prot · GU09117 · 2007-05-31 00:00:00 — Då använder de som ursäkt att de ska skydda civila i . Om de hade varit måna om den afghanska befolkningen hade de använt sig av andra mer beprövade metoder som ger faktiska resultat. Med andra ord, då hade man satsat stort på att bygga upp det civila samhället och inte som låtit dessa åtgärder komma i andra hand. 162 () replik: I mitt inlägg i går beskrev jag talibanernas fruktansvärda kvinnoförtryck vid makten 19962002. Jag beskrev den nära kopplingen mellan och talibanerna som leds av mulla . Jag beskrev hur talibanerna systematiskt förstör skolor, lemlästar lärare i skolor och hotar flickor som går där. I deras gerillakrigföring blir det alltmer al-Qaida-inspirerade vansinnessprängningar mot så många oskyldiga som möjligt på marknader. lät talibaner en tolvårig pojke skära halsen av en människa och visa upp detta på video. Jag upprörs över varje organisation som medvetet mördar så många oskyldiga som möjligt. Jag tror att och jag kan vara överens om att detta aldrig kan försvaras utan måste bekämpas och fördömas. Sådan terrorkrigföring möter framför allt OEF i södra . I det här läget vill att OEF upphör med att bekämpa talibanernas terrordåd och lämnar så att den svenska truppen kan främja fred och säkerhet, på egen hand då eller tillsammans med andra. Om inte går till mötes ska styrkor också lämna . Alltså: Fritt fram för talibanerna och ett nytt förödande inbördeskrig. Det är faktiskt vad förslag skulle leda till och som ni vad jag förstår på fullt allvar lägger fram här i riksdag. Inser inte vad som skulle bli effekten om ni får gehör för era två linjer, att och OEF lämnar och att om inte detta sker ska göra det? 163 () replik: Precis som du sade fördömer jag absolut talibanerna. Jag är absolut ingen förespråkare för dem, utan jag ser verkligen deras övergrepp mot mänskliga rättigheter. Problemet är att jag tror att de amerikanska OEF-truppernas närvaro gör så att talibanerna får mer stöd från civilbefolkningen. De får stöd eftersom folk upplever att de har blivit ockuperade. Vårt samarbete med OEF-styrkorna gör att vi också förknippas med det här. Det bästa hade varit om USA-trupperna hade dragit sig tillbaka och vi hade kunnat agera på ett fredligt sätt och kunnat bekämpa talibanerna. Då hade de inte kunnat ha det här argumentet: Titta , vi är ockuperade av , nu försöker amerikanerna förstöra vårt land. Det hade i stället hetat att FN är här och försöker skydda oss. Då hade inte den här grogrunden funnits. Jag tror att situationen är extrem i . Jag tror inte att man kan lösa det här med våld. Man kan bara tillfälligt stoppa våldet med våld, men man måste kunna vidta andra åtgärder för att stoppa våldet. En grej är att försöka få med sig civilbefolkningen på sin sida. På grund av OEF-styrkans agerande i får man inte med sig civilbefolkningen. Därför förvärras situationen, och våldet trappas upp . Man måste ta till andra metoder. Alla vet att våld föder mer våld. 164 () replik: Innan FN och kom till pågick fruktansvärda inbördeskrig . Det var en fruktansvärd regim. Talibanerna finns där. De finns i . De har nära kontakter med . De har en mycket medveten agenda. Tror verkligen att det blir lugn och ro i och att folket i lugn och ro ska forma sin demokrati om världssamfundet lämnar sina freds- och säkerhetsstabiliserande åtgärder? Är det inte rätt sannolikt att inbördeskriget i stället kommer att blossa upp i förödande former och att möjligen talibanerna med sina nära kopplingar kommer tillbaka? Jag har all respekt för civilt motstånd. Självklart ska vi bädda för civilt bistånd. ger också mycket civilt bistånd till . Men för att det ska göra nytta måste det vara rimlig fred och säkerhet. Om insatserna minskas på det militära och fredsfrämjande planet samt de civila insatserna ökar kommer det inte att fungera. Var sak har sin tid. Just nu är det läge för att världssamfundet, FN, och , ställer upp på så att det blir rimliga möjligheter för den unga demokratin att växa. Det sker en återuppbyggnad. Problemet är inte i grunden , vilket försöker få det till. Problemet, som jag ser det, är och talibanerna. Håller inte egentligen med om det? 165 () replik: Jag ser problemet i de amerikanska truppernas agerande och i talibanerna. Jag ser båda som problemet. Talibanerna kom från första början till makten via stöd från . Det fanns otroligt många stridande parter. Talibanerna lyckades få en viss stabilitet i landet. De fick inte det genom att följa demokratiska medel eller upprätthålla mänskliga rättigheter. De bröt mot allt. Men de lyckades stabilisera landet. Där fanns det en viss legitimitet. Problemet var att folk började bli trötta på deras sätt att styra landet. Det började bli ett motstånd i innan invaderade landet och tog itu med . I stället för att var smart och stödde motståndet ockuperade landet. Då upplevde sig vara ockuperat. Då började man återigen att lyssna på talibanerna. är landet splittrat. Det blir bara värre. Det bästa vore om slutade att bryta mot mänskliga rättigheter i och följde avtal. Det gör inte . Därför måste bort. Men självklart kan FN vara kvar och göra sitt bästa. Alternativet är att följer reglerna. Folket får veta att är där för att skydda, men kan riva upp deras tillvaro för att leta efter en misstänkt terrorist. Då känner inte folket att är befriaren och att de blir räddade. I stället anser folket att deras land blir ockuperat. Jag förstår att inte gör detta av illvilja, men jag tror att resultatet blir så tyvärr. 166 (): Jag hade naturligtvis inte tänkt att säga något ytterligare i debatten, men säger att kom till makten efter de oroligheter som följde på den sovjetiska ockupationen. Menar hon att trots att man begick grova övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och i alla avseenden var en auktoritär och våldsam regim, fick man ändå viss legitimitet genom den stabilitet man skapade? På vilket sätt menar att en icke-demokratisk regim kan få legitimitet genom att skapa en större social stabilitet? 167 () replik: Du frågade efter på vilket sätt de bringade legitimitet? 168 () replik: Vad menar när hon säger att även om talibanerna kränkte mänskliga rättigheter och begick övergrepp så fick de ändå viss legitimitet genom att de skapade stabilitet? Jag undrar vad menar med detta. 169 () replik: Det fanns många olika krigsherrar som stred inbördes. Talibanerna lyckades stoppa krigsherrarna och även till viss del stoppa opiumodlingen. De var extremt intoleranta mot alla slags droger. Även om talibanerna var extrema tyckte folk att det blev lugn och ro. slogs inte parterna. Därför tyckte vissa att det var bra med talibanerna. Men sedan började befolkningen att tröttna på talibanerna eftersom de använde sig av hemska metoder. Då började ett motstånd mot dem att byggas upp. Talibanerna lyckades få de olika stridande parterna att sluta slåss mot varandra. 170 () replik: Då ska jag göra en välvillig tolkning av det som sade. Jag ska förstå henne som att det inte var hon som menade att stabiliteten i sig skapade en legitimitet för talibanerna utan att det möjligen var befolkningen i . Jag hoppas då att jag vet inte om hon har något inlägg kvar i den här röriga replikdebatten kan bekräfta att en icke-demokratisk regim som bryter mot mänskliga rättigheter aldrig någonsin kan ha en legitimitet i världssamfundets ögon. 171 () replik: De har inte legitimitet i världssamfundets ögon, utan jag talar om legitimitet, stöd, hos befolkningen. Det är det som är grunden. Vi ska komma ihåg att talibanerna kom till makten tack vare amerikansk underrättelsetjänst. De fick mycket stöd. Det är också en kontroversiell fråga. Jag vet ärligt talat inte om FN sade att eftersom de var diktatorer fick de inte vara med och förhandla eller vara representerade i FN. Det vet jag inte. Men självklart tycker jag att alla slags diktaturer och regimer som bryter mot mänskliga rättigheter inte är legitima. Men i vissa fall får de legitimitet från lokalbefolkningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Högskoleutbildning av officerare m.m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2006/07:FöU9 Högskoleutbildning av officerare m.m. (prop. 2006/07:64). 172 (): är det en stor och viktig dag i den svenska officersutbildningens historia. En lång, trög och väldigt byråkratisk process tar sin ände i och med att vi förhoppningsvis fattar beslut om detta . Försvarshögskolan, som blev kunglig och högskola , får nu sina fullständiga rättigheter, sin självklara plats och sitt erkännande i det svenska högskoleväsendet. Officersutbildning har i någon bemärkelse alltid varit en högskoleutbildning, men varken i reformerna direkt efter eller i de stora förändringarna inom det svenska högskoleväsendet kom officersutbildningen med i formella termer. Vid det slut och ändrades förutsättningarna framför allt för den högre officersutbildningen radikalt. Osäkerhet och oförutsägbarhet präglade hela officersyrket. Försvarsbeslut följde på försvarsbeslut ny omvärld, ny inriktning, nya uppgifter. Detta ledde också till en omprövning av officersutbildningen. Dåvarande och dåvarande chefen för lanserade embryot till vad som senare kom att bli målsättningen om ett totalförsvarsuniversitet. Utbildningen lades om för att bättre motsvara akademiska krav på form och struktur, som omvärldskraven ledde till ett successivt nytt utbildningsinnehåll, både på lägre och på högre nivå. Internationalisering, interoperabilitet och flexibilitet blev honnörsorden. Kritisk granskning och kreativ miljö blev verktyg för att spegla och utveckla nya förmågor i en värld som ser radikalt annorlunda ut än den såg ut under det . Att invänta fientlig invasion på ja, det var en helt annan sak än de utmaningar som de svenska förbanden och deras officerare nu står inför. Vi har hört debatten om alldeles . Vi har haft uppgifter i , och vi har uppgifter på . Det är detta som är grunden till att den förändring som föreslås i dagens betänkande görs. Det handlar inte i första hand om status, det handlar inte i första hand om form och det handlar definitivt inte om att bli mer lik det civila för dess egen skull, utan det handlar i grunden om att Försvarsmakten har fått en förändrad roll och förändrade uppgifter och om hur man ska möta dem. Officersutbildningen, som oavsett morgondagens beslut helt förändrats , den grundläggande, och 2001, den högre utbildningens olika steg, blir inte akademisk för akademiseringens skull utan för Försvarsmaktens skull. Dagens beslut är en integrerad del av den förändring av Försvarsmaktens kompetens- och personalförsörjningssystem som nu håller på att ske. Den grundläggande utbildningen för den del av officerarna som direkt ska riktas in mot taktisk/operativ och efterhand kanske militärstrategisk nivå ges nu en treårig högskoleutbildning, som förhoppningsvis redan från ska kunna avslutas med en officersexamen. Det skapas en helt ny sorts officer, som mer liknar omvärldens i bildning och utbildning. Professionell utveckling och yrkesskicklighet kommer alltid att stå i centrum även . Jag är inte orolig, men det är ändå viktigt att säga att yrkesrelevansen för själva officersyrket måste stå i centrum för avvägningarna kring utbildningens utveckling och genomförande. Praktiskt oanvändbara officerare är inte användbara som officerare. I och med dagens beslut tar Försvarshögskolan också över genomförandet av den grundläggande officersutbildningen, som drivits inom Försvarsmakten vid de två militärhögskolorna. Jag är övertygad om att förändringen är riktig. Vid FHS kan kritisk massa genom forskning och tillräckligt antal militära och civila lärare skapas. Officersutbildningen får en kvalitativt säkrare grund att stå på. Dessutom underlättas helhetssyn och röd tråd i utbildningssystemet genom ett sammanhållet ansvar. Man ska också minnas att det här är en stor förändring för det som för en försvarsmakt kanske är den enskilt viktigaste delen i försvaret, nämligen dess personal. Försvarets inflytande över utbildningen får inte sättas på undantag. En försvarsmakt är i grunden dess officerare. Det är det grundläggande motivet till de avsteg från högskolelag och högskoleförordning som aviseras i propositionen. Högskoleutbildning, ja men särskilda krav vid behörighetsgranskning och antagning, kontinuerlig säkerhetsprövning av studenterna, möjlighet att anställa officerare som lärare och inflytande genom representation i Försvarshögskolans viktigaste beslutande organ är nödvändiga avsteg från vanliga högskoleregler, just därför att försvarets behov, det som vi förr kallade krigets krav, ska kunna tillgodoses. Morgondagens riksdagsbeslut lägger den sista och avgörande byggstenen i den förändring av officersutbildningen som pågått . Vad framtiden har att erbjuda vet ingen fullt ut . Är det ökat samarbete med ? Är det en gemensam nordisk officersutbildning? Det vet vi inte riktigt. Men det här beslutet lägger ändå grunden för en högskola som fullt ut, militärt och civilt, nu ges goda förutsättningar för att med samlad kompetens hjälpa oss att skapa kunskap och utveckla förmåga att hantera krig, kris och elände. Jag vill passa på att på förhand gratulera Försvarshögskolan för hårt och målinriktat arbete, Försvarsmakten gör ett klokt och rationellt val vad gäller officersutbildningens framtida form och innehåll men också , som får ett unikt och livaktigt tillskott i familjen. Jag vill förstås yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och i sammanhanget understryka självklarheten i att ett inrättande av FHS som högskola också måste följas av ett meddelande av examenstillstånd. Utskottet förutsätter att så kommer att ske, men på grundval av nuvarande inte helt klar reglering och praxis avseende processen kring examenstillstånd finns det anledning att särskilt påpeka detta här i kammaren liksom i betänkandet. Slutligen, fru talman: inrättar inte Försvarshögskolan som högskola för att officersutbildningen ska stå utan poäng och examina, utan just för att detta ska ske. 173 (): har beskrivit Försvarshögskolans historia så väl att jag inte behöver ägna någon tid åt det. Men jag vill konstatera att det är väldigt roligt att vi har ett ärende där alla är överens. Så har det inte varit . Anledningen till förslaget är det som har beskrivit, nämligen det förändrade säkerhetsläget i världen med nya mål för försvars-, utrikes- och säkerhetspolitiken, liksom den ökande internationaliseringen och det faktum att vi har en ökande användning av fredsbevarande och fredsframtvingande styrkor. Detta ställer nya krav på både officerare och utbildning. Det diskuterade betänkandet om visar att försvarets uppgifter blir alltmer avancerade och komplexa. Försvaret ska kunna klara både yttre rent militära hot och hot som uppkommer genom andra konfliktsituationer och katastrofer. De anställda ska kunna arbeta på hela skalan, alltifrån att ge humanitär hjälp och skydd för civilbefolkningen i utsatta områden till väpnad strid när så behövs. För del är vi mycket nöjda med det förslag som föreligger, och det kan här vara på sin plats att lyfta fram några fördelar med den ändring som föreslås, utöver dem som redan har nämnt. En högskoleutbildning vid som skisseras ligger i linje med det som nämndes av , nämligen den så kallade Bolognamodellen. Den innebär att man tänker sig samma struktur på utbildningen över hela . Den ska bestå av grundläggande utbildning och på mastersnivå med möjlighet att doktorera under . Denna modell har man redan antagit på många högskolor i och i övriga länder i . Den kallas alltså Bolognamodellen, och den innebär att vi har en ökad harmonisering mellan högskolorna i hela . Det medför i sin tur en större rörlighet för både studerande och lärare. Vi ser att denna möjlighet är väl utnyttjad vid andra högskolor här och annorstädes. kommer också Försvarshögskolan att sälla sig till den grupp där vi får en större rörlighet för dem som utbildas. Man kan då säga att detta är den grund som man sedan ska ha när officerare ska samarbeta inom Nato och EU. Den konstruktion som Försvarshögskolan har enligt Bolognamodellen förstärker således möjligheten för svenska högskolestuderande att få nyttiga kontakter med och erfarenheter från utlandsstudier . Detta är den första fördelen. En annan fördel med den nya ordningen är att förslaget tydligt lyfter fram att utbildningen ska bygga på såväl vetenskaplig grund som på beprövad erfarenhet. Detta sägs inte alltid i våra högskolor. Utbildningen behöver egentligen båda dessa ben att stå på. Det är samma sak som gäller för läkare, odontologer, agronomer med flera. Utan kritiskt tänkande och vetenskaplig grund riskerar utbildningen att bli för ytlig, och det finns en risk att den studerande inte har redskap att anta helt nya mål och göra nya saker. Men om man inte bygger på beprövad erfarenhet och praktik kan utbildningen lätt förlora kontakten med verkligheten. Detta beskrev också lite. Vad skulle till exempel den svenska läkarutbildningen vara om man inte arbetade i nära kontakt med branschen, det vill säga sjukhusen? För alla högskoleutbildningar där man avser att de studerande ska kunna lösa verkliga problem och inte konstruerade, teoretiska problem behövs ett ständigt inflöde både av nya idéer och av nya erfarenheter för att man ska ligga i framkanten av utvecklingen. Det är egentligen kombinationen av teori, beprövad erfarenhet och praktik som kan ge en unik kvalitet, och så hoppas vi att det kommer att bli för Försvarshögskolan. Den tredje fördelen med den nya ordningen är att den också kan byggas på med forskning och forskarutbildning inom relevanta områden, som svarar mot de nya situationer som kan uppkomma i spåren av miljöförstöring och klimatändringar. Många konflikter uppstår till följd av människors umbäranden inom de mest utsatta områdena på jorden. Det kan gälla översvämningar, torka, bränder, förgiftning, förorenat vatten och nya sjukdomar som gör att människor tvingas fly och kanske under sin flykt utsätter sig själva och andra för fara. För att de ska kunna agera optimalt under sådana situationer behöver de nya insatsstyrkorna ledare med förmåga att analysera komplexa förlopp, att hantera kriser i grupper och hos enskilda och dessutom inse hur olika slag av konkreta insatser ska kunna genomföras. Men grunderna för förmågan att förstå sammanhangen mellan olika slag av påfrestningar på människa och natur och hantera dem rätt ligger också i kunskap om etik, kultur och sociala faktorer. Det blir alltså en komplex utbildning som man kommer att arbeta med. Det är därför en angelägen och maktpåliggande uppgift att utarbeta de kurser, praktiska moment och annat som behövs för att utrusta framtidens officerare med bästa möjliga kunskaper inom alla dessa områden. Man kan också konstatera att de personer som utbildas vid den nya Försvarshögskolan kommer att bli efterfrågade inte bara inom försvaret. Flertalet av de kunskaper och färdigheter som de tillägnar sig kommer också att vara av värde för arbeten inom den civila sektorn. Detta ger en stor och flexibel arbetsmarknad för dem som utbildas, och Försvarsmakten får kanske vara beredd på konkurrens från den civila sektorn om sina bästa studerande. Det är en skojig utmaning, tror jag. Jag vill sluta med att yrka bifall till regeringens förslag om att inrätta Försvarshögskolan som en högskola under högskolelagen och till förslaget om ändring av högskolelagen. Jag kanske också ska säga grattis, precis som . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:634 Beredskapslagring av antivirala medel av () till statsrådet () 2006/07:635 Arbetarrörelsens kulturarv av i (s) till kulturminister () 2006/07:636 Korttidsstudiestöd och det livslånga lärandet av i (s) till statsrådet () 2006/07:637 Kulturaktion 07 av () till kulturminister () 2006/07:638 Film på bio i hela landet av () till kulturminister () 2006/07:639 Mindre vägprojekt av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:1280 Projektet förarprov av () till statsrådet () 2006/07:1281 Upprustning av infrastrukturen i län av () till statsrådet () 2006/07:1282 Personaltätheten i fritidshemmen av () till statsrådet () 2006/07:1283 Internationella kultur- och idrottsevenemang i av () till kulturminister () 2006/07:1284 Införselkvoter av () till statsrådet () 2006/07:1285 Moms på ljudböcker av LiseLotte () till finansminister () 2006/07:1286 Rasism och diskriminering i tidig ålder av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2006/07:1287 Män som är våldsamma av Elisebeht () till justitieminister () 2006/07:1288 Framtiden för Gotsam av () till försvarsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2006/07:1221 Länder som censurerar Internet av i (fp) till utrikesminister () 2006/07:1222 Lagen om förföljelse på grund av kön av () till statsrådet () 2006/07:1225 Politiska fångar i av () till utrikesminister () 2006/07:1226 Skattelättnader för forskning och utveckling av () till utbildningsminister () 2006/07:1233 eller bredd i högre utbildning av () till utbildningsminister () 2006/07:1246 Entreprenörskap vid högre studier av () till utbildningsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 107 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 147 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 151 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.