prot · GV0933 · 2007-11-29 00:00:00 — Varför är det så viktigt att använda sig av den skattehöjningen för att finansiera skattesänkningar för välbeställda i samhället? 31 Finansminister (): Hela regeringens arbete präglas av vårt stora sociala engagemang. Det handlar inte minst om att underlätta för utsatta grupper. Även på detta område spelar det naturligtvis stor roll att vi nu har starka offentliga finanser och en god utveckling i kommunerna. Det gör att jag tror att vi kan klara av även denna fråga. 32 (): Jag tror tyvärr inte att regeringen klarar av den frågan. Skattehöjningen är ju helt tydligt . Dessutom kan jag notera att finansministern i Dagens Samhälle motiverar skattehöjningen med att den är viktig för att kunna finansiera skattesänkningar för andra, som jag sade. Det innebär att det blir en höjd avdragsgräns som innebär att felaktigheter kan undanröjas och det förenklar även för , sägs det. Då blir min följdfråga: Hur kan det komma sig att det är så oerhört viktigt när det gäller frivilligarbetare? När det gäller välbeställda som får hushållsnära tjänster ökar ju krånglet enormt för . Hur ska man hantera alla dessa olika kvitton som kommer in från människor som yrkar avdrag för gräsklippning, kock i trädgården och så vidare både i och utomlands? Då är det tvärtom. Då ökar krånglet, men då tycker finansministern att det är viktigt. Det är skillnad på folk, uppenbarligen. 33 Finansminister (): Jag kan inte riktigt dra mig till minnes hur avdragsgränsen har höjts under de år vi har haft socialdemokratiska regeringar. Jag har lite svårt att tro att det varje gång har mötts av att har rest protester för att detta skulle ha en stor negativ effekt på frivilligarbetet. Jag vet att vi nu har fått in viktiga förslag från på hur man minskar skattefusk och underlättar för människor att göra rätt för sig när det gäller skatteregler. Detta gäller inte minst många av dem som arbetar i frivilligsektorn. Vi ska återkomma till de frågorna för att se vad vi kan göra för att underlätta för föreningsliv och frivilligarbete. Låt oss först ta god tid på oss för att ordentligt bereda förslag. Men på det området är jag säker på att vi kan återkomma. Eventuell landdragning av rysk gasledning 34 (): vill dra en fossilgasledning rakt igenom känsligaste delar, till stor del i svensk ekonomisk zon. Jag skulle därför vilja fråga miljöministern om han är beredd att ställa krav på konsortiet att också utreda en landbaserad dragning. 35 Miljöminister (): ger sig inte. Jag vill påminna om att den landdragning som först var aktuell gick över . Vi har ingen som helst anledning att ens medverka till en diskussion som skulle aktualisera den frågan igen eller legitimera att andra länder ställer krav på miljökonsekvensbeskrivningar på vårt territorium. Därför är svaret på fråga nej. Den intressanta frågan är att har och hans parti tillsammans med övrig opposition talat våldsamt om att här borde man ta initiativ i . börjar jag bli besviken. Vad är det för initiativ ni ska ta? Jag är nyfiken. Är det ett uttalande av som ska göras, ett tillkännagivande? Det skulle strida mot ordningen för hur riket ska styras. Eller är det ett lagförslag ni ska lägga fram? Det skulle strida mot internationell rätt. Vi försöker att hålla oss till frågor och svar, inte debatt. 37 (): Först kan jag notera att det har blivit en frågestund där regeringen frågar ut oppositionen. Det är ett intressant konstitutionellt inslag. Om regeringen efterfrågar initiativ lovar jag att regeringen kommer att bli bönhörd på den punkten. Jag konstaterar att regeringen väljer att utesluta möjligheten att utreda det alternativ som vore bäst för miljön. Det tycker jag är en ledsam utveckling. 38 Miljöminister (): Det är alldeles självklart att vi inte har anledning att medverka till att öka legitimiteten för att andra länder skulle kunna begära en miljökonsekvensbeskrivning för landdragning på svenskt territorium. Vi kommer inte heller av formella skäl kunna vara en del av en miljöprövning på andra länders territorium. Jag tror att det är en ordning som är god både för hur rikena styrs och för framtida oberoende. Däremot är det alldeles självklart att om andra länder skulle ta initiativ till en miljöprövning på eget territorium har vi ingen som helst anledning att motsätta oss det även om vi inte är en del av ett sådant beslut. Utan att rubba ordningen för hur riket styrs kan jag bara notera att nu fick vi ett löfte. Vi är intresserade av att se fortsättningen på detta. Forskningsstarka miljöer och enskilda forskare 39 FINN (): Jag har en fråga till statsrådet , men först ett beröm till ministern för den nytillsatta utredningen som ska visa hur universitet och högskolor kan bli ännu mer autonoma från staten. Äntligen påbörjas en nödvändig reform som kan befria forskningen från det farligt nära beroendet av politiker som vänsterregeringar gärna gör till sitt . När jag har sagt detta vill jag fråga ministern om hans syn på två konkurrerande intressen för alliansregeringens investeringar i den fria forskningen. Ensidiga satsningar på forskningsstarka miljöer riskerar nämligen att förlama möjligheten för unika innovationer. Historiskt har banbrytande upptäckter i princip aldrig funnit sin födelse i forskningsstarka miljöer utan inne i huvudet på enskilda forskare. Jag menar att dessa unika människor tyvärr sällan återfinns i forskningsstarka miljöer. Hur ser ministern på denna konflikt? 40 Statsrådet (): Jag måste ändå påminna om att om man granskar fakta här och går igenom de senaste 20 årens Nobelpristagare kan man se att en mycket stor del av dem är amerikanska, och en mycket stor del av dem kommer från amerikanska universitet som har mycket starka forskningsmiljöer. Att påstå att inga nya bra idéer har kommit fram i forskningsstarka miljöer tror jag är att gå väl långt. Det är nästan en självmotsägelse. Om inga bra resultat kommer fram är det knappast forskningsstarka miljöer. Men jag tror i själva verket att Finn och jag är ganska överens om att forskningsstödet ska vara utformat så att det är de forskare som kan förväntas komma med bra resultat som ska ha stöd, inte institutioner som har funnits länge och får mycket pengar av historiska skäl. I forskningspropositionen ska vi lägga fram förslag som just har den inriktning som Finn önskar, att vi ska stödja framtidens bästa forskare. 41 FINN (): Det var mycket glädjande att höra ministern uttrycka det på det viset. Forskningsstarka miljöer är nämligen bra på att förvalta unika idéer och förädla dessa. Men någonstans måste ju som sagt var dessa idéer komma ifrån, och de kommer inte från ett kollektiv utan från några få individer. Vi ser också att det är så Nobelprisen delas ut till enstaka individer. Det var inte socialister som uppfann , vilket tyvärr Vänstern tycks tro när det gäller forskningspolitiken. Jag undrar om ministern kan nämna någonting om hur alliansregeringen kommer att värna framtida svenska Nobelpristagares möjlighet att komma till. 42 Statsrådet (): Frågan om hur ett forskningsresultat kommer till är mycket intressant och mycket svår. Det finns berättelser om att någon glömmer ett preparat på laboratoriet , och när han återkom har han uppfunnit penicillinet. betonar man ofta att det inte bara handlar om den individuella prestationen, utan det handlar väldigt mycket om arbetslaget och institutionen. Här har vi en fråga som har den obegripliga benämningen lärarundantaget. Det handlar alltså om vem som har den ekonomiska rätten till den ekonomiska nyttan av ett forskningsgenombrott. Den frågan kommer förhoppningsvis också att lösas i forskningspropositionen. Det är en viktig del av det innovationssystem som vi hoppas kunna bygga bland annat med hjälp av förslag i den forskningspropositionen. Kurser i sex och samlevnad i lärarutbildningen 43 (): Jag har en fråga till utbildningsminister . presenterade sin statistik över könssjukdomar kunde jag med förskräckelse se att antalet klamydiafall hade ökat otroligt mycket, , och mest bland yngre människor. Undervisningen i sex och samlevnad i våra svenska skolor har funnits , och ändå är inte den delen obligatorisk i vår lärarutbildning. Vi vet att skolan har den absolut viktigaste rollen när det gäller att informera våra ungdomar om sex och sexuell hälsa. undrar jag vad utbildningsminister tänker göra för att våra lärare ska veta vad de pratar om och för att kurser i sex och samlevnad ska bli ett obligatorium i vår lärarutbildning. 44 Utbildningsminister (): Jag tror att den problembeskrivning som tar upp är alldeles korrekt. Det är flera utvärderingar som har gjorts, bland annat av och de medicinska myndigheterna, som visar just på detta. Med anledning av det har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till förändringar i kursplanen för olika ämnen i både högstadium och gymnasiet när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. Det förslaget ligger i , och jag kommer att föra upp det till regeringsbeslut . Avsikten med det är att förstärka den här undervisningen i skolan. Som steg två är det ju så att lärarutbildningen avspeglar innehållet i kursplanerna. Det kommer i nästa steg att det också måste in på ett annat sätt i lärarutbildningen. Jag delar helt frågeställarens beskrivning av problembilden. Jag skulle vilja säga att en hel del kraftfulla åtgärder är på gång på det här området. 45 (): Jag tycker att det är otroligt viktigt att man verkligen skyndsamt stöter på i den här frågan. som ministern har konstaterat den här bristen i lärarutbildningen och pekat på att detta saknas har man i regeringens direktiv till utredaren inte nämnt just detta med ett enda ord. Vad jag vet har ministern sagt att så skulle vara fallet tidigare. önskar att det blir ett obligatorium. undrar jag vad ministern egentligen ska göra för att det ska hända något på det här området när gäller lärarutbildningen så att det verkligen blir någonting av med ministerns tidigare löfte. 46 Utbildningsminister (): I direktiven till lärarutbildningen nämns inte varje enskilt moment i alla våra kursplaner. Innehållet i lärarutbildningen styrs av kursplanerna, och i och med att det ges en tyngre position i och gymnasiets kursplaner ska det sedan avspeglas i lärarutbildningen. Det är hela avsikten. Det finns rader av saker som skolan ska undervisa om men som inte pekas ut i direktiven till . Hela idén med lärarutbildningen är att det är en specifik utbildning där man lär våra lärare att undervisa enligt de kursplaner som gäller. Det här ska alltså bli ett tyngre moment i de kommande kursplanerna i svenskt skolväsende. 47 (): Min fråga riktar sig till finansminister . står bakom målet att vi ska minska klimatutsläppen till 2050 för att begränsa temperaturökningen i världen. Då krävs det både att man minskar energianvändningen väldigt kraftigt och att man minskar ökningen av till exempel lastbilstransporter och flygresor. Från regeringens sida brukar det ofta hänvisas till att ni ska återkomma med kraftfulla förslag när ni har utrett frågan klart, men som ni avvaktar med de nödvändiga klimatåtgärderna genomför ni nu på en gång antiklimatåtgärder i stor skala, som i stället ökar utsläppen. Jag tänker då på att slopa flygskatten, att använda 25 miljarder för att bygga motorleder runt och att använda intäkterna från trängselavgifterna till att bygga vägar. Jag skulle vilja fråga hur regeringen med denna fullständigt uppochnedvända logik tänker sig att nå målen i klimathänseende. 48 Finansminister (): och jag delar ett starkt engagemang i klimatfrågorna. Den här regeringen går i bräschen i för att driva de här frågorna. Vi är pådrivande i , vi är pådrivande i miljöministrarnas råd och vi är pådrivande i för att få kraftfulla åtgärder för att dels få en ökad beskattning på koldioxid som minskar utsläppen, dels vidga handelssystemet, inte minst i transportsektorn, för att vi därigenom ska få en offensiv politik. Sedan finns det en skillnad. Vi ser inte vägarna som problemet. Vi ser inte bilarna som problemet. Vi inser att för ett väl fungerande ekonomiskt system krävs det vägar och effektiva transporter. För vanliga människors frihet är bilen oundgänglig och viktig. Det är koldioxidutsläppen som är problemet, inte vägarna och bilarna. Därför är det också logiskt att regeringen för en kraftfull politik för att klara av investeringar i både infrastruktur när det gäller vägar och infrastruktur när det gäller järnvägar. 49 (): De åtgärder som beskrivs är långt ifrån tillräckliga. I i sikte säger man att man bör vara mycket försiktig med nya investeringar i fler vägar. I stället bör bilresandet minska. I tidningen säger finansministern att av statens trafikinvesteringar går till vägar och till järnvägar. En investering i väg är fyra-fem gånger viktigare än i järnväg. Vi har överinvesterat i järnvägar. Vi måste våga göra en prioritering, säger till . Är detta enligt finansministerns bedömning verkligen en rimlig strategi för att uppnå de utsatta klimatmålen? 50 Finansminister (): Jag är övertygad om att det bland väljare finns ett starkt engagemang, i inte minst för och förbifarten och i för E 22:an och en lång rad andra viktiga investeringar. Samma situation har vi i . Vi har ett trafiksystem, inte minst på vägsidan, som är grovt eftersatt. Hälften av nyinvesteringarna i infrastruktur har gått till järnvägen trots att vi har en situation där av transporterna går på vägar. Det är inte så att detta nödvändigtvis är sämre ur klimatsynpunkt. Det centrala i klimatpolitiken är att lägga skatt på koldioxid, klara av handelssystemet, vidga handelssystemet och inkludera transportsystemet och flyget för att få beskattning på koldioxid. Vi är inte emot att människor flyger. Vi är inte emot att människor åker på vägar. Vi är inte emot att vi bygger nya vägar. Vi är emot att vi förstör miljön med koldioxidutsläpp, och det är den grundläggande skillnaden. Funktionshindrades ekonomiska möjligheter att studera 51 i (s): Jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet . hade statsrådet och jag en interpellationsdebatt angående funktionshindrades ekonomiska möjligheter att studera. I statsrådets svar på min interpellation avslutar statsrådet med att tillägga att regeringen har aviserat sin avsikt att tillsätta en studiesocial utredning med uppdrag att se över samspelet mellan trygghetssystemet och studiestödssystemet. , alltså , tog regeringen beslut om nämnda utredning. När jag nu har läst direktivet hittar jag ingenting som berör de funktionshindrade elevernas möjlighet. Min frågan till statsrådet är: Kommer utredningen över huvud taget att behandla frågan om de funktionshindrades ekonomiska möjligheter att studera? 52 Statsrådet (): Den fråga som och jag diskuterade här i kammaren ska lösas innan den studiesociala utredningen blir klar. Den relativt lilla frågan inte för individerna, men antalsmässigt ska ju inte begravas i en statlig utredning som ska pågå till 2009. Det står mycket klart i direktiven det jag sade där, nämligen att utredningen ska belysa samspelet mellan studiestödet och socialförsäkringssystemet generellt. Där kan det säkert bli så att funktionshindrade studenters situation blir aktuell, men den fråga som vi diskuterade hoppas jag att regeringen ska kunna hantera fortare än så. 53 i (s): Det lät hoppfullt! Jag tänkte också att det är en mycket att begrava en sådan fråga. tar jag statsrådets svar till intäkt för att det verkligen kommer att lösas. Vi har ju diskuterat det här . När vi tittar på vilka områden som plockas upp i utredningen ser vi att det är sjukförsäkring, föräldraförsäkring, bostadsbidrag, försörjningsstöd och arbetslöshetsförsäkring men inte sjuk- och aktivitetsersättning, som denna fråga berör. Det här handlar ju just om de studerande som uppbär aktivitetsersättning. Vi har ju ett system där man inte kan få ut ersättning från två olika trygghetssystem . Jag utgår ifrån att det statsrådet svarar nu är ett löfte att regeringen kommer att återkomma med en lösning på den här frågan. 54 Statsrådet (): Ja, jag står för allt jag har sagt här och allt det jag sade i vår diskussion . Det jag påminde om där är att det ju finns andra instanser i samhället än regeringen. Kommunerna har ett stort ansvar enligt LSS för handikappade medborgare i sin kommun. Folkhögskolorna får också särskilt statsbidrag för att ta emot funktionshindrade elever. Det vi avvaktar nu är en rapport som två statliga myndigheter ska komma in med endera dagen, i själva verket. Utifrån den rapporten ska vi analysera om regeringen behöver ta något initiativ och i så fall vilket. Insatser mot mäns våld mot kvinnor 55 (): Regeringen har kommit med sin skrivelse om mäns våld mot kvinnor. Motionsbehandlingen pågår, och vi kommer att leverera ett betänkande från kammaren. Det är bra att vi har fått den här processen, och jag tror att vi också kan vara eniga om att det här är en fråga som måste beröra alla samhällsområden. Alla ni manliga ministrar som sitter här har ett ansvar på era områden för att vi ska kunna säkra kvinnors mänskliga rättigheter och att fler kvinnor ska kunna känna trygghet i sitt eget hem, i sin vardag, på väg till jobbet och på sin arbetsplats. Det här kostar också pengar. Mendes Botas halvårsrapport antogs enigt i . Bland alla partier och bland alla länder fanns det en enighet om att per invånare skulle avsättas till det här arbetet, inte minst till det förebyggande arbetet. kan ju inte stå och gunga på golvtiljorna på nivån . Vi måste naturligtvis ha ambitionen att höja oss. Det finns länder som har gått före. Vi ligger på enligt mina bedömningar. Men vad är regeringens mål? Hur mycket vill vi satsa på kampen mot mäns våld mot kvinnor , eller finansministern? 56 Finansminister (): Låt mig understryka för att vi är överens om en sak, och det är att det finns få frågor där vi har ett större gemensamt ansvar, både som män och som kvinnor, än i frågan om att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Det är ett av våra viktigaste samhällsproblem. Det har varit med oss , men det finns ingen anledning på något sätt till något annat än att understryka betydelsen av att vi går vidare. , , och är några av de statsråd som har drivit den här frågan i ett samlat perspektiv för att motverka mäns våld mot kvinnor. Det är en stor satsning vi gör som en del av regeringens offensiva jämställdhetspolitik och också som en del av vår upprustning av rättsväsendet. Man kan naturligtvis diskutera olika mål för olika områden, men det centrala är att vi har tillfört betydande resurser mycket stora resurser till polis och rättsväsende och till jämställdhetspolitiken, därför att kampen mot mäns våld mot kvinnor är av central betydelse. 57 (): Jag tror att det är viktigt, som jag inledningsvis sade, att alla politikområden hjälper till. Det gäller såväl finansutskottet här i som finansministern och . Vi måste också få med pengarna, och man måste synliggöra på bred front både vad vi är beredda att satsa och vad våldet kostar i samhället. Jag hoppas att finansministern, även om han inte nämner någon exakt summa, är beredd att säga att inte räcker, att vi vill gå längre, att vi vill tillhöra dem som går längst i kampen även när det gäller att avsätta medel. Jag hoppas också att finansministern är beredd att ta upp det här i finansministerkretsen inom EU och , så att vi kan få en bred enighet om att det här arbetet får kosta, inte bara det vi har avsatt nu utan ännu mer pengar, tills vi ser en konkret förbättring i verkligheten för de kvinnor som är rädda, är hotade och är våldsoffer. 58 Finansminister (): Jag delar naturligtvis starka engagemang i frågan. Det är en av de centrala frågeställningarna. Det är också helt korrekt att det är en fråga som måste hanteras med ett brett perspektiv. Inte minst tror jag att det är viktigt att vi ser att det finns en koppling mellan andra sociala problem, inte minst alkoholproblem, och mäns våld mot kvinnor. Detta är en bred fråga där vi har ett stort ansvar. Jag kan naturligtvis känna en stor vilja och beredskap att ta upp frågan i Ekofinkretsen. Jag kan notera utan att förhäva mig, för det är ingen konkurrens i frågan att jag är den finansminister som oftast diskuterar jämställdhet i Ekofinkretsen. Jag är nämligen den ende som har tagit upp frågan. Jag tror att det är viktigt att man tar upp den även i dessa forum. Jag kan se mycket starka skäl att gå vidare med den offensiva politik regeringen har för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. 59 (): De senaste veckornas debatt har handlat mycket om svartjobb och bidragsfusk. Alliansregeringen har gjort mycket för att stävja det här, men mycket kvarstår att göra. Det som är positivt är att näringarna och facket också har tagit upp kampen mot svartarbete. Men den stora och tunga frågan, som jag ser det, är att få till stånd ett värderingsskifte i samhället. Tittar vi på den tidigare regeringen och deras åtgärdsprogram ser vi att man bara skrapade på ytan. Då är min fundering: Vad tänker regeringen göra åt det här för att få till stånd värderingsskiftet? Som jag ser det måste vi öka transparensen i skattesystemet och förståelsen för att alla ska vara med och betala sin skatt. Jag skulle vilja höra finansministerns syn på de här frågorna. 60 Finansminister (): Jag delar naturligtvis starka engagemang för att vi ska ha ett väl fungerande skattesystem där det är enkelt att följa reglerna och där det är svårt att komma undan att betala de rättmätiga skatterna. Regeringen gör mycket på det här området. Vi har underlättat för hushållstjänster. Vi har skärpt kontrollen genom personalliggare, infört omvänd momsföring i byggsektorn och vidtagit en lång rad andra åtgärder. Vi har också fått in ett stort antal förslag från som vi nu prövar och som vi har beredskap att gå vidare med. Det finns anledning att se över inte minst skattereglerna för väntjänster så att vi får ett system där det är enkelt att göra rätt. Det är där jag tror att vi måste börja: att vi har regelverk som gör det enkelt att göra rätt och svårt att göra fel, och att vi har en allmän samhällsmoral där vi tydliggör att skatter är viktiga för att vi ska kunna betala för vård och omsorg och att skatterna därmed måste tas in på ett sätt som gör att människor har en beredskap att göra rätt för sig. Gifter i leksaker och barnkläder 61 (): Även om vädret inte inbjuder till det vet vi att det är i dessa tider som man går och tittar på julskyltning, ofta tillsammans med barn. När man går längs är det inte nog med att luften är väldigt dålig, att det är en dålig luftmiljö så att barnen får i sig gifter. När man ska köpa julklappar kan man dessutom ha läst den ena rapporten efter den andra om att det är mycket gifter både i leksaker och i de kläder som barn ska använda. Jag undrar vad miljöministern gör för att gå i bräschen för de här frågorna. Det har mest varit och olika medier, och skulle det vara intressant att höra tydliga signaler från regeringen och ministern. 62 Miljöminister (): Det är en mycket viktig fråga. Det är självklart att vi är överens om hur viktigt det är att vi som konsumenter och som föräldrar kan gå in i affärerna och handla och tryggt veta att det har vidtagits åtgärder för att se till att förebygga de risker som annars skulle finnas. Därför har Kemikalieinspektionen gjort ett mycket omfattande arbete för att dels gå igenom olika produkter och analysera ett antal olika kemikalier, dels medverka till att vi har spetsat EU:s kemikalielagstiftning för att vartefter mer fakta ska dras fram i ljuset, för att mer och mer kunskap ska finnas, för att konsumenterna ska ha tydliga besked och också för att de farligaste kemikalierna självklart ska vara förbjudna. Det är viktigast att bedriva det arbetet på EU-nivå, därför att annars riskerar vi att produkterna ändå kommer till . Men vi bedriver parallellt ett arbete för att snabba på EU:s arbete och ge en kunskap som vi skickar till EU för att också där visa vad det är för ytterligare steg som måste tas. 63 (): Jag tackar så långt, och jag kommer naturligtvis att följa den här frågan. Ministern tog upp EU-nivån.