prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Vi ser gärna att en återbäring, för att ta ett konkret exempel från vattenkraften, kan tas med som en ingrediens i ett nytt skattesystem. Det nuvarande kommunala skattesystemet är inte bra. Det har reviderats , och det har karaktären av ett lapptäcke. De allra sämsta ingredienserna åtgärdas . Jag beklagar att vi är tvungna att göra den här förändringen , i den bemärkelsen att det hade varit bättre att ta ett helhetsgrepp. Men det kräver tid, och vissa reformer är det nödvändigt att genomföra . 104 () replik: Jag hade tidigare ett replikskifte med moderaten om småföretagarnas villkor. Där fick jag ett icke-svar, så jag tänkte återkomma till den debatten. sade att ni har en politik som skapar jobb och underlättar att starta och driva företag. Per Åsling sade i sitt anförande att ni vill gynna företagande och skapa arbete. sade också att vi skulle återkomma till den här debatten. Men det är ju som vi fattar beslut om de faktiska, konkreta förändringar som ni föreslår. Jag tar mig friheten att diskutera det just , inte bara vad ni säger utan vad ni faktiskt gör. Anser Per Åsling att skattehöjningar är de förbättringar för småföretagare som du pratade om? Hur kan , som kanske mer än något annat alliansparti sagt sig värna småföretag, stå bakom en kraftig skattehöjningssmäll för dessa småföretag? Hur kan ni försvara en sådan politik? 105 PER ÅSLING (c) replik: Jag uppskattar att du lyfter upp den här frågan, . Jag är själv småföretagare och väl förtrogen med småföretagens villkor. Vi måste titta på den totala reformeringen och de åtgärder som alliansregeringen vidtar för att stimulera och underlätta företagande. Vad du gör, , är att angripa en enskild post. Du angriper den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Vill vi ha vassa instrument riktade mot småföretag är de generella bidragen, som riktas mot alla företag, inte bra. revisorer utredde den här frågeställningen och kunde konstatera att varje nytt arbetstillfälle, om jag kommer ihåg rätt jag får göra den reservationen kostade 1 ½ miljon. Det visar att det är trubbigt system, som inte är effektivt. Det är därför som vi nu tittar på andra ingredienser i en företagarpolitik som ska vara mer effektiv. Jag vet att , vår näringsminister, presenterar åtgärder för kvinnors företagande. Det kommer åtgärder för landsbygdsföretag. Det kommer åtgärder för att underlätta kapitalförsörjningen på företagarområdet. Det kommer förslag och åtgärder när det gäller kreditgarantiverksamhet. Det går att göra listan lång. Vi har stort fokus på småföretag, och jag känner mig komfortabel med den politik som regeringen för på det här området. 106 () replik: Det är bra att Per Åsling känner sig komfortabel med politiken. Jag vet inte om varje småföretagare känner sig lika komfortabel med resultatet av er politik. Det var ett klargörande besked när Per Åsling sade att det inte är bra med generella arbetsgivaravgiftssänkningar, att det inte är bra med skattesänkningar för företag. Det var nog väldigt många som trodde att alliansen stod för just det, trodde att de såg problemen med att gå över tröskeln att våga anställa, att klara att anställa när man har väldigt små marginaler, och att det då har en betydelse vilken nivå arbetsgivaravgifterna har. Regelförenklingar och de andra sakerna som regeringen gör är bra. En del av dem är i rätt riktning. Vi har från sida länge drivit till exempel regelförenklingarna. Men det tar inte bort det faktum att man genomför en skattehöjning. Det är inte en liten del i en total politik, utan det är en väldigt konkret och faktisk verklighet i vardagen för väldigt många småföretag. Och det är mycket pengar. Jag skulle vilja fråga Per Åsling om ni inte anser att andra branscher än de som ligger inom den hushållsnära sektorn har något värde. Ett taxiföretag, en blomsteraffär, en klädbutik eller ett miljöteknikföretag har de inget värde för framväxten av företag i och för framtidens branscher? 107 PER ÅSLING (c) replik: Jag tror att vet svaret på den fråga hon ställer. Självklart har all företagsamhet, oavsett vilken bransch det är fråga om, en viktig del i tillskapandet av vår välfärd. Vad jag sade i mitt förra inlägg var att när det gäller att rikta insatser mot företag gäller det att hitta åtgärder som är verkningskraftiga och inte generella. Det var därför jag angrep den generella nedsättningen, för jag tror att du, , kan hålla med mig om att för storföretagen har nedsättningen inte haft någon som helst inverkan, utan den har bara kostat pengar för samhället. Därför måste vi hitta nya former. Totalt sett bidrar den nu genomförda reformpolitiken till att företagens kostnader minskar och att de kan anställa fler. Den genomförda politiken innebär också att det blir lättare att anställa. Återigen: Jag tycker att de åtgärder som sätts in för att stimulera fler människor i företag, stimulera till fler företag och fokuseringen på entreprenörerna bakom företagen är en bra politik, och den ska vi fullfölja. Sedan kan det hända att saker och ting inte blir optimala när de praktiseras i verkligheten, men då måste vi vara beredda att förändra det. Vi driver en politik som är förankrad i verkligheten. 108 () replik: Ja, det pågår en förnyelse i många partier, och den nya kanske är Stureplanscentern. Det kan man också se i deras praktiska politik med tanke på att de har stått för att hela ska leva och för regional utveckling. Jag ska ta upp några punkter om vad som har hänt. Vi har fått en förändring i det kommunala utjämningssystemet. Per säger att det kommunala utjämningssystemet inte har något stöd i landet. Ändå är de flesta remissinstanser faktiskt emot förändringarna. Kommuner och Landsting har helt avvisat dem. Utredningen har inget underlag för sitt ställningstagande, säger man. Ni är med på förändringarna av fastighetsskatten, som främst gynnar storstadskommuner runt . Ni är med på förändringen av förmögenhetsskatten. Jag tror att de flesta som betalar förmögenhetsskatt bor i storstadskommuner. Ni är för hushållsnära tjänster. Jag tror att de flesta som kommer att nyttja dem också bor i storstadskommunerna. Jag vet inte hur många i som inte har råd att köpa tjänster som kommer att köpa dem hädanefter. Ni är med på en politik som innebär att man som arbetslös måste söka jobb i hela landet. Ni gör stora indragningar i de infrastrukturplaner som var framlagda, bland annat i mitt hemlän. Visst, det skapas jobb, men arbetslösheten har blivit högre i glesbygdslänen. I glesbygdslänen har man också lägre inkomst och lägre utbildningsnivå. Ändå är ni med och gör stora neddragningar på komvux, stora neddragningar i socialförsäkringssystemen och vältrar över kostnader på kommunerna kommuner som har svårt att upprätthålla den service som de borde ha för sina invånare. Jag vet inte hur det här rimmar med er inställning till att hela ska leva och en regionalpolitik värd namnet. Men det kanske du kan förklara för mig här i talarstolen . 109 PER ÅSLING (c) replik: Vi har, som jag hoppas framgick av mitt anförande, , ett fokus på att utveckla hela landet. Jag uppehöll mig ganska länge vid just behovet av att se till att områden som har en lägre tillväxt får bättre villkor för att kunna optimera den nationella totala tillväxten. Det är angeläget för att vi ska få en större kaka att dela på, men det är också ur ett jämlikhetsperspektiv angeläget att ha fokus på hela landet och dess utveckling. Från mitt partis sida ser vi nu över skattebaserna. Vi gör en skatteöversyn, som jag relaterade till tidigare. Vi tittar nu också på hur vi ska kunna öka satsningarna på infrastruktur för att på så sätt stärka hela landet. Vi jobbar med att förbättra småföretagens villkor. En stor del av den regionalpolitik som bedrivs är att även småföretag får förbättrade villkor. Småföretagen är överrepresenterade i glesbygdsområdena. Det är en tydlig inriktning från sida att lyfta fram entreprenörer och småföretag, och det är till gagn för hela landet. 110 () replik: Jag hör att vill bedriva en politik som utvecklar hela landet och framför allt satsa på områden med lägre tillväxt, men det får jag inte att gå ihop med de förslag som ni lägger fram. Jag vet inte hur du kan koppla förändringar i det kommunala utjämningssystemet till förändringar i fastighetsskatten, som i alla fall inte jag tjänar en enda krona på. I och för sig kommer jag från . Det kanske är annorlunda i . Men om jag kommer ihåg rätt finns det ett hus i där man tjänar på fastighetsskatteförändringen, och jag tror att det är samma sak i . Kravet på att man som arbetslös ska söka jobb över hela landet, de sänkta ersättningsnivåerna, att arbetslösheten är mycket högre i glesbygdslänen, indragningarna på komvux, överföringen av kostnader till kommunerna på vilket sätt ger det en utveckling för att hela landet ska leva? Du säger att ni håller på med en skatteöversyn. I debatten om vårpropositionen använde jag ett bibelcitat som sedan också använde. Jag ska återge det igen: Till var och en som har, åt honom skall varda givet, så att han får över nog, men den som icke har, från honom skall också tagas det han har. Jag undrar om det var detta som användes vid utformningen av fastighetsskatten. Jag undrar om det också användes vid utformningen av den skattepolitik som ni är med och verkställer. Jag undrar hur ni har det i med regionalpolitiken och den ekonomisk fördelningen. Jag trodde er faktiskt om att ha hade lite andra åsikter och andra värderingar än och . Men är ni ju blåare än i många stycken. Jag undrar hur det känns i ett centerhjärta. I till exempel har en helt annan ingång. Man är emot privatiseringar eftersom de slår mot välfärden. Och den moderata utredning som har gjorts här i visar på att privatiseringar leder till lägre löner, färre anställda, sämre kvalitet och till och med mindre valfrihet. Den utredningen vill inte använda eftersom den gav fel utfall. Men kanske kan likna sina bröder och systrar i . 111 PER ÅSLING (c) replik: Den politik som bedrivs nu med fokusering på jobb, fokusering på att få människor i arbete, minska utanförskapet, stötta entreprenörer, stötta företag är en grundbult i den centralistiska politik med en satsning på hela landet som vi värnar. Det är bra för hela landet att vi genomför de här reformerna och underlättar på det sätt som vi gör . Det är speciellt angeläget att det underlättar för människor att få arbete i de bygder som har lägre tillväxt. Det är extra viktigt för företag i bygder som har lägre tillväxt att företagandet underlättas och att villkoren blir bättre. Som jag sagt tidigare är jag komfortabel med den här politiken, för den stärker hela landet. På skatteområdet får det ingalunda ses som att en reform för förmögenhetsskattförändring enbart gynnar storstadsregionerna. En sådan reform bidrar till att riskkapitalet ökar i hela landet. Det är bra för företagsamheten, det är bra för , och det bidrar till att den kaka som vi har att fördela växer. 112 (): Vi har hört många säga att ekonomi är stark. Det ligger mycket i det. Riksgälden spår att vi får 130 miljarder i överskott i statens finanser . Statsskulden närmar sig av bnp, vilket är en mycket låg siffra. Vi har fortfarande hög sysselsättning. SCB säger att vi nådde öppet arbetslösa. Många fler unga har fått jobb . Sjukfrånvaron är dessutom sjunkande och lägre än . Det är en mycket positiv utveckling. Många vill ta åt sig äran för denna positiva utveckling. Jag tror att man ska vara ärlig och säga att det framför allt är en stark internationell konjunktur som gör att det går mycket bra för . Det är inträde på den globala marknaden, starka utveckling och utveckling som gör att vi har en internationell högkonjunktur som också mår bra av. Men det är klart att man också måste fundera på varför det i detta läge går särskilt bra för . Svaret är att det är mycket beroende på de strukturreformer som gjordes . Det handlar om skattereformen, , avregleringar och konkurrens. Det handlar också om ramverket för statsfinanserna och den självständiga . Och inte minst viktigt är att vi har många duktiga och framgångsrika företagare. Det blir ofta för mycket tittande på konjunkturläget i dessa debatter. Men det man måste ställa sig frågan om är hur vi ser till att skapa en stark ekonomi på lång sikt. De flesta bedömare, kanske alla, är överens om att alliansens jobbpolitik också gör sitt till. Det är svårt att säga exakt vilka effekter detta ger, men man måste nog säga att det handlar om tiotusentals fler jobb i det konjunkturläge vi befinner oss i. Det ger människor en chans att gå från bidrag till jobb, till ökad frihet och större marginaler i vardagen. För liberaler är detta mycket välkommet. Regeringen är inriktad på att använda denna högkonjunktur på bästa möjliga sätt till att varaktigt höja sysselsättningen. Därför är det mycket positivt att ungdomsarbetslösheten just nu minskar kraftigt. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan svenskfödda och utlandsfödda minskar också. högkonjunkturer har kommit och gått men utanförskapet har bestått. ser vi hur denna högkonjunktur innebär förändring. Som någon sade tidigare är vi på länge färre än en miljon människor som lever på sociala ersättningar. ska vi ned till 900 000. måste vi ställa oss frågan hur vi når längre. Hur når man ännu längre när det redan är på väg åt rätt håll? Läget just nu är att konjunkturen går in i en lugnare fas. Flera företag börjar få problem att hitta rätt arbetskraft, men det blir fortsatt fler och fler jobb. Antalet sysselsatta ökar med runt 184 000 enligt . Det är viktigt att förvalta denna situation på bästa möjliga sätt på både kort och lång sikt. På kort sikt handlar det om att inte dra på sig varaktiga utgifter som man sedan inte har råd med när tiderna blir sämre så som har gjort så ofta förut. Det handlar också om att förlänga expansionsfasen så att fler får jobb under dessa goda tider och får chans att etablera sig på arbetsmarknaden. Det handlar också om att undvika överhettning. Eftersom den debatten har varit uppe lite smått vill jag referera till som kom med sin prognos i går, tror jag. Man bedömer att det är i det närmaste en neutral finanspolitik 20072009. En förklaring till att den inte bedöms vara mer expansiv 20072008, trots att budgeten långt ifrån är fullt ut finansierad, är att vissa av regeringens åtgärder också stimulerar ekonomins långsiktiga produktionskapacitet. Det är så viktigt att både öka produktionskapaciteten totalt sett och också använda expansionsfasen nu till att låta fler människor etablera sig på arbetsmarknaden. Frågan blir också hur vi ser till att fortsätta öka arbetsutbudet. Jobbskatteavdraget har förmodligen haft en tydlig effekt. Men man måste nog också fundera på om det bara är ekonomiska incitament som behövs. Många människor i detta land står långt utanför arbetsmarknaden. införs jobb- och utvecklingsgarantin. tror att den är bra, men vi tror också att vi kommer att behöva utveckla den ytterligare eftersom det är många människor som behöver mycket hjälp för att komma tillbaka till jobb. införs också jobbgarantin för unga. Den måste kanske också utvecklas ytterligare. Man måste också titta på att utveckla lönebidrag. Trots att det går så bra har vi fortfarande många som är långt från arbetsmarknaden. Därför måste ytterligare åtgärder göras. Att läget nu börjar bli ansträngt understryker vikten av att göra saker som ökar arbetskraftsutbudet nu och på lång sikt. Låt oss titta på hur oppositionen hanterar detta läge. vill i sin budgetmotion framför allt att vi ska jobba mindre. Flera åtgärder i deras motion går ut på att människor ska sluta arbeta, ta friår eller göra något helt annat. De vill minska arbetskraftsutbudet i ett läge där företagen redan har svårt att hitta rätt arbetskraft. vill å sin sida anställa 150 000 människor i offentlig sektor. De vill ha en mångmiljardsatsning på byggsektorn som redan nu är överhettad. Dessutom vill de bryta ned det finanspolitiska ramverket och ta bort alla restriktioner på utbudssidan det som har varit så viktigt för att se till att ekonomi är hållbar på lång sikt. Socialdemokraterna säger att de oroas över överhettning. därefter ger de tre nya löften nya utgifter, nya utgifter och nya utgifter. Bilden av oppositionen är att de varnar för överhettning och leker med fyrverkeripjäser och utgifter. Det blir naturligtvis inte hållbart. Man ska väl också markera att oppositionen är splittrad. När vi satt i opposition fick vi på borgerlighetens sida alltid frågan varför vi inte skrev ihop oss. Det gjorde vi ofta. ställs frågan till den nuvarande oppositionen. Varför skriver ni inte ihop er? Möjligen är de överens om att de ska höja skatten för vanligt folk. Då är det bäst att vi berättar för lärare, sjuksköterskor, metallare och städare att det enda som oppositionen just nu vill tillsammans är att de ska få betala mer skatt. I det läge som befinner sig måste man också fundera på vad som behövs på lång sikt. Det är viktigt att använda de goda tiderna till att rusta för framtiden. Utmaningarna finns där, och de känner vi väl till. Sämre tider kommer. Det var någon som citerade om sju goda år och sju fattiga år. Vi vet att de kommer, och vi ska inte bli överraskade när det blir sämre tider. Vi ska därför inte dra på oss utgifter nu som vi inte kan klara när det går sämre. Den globala konkurrensen kommer förmodligen att tillta. Demografin kommer att ställa oss inför nya utmaningar. Därför är det så viktigt att använda försäljningen av statliga företag, som debatterades , till att minska statsskulden. På så sätt gör vi oss mindre sårbara när demografiproblemet slår till. Klimatförändringarna kommer också att innebära nya utgifter. beskrev på många sätt situationen bra även om vi inte alls har samma förslag till lösningar. Framtida generationer ger oss ett uppdrag. De ber oss att värna de välståndsbildande krafterna. De ber oss att införa ett skattesystem som gör att det lönar sig att arbeta, studera och starta företag men också att vara miljövänlig. De ber oss att se till att sysselsättningen varaktigt höjs och att vi använder de goda tiderna till att minska utanförskapet. De ber oss att reparera de revor i välfärdssystemet som finns trots att vi har haft mycket pengar i statskassan . Jag tänker särskilt på äldreomsorgen där mycket måste göras. Det vi ska göra är att fundera på de saker som gör att det går extra bra för . Vad kan vi göra för att se till att det också går bra för ? Någon tog tidigare upp i debatten att man kan vara bekymrad över situationen för ungdomarna . De ska bli spjutspetsen i det som ska konkurrera om framtidens jobb och investeringar. mandatperioder såg vi hur ungdomsarbetslösheten ökade kraftigt. Vi har sett hur skolresultaten successivt har dalat i relation till andra länder. Och vi vet att fortfarande mår många ungdomar dåligt. Andelen barn och ungdomar som uppger sig ha psykiska eller psykosomatiska symtom har ökat. Behovet av barnpsykiatrisk vård och förskrivning av antidepressiva läkemedel ökar också. Särskilt oroande är läget för tjejer. Ska man rusta för framtiden måste man se till att göra så mycket man kan för att ungdomsgenerationen ska må bra. Då handlar det om att se till att minska ungdomsarbetslösheten och om att se till att får en ny skolpolitik. Det handlar också om att våga satsa på barn- och ungdomspsykiatrin, och det var mycket bra att socialministern lanserade en satsning på för att bygga ut BUP. Men mer behövs. Att återge ungdomarna hopp om framtiden är en av de viktigaste sakerna som kan göra för att stärka våra möjligheter framöver. Det är också viktigt att slå vakt om ett bra klimat för företagandet. har ett ganska bra klimat för stora företag. Det måste bli bättre också för de små företagen och för entreprenörerna. Vi måste se värdet i att människor startar företag. Vi måste också se hur vi skapar flexibilitet och dynamik som gör att vi klarar oss bättre i omvärlden. har Per Åsling med flera tagit upp vad som görs för företagandet. Jag, och säkert också Per Åsling, tror att mer behöver göras även på det området. Det har varit en lång debatt. Vi kommer tillbaka till många av de här frågorna i tilläggsbudgeten . Jag vill bara slutligen slå fast att det är viktigt att alliansen använder de goda tiderna till att på kort sikt se till att fler kommer in och får jobb och att på lång sikt se till att framtida möjligheter stärks. Det handlar om jobb och företagande. Det handlar om utbildning. Det handlar om välfärd och att slå vakt om statsfinanserna. Det är så man stärker i globaliseringstider. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde , och (alla fp). 113 () replik: vill ju hålla fanan högt i utbildningspolitiken. Man tar sig an de stora problemen som att få rätt att beslagta mobiler och mp3-spelare. skär man ned på den kommunala vuxenutbildningen med 600 miljoner. Ingen satsning på studenter aviseras från alliansen. Ska det vara lönsamt att studera i , eller är det rättning i leden och kommandopolitik som kommer att skapa fler självständigt tänkande individer som vill bli framtidens entreprenörer? Utvecklingen av pedagogiken i skolan har länge varit att elever ska tränas i självständigt arbete och kritiskt tänkande. Man ska kunna stödja deras utveckling till vuxna individer som kan, vågar och vill pröva idéer och utveckla framtidens arbetstillfällen. De idéerna kanske aldrig har nått . Från sida vill vi ha ett samhälle som uppmuntrar kunskap och viljan att lära sig mer, som ger människor nya livschanser och inte tvingar alla att ha tänkt ut den exakta planen för hela sin framtid när man har fyllt 15. Hur ska det vara möjligt att skaffa sig mer och bättre kunskaper när regeringen så kraftigt skär ned i vuxenutbildningen? 114 () replik: Vi inte bara vill hålla fanan högt i skol- och utbildningspolitiken. Vi gör det också. Det är få departement och få ministrar i denna regering som levererar så mycket som utbildningsministern och skolministern gör just . Jag tycker att det är bra att i sina motioner och reservationer lyfter fram och berömmer regeringen för lärlingsutbildningen som införs. Jag tycker att det är bra att ni berömmer satsningen på KY som är på väg. Jag ska gärna svara när det gäller studiemedel. Det står i budgetpropositionen 2007 att regeringen har för avsikt att se över både belopp och inkomstgränser för studenter. Vi tror att det är viktigt för studenterna och deras möjlighet att lyckas i studierna att de har en god ekonomi. Alliansen har en samlad skolpolitik som ska stärka i globaliseringens tid. På oppositionssidan är den ganska splittrad. Ni står för helt olika skolpolitik. är ibland med oss och ibland med de andra. vill förbjuda läxor. är det viktigt att låta alliansen fortsätta reformeringen av skolpolitiken. Det är få saker som är så viktiga om vi ska klara långsiktiga konkurrenskraft som att se till att vi har ett skolsystem som fungerar. Därför satsar vi tidigt på läsa-skriva-räknagarantier. Därför inför vi betyg tidigare så att man tidigare fångar upp dem som har behov. Vi kommer om att i tilläggsbudgeten diskutera en jättestor satsning på lärarnas fortbildning. Vi tror att det är viktigt för att höja statusen på läraryrket. Dessutom är det många åtgärder på gymnasiet. Så genomför man en politik som stärker långsiktigt. 115 () replik: Jag förstår att vill tala om allt annat än den kommunala vuxenutbildningen och räkna upp andra reformer. Det kommer säkert ett stort antal reformer från . I min värld är det inte bara antalet som räknas utan också kvaliteten. Studenter är helt uppenbart inte en prioriterad grupp. När man pratar om eventuella reformer handlar det om att de ska ha möjlighet att jobba mer, inte att man ska höja studiemedlen och ge människor en mer dräglig levnadssituation och möjlighet att studera. De som vill skaffa sig mer och fördjupad kunskap möts av nedskärningar i komvux. Det var den frågan som jag ställde till . Hur kan man försvara att man inte vill skapa ett samhälle som gynnar att man skaffar sig mer och fördjupad kunskap? Ni brukar fokusera på kunskap.