön att vi betonar både järnväg och väg. Där är jag också oroad över att den nuvarande regeringen tycker att det är viktigare med vägar än järnvägar. Vi socialdemokrater tycker att det är lika viktigt. Därför behövs lösningar för bland annat Västra stambanan. Där har vi en moderat som försöker hindra hela utbyggnaden. och jag har debatterat frågan tidigare. påstår att jag far med osanning och ägnar mig åt ryktesspridning om . Men det är själv som har sagt att resten av landet tappade sugen när Trollhättepaketet skulle genomföras. Dessutom har statsministern också sagt det från talarstolen. Det är nog bäst att hålla sig till sanningen, . När det gäller näringslivet i har både i och Volvos ledning i visat en stor oro över att Trollhättepaketet inte ska bli av, att det inte kommer några besked från regeringen om hur det blir och planer på sänkta nivåer. Det finns ett stort allvar i oron för tillväxten i . Det gäller både vägarna, järnvägarna och lösningen för . behöver en lösning på lång sikt. Det behövs kraftfulla satsningar. Vi behöver utveckla både västra , resten av landet och EU. Vi behöver göra det . Vi behöver göra planeringen när det är högkonjunktur. Det kommer inte alltid att vara högkonjunktur i landet, och därför behöver vi satsa . Om behöver fler argument för att övertyga sina borgerliga kamrater, bland annat moderaten , kan hon gärna återkomma till mig så ska jag ge några tips. 65 (): Angående kopplingen till vallöften kan vi notera att väljarna valde en allians framför de tidigare tolv åren. Man hade väl inte lyckats med sina tidigare vallöften, och fick några andra chansen att leva upp till sina vallöften. Vi ska väl också få på oss om det här ska mätas enligt den skala som tycker är utgångspunkten. Jag kan konstatera att spadtaget på togs en månad innan valet. Det är fantastiskt tajmat. Jag räknar med att innan nästa val är det helt lugnt, infrastrukturministern. Jag började fundera på vad interpellationen egentligen handlar om, herr talman. Här går man upp och talar om att man egentligen borde ha gjort detta. Man hade på sig. Sedan rabblar man upp en massa argument, och därefter önskar man regeringen och ministern lycka till med att genomföra detta. Infrastrukturministern är dessutom redan överens med sina regeringskamrater när hon ska titta på de olika finansieringsmöjligheterna. Det är bara att köra på. Jag uppfattar det här som en positiv interpellation där man ger carte kör på. Interpellanten själv har inte någon samarbetspartner för de olika finansieringslösningar som hon själv frågar efter i interpellationen. Jag kan ändå bejaka detta, och jag tycker att det är intressant att följa upp vilka kreativa lösningar som kan komma fram. Det är positivt. Jag vill ändå skicka med infrastrukturministern den oro jag kan känna inför den kostnadsexplosion som finns på infrastrukturområdet. Man får lära av tidigare upphandlingar och arbeten som har gjorts inom de olika statliga verken banverk och vägverk där man inte fullt ut har lyckats bromsa den kostnadsutveckling som faktiskt finns på infrastrukturområdet. Vi ska bejaka alla skattepengar. Vi skickar in ungefär 30 miljarder till infrastrukturområdet. Vi ska kanske granska om pengarna används på bästa möjliga sätt så att skattebetalarna verkligen fullt ut får effekt för sina pengar. 66 Statsrådet (): Jag får säga som , nämligen att jag verkligen hoppas att och alla i näringslivet som är oroliga för att planerna inte håller väljer att samtala med näringslivet. Det har talats om att vi lade fram planer utan tillräckliga resurser, och därför ska det få effekter på de planer som en gång antog och trodde skulle genomföras. Det kanske hade varit på sin plats om tog det samtalet och i ärlighetens namn förklarade bakgrunden till det luftslott till plan som många i landet har trott skulle genomföras. Det är också intressant när i sin interpellation lyfter upp vikten av att bejaka att andra finansieringsformer kan vara aktuella. Då kanske själv kunde beskriva om Socialdemokraterna är intresserade av andra finansieringsformer. Det skulle vara intressant att höra beskriva Socialdemokraternas syn på möjligheten att öppna för privata samverkansformer. Jag tror att det är en del av möjligheten att göra effektiva upphandlingar och på så sätt hantera våra samlade skattemedel på ett mer effektivt sätt. Låt oss höra vad har för syn på detta. Vad gäller Trollhättepaketet fortsätter att sprida en obefogad oro. byggs, och vägen byggs. Jag har inte fått några frågor som skulle visa på en oro de borde ha ställts direkt till mig för att de inte skulle byggas i linje med det som har planerats. 67 (): Jag vill att det ska ske en satsning på infrastrukturen i . Jag vill ge argument. Jag kan förstå att behöver argumenten för att stärka dem i planeringen och när hon sedan ska vända sig till finansminister . Då behöver infrastrukturministern argument om hur viktigt det är att satsa på vägar och järnvägar. Hon får gärna komma med förslag på hur samarbetet med regionala näringslivet för finansiering av investeringar och järnvägar ska gå till om det kan leda till snabbare genomförande och lägre kostnader. Det är jättespännande. Om det går att hitta de förslagen är det fantastiskt bra. Då är det bara att köra på. har näringslivet sagt att man ska ha tillbaka det man har satsat. Vi vet att aktieägare ofta vill ha vinstutdelning på det de har satsat. har näringslivet sagt att man naturligtvis ska få vinst på det man satsar. Kanske är det billigare att låna från Riksgälden. Jag är öppen för förslag. Om ni kommer fram med sådana idéer och förslag som är snabbare och ger lägre kostnader är det bara att köra. Det behövs för både , E 20, Västra stambanan, lösningar i och i , E 6 och naturligtvis också Trollhättepaketet. Men också resten av landet behöver satsningarna. hoppas vi på lösningar. Beskedet från om att planeringen för Trollhättepaketet ligger fast är välkommet. Saabs ledning, Volvos ledning och fackförbunden i är mycket oroade.