prot · GV0947 · 2007-12-19 00:00:00 — Det tredje hotet mot vår och andras säkerhet gör att vi tillsammans med FN och andra länder måste verka för en mer rättvis och tryggare värld på internationell basis. Det är i ljuset av det vi ska se . Svensk hållning i tidigare internationella operationer har varit att komma till en plats där konflikten har ebbat ut. Vår uppgift har varit att försöka verka för en stabilitet i regionen och stärka freden i området. kan vi komma till områden i världen där det inte finns någon fred att vaka över, utan vår uppgift kan bli att med andra länder försöka se till att fred skapas och att ett samhälle kan byggas upp igen på demokratiska grunder. Det blir en helt ny situation som vi kan ställas inför och som också kräver andra typer av förberedelser och utrustning. För är det en självklarhet att hoten mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap med andra. Den nya hotbild som växer upp framför oss innebär inte att det blir enklare och lättare att skydda freden. Tvärtom kommer det troligtvis att bli mycket, mycket svårare och mer riskabelt. Sannolikheten att svenska soldater kan komma att hamna i regelrätta strider är stor. Därför måste vi ha en utrustning och en förberedelse som lever upp till de eventuella uppdrag som kan uppstå. Gränsen för svenska internationella insatser är tydligt framflyttad, från fredsbevarande till fredsframtvingande. Ett sådan stort steg har inte tagit . Det är ungefär så länge vi har haft fred i vårt land. För att klara en sådan stor och riskabel uppgift är regeringen ansvarig för all personal före, under och efter de internationella militära insatserna. Det är här som min oro för uppdraget kommer in. En gjord undersökning visar att åtta av tio soldater inte anser att förväntningarna på utrustning och materiel har infriats. Drygt hälften är inte nöjda med utbildningen de har fått. ska vara beredd att gå in var som helst i världen står det klart att stridsgruppen i inledningsskedet av sin beredskap i stort sett inte har en enda helikopter, enligt TT:s rapport i går. Jag blir något förvånad och fundersam över vad det säger om planeringen för ? Det finns också förseningar vad gäller helikoptrar för medicinsk evakuering. Det innebär att vi måste låna helikoptrar från andra länder om vi skulle hamna i en sådan situation, vilket betyder att vi redan från början hamnar i ett underläge. Det är inte acceptabelt. Att snabbt kunna evakuera soldater kan vara helt avgörande för en soldats liv eller död. En annan aspekt på det hela är vilka regioner som kan bli aktuella för insatser och vilka som inte blir det. Den frågan har tyvärr inte diskuterats, vilket jag beklagar. Kommer till exempel att säga ja till en insats som innebär att genom användande av vapen skilja två stridande parter åt om barnsoldater ingår? Vi har inte fört någon sådan diskussion. När det gäller den allmänna krishanteringen får den tyvärr alltför ofta ad hoc-lösningar i stället för att vara strukturerad och genomtänkt. Det handlar om vilket mottagande soldaterna får när de kommer hem från en mission. Helst ska det finnas en missionspsykolog som är med ute på fältet och kan stötta de soldater som tjänstgör. Det finns goda erfarenheter av missionspsykologer i fält från andra områden i världen. Hur blir det med det? Jag är lite osäker på om vi löst den frågan. Stödet till anhöriga bör vara klarlagt för alla innan soldaterna åker i väg. Även på detta område finns tyvärr brister i konceptet. Om jag sedan tittar på försäkringsbolagen kan jag se att de ofta använder så kallade force majeure-klausuler i sina försäkringsavtal, vilket innebär att försäkringsbolagen friskriver sig från olyckor i krigsliknande situationer. Följden kan bli att försäkringsersättning inte betalas ut till den enskilde soldaten. När det gäller den statliga riksgarantin är det fortfarande osäkert om och i så fall i vilken utsträckning den kan komplettera privat tecknade försäkringar. Hur det än förhåller sig med den saken har informationen varit något bristfällig. Trots det jag sagt, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 98 () replik: Jag är inte riktigt säker på att jag förstod det historiska i detta beslut avseende den fredsframtvingande, eller möjligen fredsframtvingande, karaktär som kan få på sina uppdrag. Huvuddelen av de missioner vi beslutar om i är nämligen i enlighet med kap. 7 och innebär tillåtelse att använda våld för att skilja stridande parter åt. Möjligen är det alltså inte fullt så historiskt som vill göra gällande. Det stämmer inte att det inte kommer att finnas en enda färdig helikopter vid påbörjandet av beredskapsperioden. Tre levereras till , och de kommer att vara färdiga även om de delvis kommer att sakna certifikat för tung beväpning. Men beväpningen finns där. Under den resa som vi företagit har den borgerliga regeringen haft ansvaret en del av tiden. Under större delen av tiden låg ansvaret för bland annat materielförsörjningen till förbandet på , och . Det är viktigt att komma ihåg detta, , och inta en ödmjuk attityd i sammanhanget. Frågan om missionspsykolog är intressant, liksom frågan om stöd till anhöriga. vet jag att regeringen ställt tydliga krav på att myndigheterna ska se till att omhändertagandet blir så bra som möjligt. Jag tror mig också veta att det beträffande de förslag som tar upp missionspsykolog och stöd till anhöriga kommer att ske förbättringar. 99 () replik: Det är väl ingen hemlighet, , att vi i utskottet fört diskussioner om helikoptrarna och de brister som finns. Jag försökte tydliggöra att om vi skulle hamna i en situation där vi inte har helikoptrar, att vi till och med tvingas låna, kan det bli allvarligt. Jag ser allvarligt på detta. Vi har haft en förberedelsetid , och när vi står inför fattas det vitala delar. Det är inte acceptabelt. Regering och riksdag måste naturligtvis besluta om vi ska åka eller inte. Det betyder att vi fortfarande har avgörandet i vår hand. Jag vill emellertid påpeka att det är mycket anmärkningsvärt, med tanke på den långa förberedelsetiden, att något så viktigt som helikoptrar inte finns på plats. Vad gäller missionspsykologer är dessa oerhört viktiga. Det har funnits brister tidigare. Soldater har kommit hem från missioner och inte fått den hjälp de behövt. står kanske inför ett nytt stort uppdrag, och det jag fått mig till del är att frågan inte heller är helt löst. Därför har jag försökt lyfta upp den och betona att det är allvarligt. Jag är mycket förvånad över att vi inte löst frågan på ett bättre sätt . 100 () replik: Min enda poäng med att påpeka att det levereras tre helikoptrar till var för att sade att det inte kommer att finnas en enda helikopter. När vi diskuterar dessa frågor offentligt är det viktigt att vara tydlig med de brister som finns. Vi ska inte överdriva men heller inte förtiga dem. Därför var det viktigt att påpeka detta. Det är också viktigt att påpeka att för varje mission som planeras, det må vara den internationella amfibiestyrkan till eller ingenjörer till , fortsätter förberedelserna till och med den dag man åker från . fortsätter förberedelser dessutom i operationsområdet då man ser över de brister som finns, kompletterar och förbättrar materiel och så vidare. Det är svårt att säga vad som kommer att saknas och inte saknas när soldaterna väl åker i väg. Dock är jag beredd att dela den oro som ger uttryck för just beträffande helikoptrarna. Frågan om omhändertagande av soldater före, under och efter insats har vissa ledamöter av denna riksdag försökt aktualisera . Därför noterar jag med stor tacksamhet att den nya regeringen tillsatt den utredning som ska se över frågan. 101 () replik: Att det inte skulle finnas några helikoptrar sades i ett TT-meddelande i går. Ansvarig för det var en person vid namn . Jag vet att det finns några helikoptrar, självklart vet jag det. Det jag försöker peka på är att helikoptrarna utgör en mycket viktig del om vi hamnar i områden med stora avstånd. De kan vara helt avgörande för att till exempel kunna förflytta en skadad soldat till sjukhus. När man inte är hundraprocentigt säker på att de finns att tillgå blir man som politiker mycket orolig. Det är därför jag försöker lyfta upp frågan. Det är inte första gången vi står inför det faktum att det fattas psykologer och viss typ av materiel. Det är viktigt att påpeka, och jag hoppas att de finns på plats när soldaterna väl ska åka i väg. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 13 § Beredskapen för kärnkraftsolyckor Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU4 Beredskapen för kärnkraftsolyckor (framst. 2006/07:RRS26). 102 (): har granskat kärnkraftsberedskap. Slutsatsen blev: samlade bedömning är att ansvariga myndigheter inte i alla delar har säkerställt en god beredskap för att hantera konsekvenserna av en olycka i ett svenskt kärnkraftverk. Det är oroande att riktar så allvarlig kritik som den gör i sin rapport till . Jag har valt att lyfta upp tre av dessa brister. För det första: tillsyn brister. För det andra: Det finns brister i informationssamverkan. För det tredje: Länsstyrelserna har inte rätt kompetens. Det allvarligaste är emellertid att regeringen inte gör tillräckligt. Den borgerliga regeringen reagerar saktfärdigt och otillräckligt. saknas konkreta förslag och åtgärder för att komma till rätta med problemet. Socialdemokraterna har påpekat detta vid en rad tillfällen . har lämnat förslag på en rad konkreta åtgärder, färdiga lösningar på de brister som uppdagats. Vi socialdemokrater hade önskat att regeringen tagit dem till sig på ett mer märkbart sätt. Vi socialdemokrater ställer oss bakom alla åtgärder som regeringen väljer att vidta, men menar att det är långt ifrån tillräckligt. Vi hade velat att regeringen tydligt redogjort för samtliga förslag och utlovat en uppföljning. Det skulle till exempel innebära återkommande oberoende granskning för att följa upp kärnkraftssäkerheten, inte minst med tanke på bristerna i säkerhetskulturen som har tydliggjorts . Vidare måste avgifterna som tas ut från industrin anpassas till de kostnader som ansvariga myndigheter har för beredskap. menar att regeringen måste ta sitt tillsynsansvar och formulera tydliga förbättringskrav, som sedan följs upp. Det är oklart varför utskottet inte kan ställa sig bakom så lovvärda åtgärder. Vi socialdemokrater ställer oss bakom åtgärdspunkter och finner det motsägelsefullt att utskottet i betänkandet konstaterar: Utskottet är emellertid inte berett att i detalj ta ställning till de åtgärder som förordas i framställningen och i motionerna. säger man att det arbete som påbörjats av regeringen och vissa myndigheter naturligtvis är positivt, men enligt utskottets bedömning inte helt tillräckligt. Vissa av förslag har bemötts och besvarats i betänkandet, men det är oklart vad i motionen som utskottet ställer sig bakom. Om utskottet konstaterar att det regeringen gjort inte är tillräckligt borde det rimligen få konsekvensen att tydligare krav ställs från . Vi socialdemokrater har framfört fem kärnpunkter utöver de fem som har presenterat som vi anser är viktiga i det fortsatta säkerhetsarbetet. Utskottet har i sitt betänkande tillgodosett en del av dessa, dock inte alla. Utskottet hänvisar till pågående utredningar. Vi socialdemokrater kommer att följa dessa och väntar med stort intresse på att presenterar resultaten. Som vi vet är kärnkraftssäkerheten inte bara en fråga för oss i . Skulle ett haveri uppstå på grund av tekniska eller mänskliga faktorer kan det komma att få långtgående konsekvenser, även utanför gränser. har vår utskottsgrupp varit ute på en säkerhetsturné och bland annat besökt Forsmarks kärnkraftverk. Denna säkerhetsturné kommer vi att fortsätta med syftet att inhämta kunskap och lyfta fram säkerhets- och försvarsfrågor på ett bredare plan. Det är viktigt att skapa förståelse för att säkerhet är mer än Försvarsmakten. Avslutningsvis: De allvarliga brister som framkommit och regeringens saktfärdiga och otillräckliga reaktion gör att vi socialdemokrater känt oss tvungna att lämna ett särskilt yttrande. Vi vill att regeringen i sin redovisning särskilt redovisar resultaten av de förslag till åtgärder som sammanställt. Vi vill att regeringen tar sitt ansvar i dessa frågor. Vi nöjer oss inte med att frågan löses genom myndigheternas egna initiativ till inriktningsarbete. 103 (): är det kvar till jul, och julstöket är i full gång. Med julen får man tid att vila upp sig, träffa familj och vänner och äta god mat. Julen är en vacker tid. Hemma i var det . Snön och frosten låg över hela byn, och överallt såg det ut precis som i julkalendern. Men som det är vackert inser man också att det är rätt kallt . är ett land där det är kallare än vi skulle önska under större delen av året. Därför måste vi värma upp våra hem med el. I står kärnkraften för av den producerade elen, som bland annat går till att värma upp våra hem . kommer de svenska hushållen att vara beroende av att vi har en stabil och säker tillgång till kärnkraftsproducerad el. Den energipolitik som alliansen för ska främja en säker och konkurrenskraftig energiförsörjning i hela landet, så att de svenska hemmen har råd med el som all energiproduktion ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Betänkandet vi debatterar nu behandlar granskning av svenska myndigheters beredskap för kärnkraftsolyckor. Det är bra att man har valt att granska detta, med 20042006 som prioriterade år. Tyvärr kommer fram till att beredskapen inte är så god som den skulle kunna vara. anser att den operativa förmågan att hantera de akuta insatserna under en kärnkraftsolycka i huvudsak är god, men har vissa brister. Man anser däremot att den operativa förmågan att hantera de långsiktiga konsekvenserna efter en kärnkraftsolycka är mycket bristfällig. Detta är oroväckande. Utskottet betonar i betänkandet att det ser allvarligt på den kritik som framför. Det finns enligt utskottets mening all anledning att nu ta fasta på den kritiken. Därför har utskottet kommit fram till tre tillkännagivanden till regeringen, detta för att regeringen ska åtgärda de brister i beredskapen som påpekat samt återrapportera åtgärderna till . Som moderat har jag vad gäller kärnkraften grundsynen att om vi ska ha kärnkraft i ska den vara säker. Om vi känner att kärnkraften inte är säker eller att de nackdelar som finns med den inte går att hantera ska vi heller inte ha någon kärnkraft i . Vi moderater och alliansen anser att kärnkraften är säker och att dess nackdelar går att hantera. Man ska komma ihåg att svensk kärnkraft står under mycket god tillsyn av tillsynsmyndigheterna SKI och SSI. Även de internationella kontrollorganen och Euroatom granskar de svenska kärnkraftverken. har det gjorts totalt 116 olika inspektioner vid de svenska kärnkraftverken. har dock inte gjort några inspektioner i , men det kommer de att göra . Detta välkomnas av alliansen och regeringen. Svensk kärnkraft är trots allt väldigt säker. använder sig av den så kallade Inesskalan, som används för att klassificera händelser ur säkerhetssynpunkt. Det är en skala som går från noll till sju. Nolltre är en händelse, och fyrasju är en olycka. har den högsta Ineshändelsen i varit en trea. Detta ska vi vara mycket ödmjuka inför. Precis som många andra energikällor är inte kärnkraften bekymmersfri. Vi måste fortsätta att satsa pengar och lägga tid på forskning och kontroll för att behålla den höga säkerhet vi har vid de svenska kärnkraftverken. De brister som i sin rapport pekar på ska åtgärdas; det är vi i utskottet överens om. På många punkter är arbetet redan i gång. Till exempel har regeringen gett i uppdrag att i samråd med och berörda länsstyrelser lämna underlag om de faktiska kostnader som och länsstyrelserna har för sina beredskapsförberedelser inför eventuella framtida kärnkraftsolyckor. har också tagit initiativ till ett inriktningsarbete som gäller beredskapen för kärnkraftsolyckor. Detta kommer att vara klart . Arbetet behandlar bland annat frågor om information, utbildning och övning. I det arbetet ingår även att se över ansvar och roller för berörda aktörer vid en kärnkraftsolycka samt dagens lagstiftning och hur den efterlevs. Även en aktuell hot- och riskbild gällande kärnkraften och radiologiska ämnen ingår i detta. Utskottets förhoppning är att detta arbete ska leda till förbättringar och att regeringen vidtar ytterligare åtgärder för att säkerställa beredskapen, exempelvis i den proposition om samhällets krisberedskap som regeringen aviserat kommer . Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 104 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag, men jag vill också lämna kompletterande synpunkter. när vi ska debattera åtgärder mot de brister i beredskapen mot kärnkraftsolyckor som har påtalat känns det bra att konstatera att försvarsutskottets ledamöter i stora drag är eniga om vad som behöver göras för att åstadkomma en bättre beredskap såväl inom den akuta som inom den långsiktiga fasen av en kärnkraftsolycka, även om förväntar sig att man gör mer än vad som står i själva handlingen. Det känns också skönt att konstatera att flera kompetenta organisationer , , , , , , , Kärnkraftskommunernas samarbetsorganisation och kärnkraftsindustrin redan arbetar med ett konkret projekt som benämnts Inriktning för beredskap mot nukleära och radiologiska nödsituationer . Det nämnde också . Men RRV uppger sig inte ha bedömt sannolikheten för en kärnkraftsolycka och har heller inte granskat det förebyggande arbete som behövs för att förhindra olyckor. Det är därför angeläget att det nämnda projektet också belyser dessa frågor, i synnerhet det förebyggande arbetet. Detta måste relateras till scenarier över tänkbara olyckor. De kan dels vara orsakade av naturkatastrofer, till exempel följder av klimatändringarna, dels av mänskligt vanligt felhandlande, men också av terroristangrepp. I betänkandet anges inte arten av olyckor utöver strålningsriskerna som diskuteras lite mer. Förutom den spridning av radioaktiva ämnen som en olycka kan ge upphov till finns det också en risk för att klyvbart material i första hand plutonium som bildats i reaktorbränslet kommer på avvägar och senare används i kärnvapen. I den rapport från Royal Commission on Environmental Pollution, Nuclear power and the environment, som utarbetades av en brittisk kommission 1976 hävdas det att den utrustning som krävs för plutoniumutvinning ur använt kärnbränsle är inte avsevärt mer avancerad än den som utnyttjas av illegala organisationer för framställning av heroin. Rapporten tillägger: Mängden plutonium som behövs kan lätt bäras i handen. sägs det: Vi har därför dragit slutsatsen att det är mycket sannolikt att plutonium i tillräcklig mängd kan användas i ett grovt men mycket effektivt vapen som lätt kan transporteras i ett litet fordon. Hotet att detonera ett sådant vapen, såvida inte vissa önskemål uppfylls, skulle utgöra en nukleär utpressning som skulle försätta varje regering i ett avskyvärt dilemma. Vi är långt ifrån övertygade om att den brittiska regeringen har dragit de fulla slutsatserna av detta. Frågan är också om vi här i har dragit de fulla slutsatserna. Det vore därför intressant att få veta vilka åtgärder man ämnar vidta för att förebygga spridning av klyvbart material under till exempel ett olyckstillfälle, när flertalet anställda kanske flyr fältet för att undvika den livsfarliga strålningen och i första hand fokuserar på sin egen säkerhet, och när elsystem och elektronisk övervakning kanske har slagits ut. ansåg man att det fanns en så kallad strålningsbarriär mot stöld av det nybestrålade kärnbränslet på grund av dess höga radioaktivitet, och att denna barriär skulle bestå under några decennier. Men frågan är om denna strålningsbarriär avskräcker dagens terrorister och självmordsbombare, eftersom de ändå är beredda att dö för sin sak. De är kanske inte så rädda för att utsätta sig för radioaktivitet. Med hänvisning till risken för kärnvapenspridning i samband med kärnkraftsolyckor eller andra händelser vill jag uppmana regeringen att i redovisningen till också inkludera redovisning för de åtgärder som vidtagits för att minska risken för att det klyvbara material som alstrats i reaktorerna och lagras i bassängerna kommer på avvägar. Detta är för övrigt i linje med artikel 14 i , som säger att stater måste förhindra terrorister från att få tillgång till kärnvapen eller klyvbart material. För att lyckas med detta måste de bibehålla fullt effektiv överblick och kontroll över alla förråd av klyvbart och radioaktivt material, samt andra radiologiska källor på sitt territorium. Jag förväntar mig därför att vår regering också handlar efter . 105 (): Jag vill yrka bifall till förslagen i betänkandet. Det finns några händelser som vi alla minns. Vi kommer precis ihåg vad vi gjorde när de händelserna inträffade och nyheten nådde oss. Det är några händelser som har påverkat mig så där starkt. Det var när rasade, när Estonia förliste och elfte september, men också kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Jag minns precis vad jag gjorde och vad jag tänkte när jag nåddes av den nyheten. Principen att användning av kärnenergi alltid ska vara säker ska vara centralt för användningen av kärnenergi. Jag tycker att , min kollega i alliansen, på ett mycket föredömligt sätt lyfte fram hur betänkandet har behandlats och just att vi i utskottet ser allvarligt på den kritik som skrivelse har företett. Jag nöjer mig med det, fru talman. tar jag tillfället i akt att önska god jul. Jag tror att det är första gången som jag har möjlighet att stå i talarstolen så nära , men jag vill önska mina kolleger i utskottet och i kansliet samt fru talman en god jul och ett gott nytt år. 106 (): Jag kan börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet. Att det finns kritik mot säkerheten inom våra kärnkraftverk är ingenting nytt. Jag tänker bara något kort lyfta fram vårt särskilda yttrande i just den här frågan. Allvarlig kritik har riktats just mot de statligt finansierade säkerhetsnämnderna i våra kärnkraftskommuner. Det ifrågasätts på goda grunder om nämnderna sköter sina åtaganden och använder sina medel på avsett sätt. Enligt uppgifter har pengar i något fall använts till resor som snarare utgör semesterresor. Det visar sig också att nämnderna inte har skyldighet att ta fram årsredovisningar samt att varken regeringen eller anser sig ha ansvar för att granska eller revidera nämndernas verksamhet. För att rätta till detta och få eventuella missförhållanden belysta behövs en ändring av förordningen med instruktion för de lokala säkerhetsnämnderna. Detta kan göras genom ett regeringsbeslut. Och jag anser att regeringen bör fatta den här typen av beslut väldigt snart. Självklart bör de lokala säkerhetsnämndernas årsredovisning vara offentliga, vilket de inte är . Det går helt enkelt inte att komma åt att se vilken typ av beslut de fattar. 107 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Detta betänkande bygger på en skrivelse från . De har gjort ett mycket gediget och värdefullt arbete. De har bidragit till att stärka samhällets krisberedskap vid en allvarlig incident eller olycka vid något av våra kärnkraftverk. Det innebär att de inte bara har ökat enskilda personers säkerhet utan även bidragit till att vi har fått redskap att hantera de skador som ett radioaktivt utsläpp utgör för djur, vatten, natur och livsmedelsproduktion. Utskottet har tagit kritiken på stort allvar och menar enstämmigt att de brister som framkommit måste åtgärdas. gör i granskningen bedömningen att myndigheternas operativa förmåga att hantera de akuta och långsiktiga insatserna under en kärnkraftsolycka har stora brister. Exempelvis är informationen mellan myndigheterna och inte optimal. Det saknas saneringsplaner hos länsstyrelserna, trots att detta påtalats upprepade gånger av . Det har även framkommit att myndigheter, däribland , inte deltar i de beredskapsövningar som hålls.