prot · GU09119 · 2007-06-04 00:00:00 — Det betyder att det finns annat man kan göra för att nå förändring. Jag tror att vi politiker ska ägna oss mer åt att skapa förutsättningar för att denna förändring ska komma, ge visioner, driva fram debatten och stödja utvecklingen med hjälp av till exempel familjepolitiken. Ni föraktar alla hushållsnära tjänster. är det så att många av de kvinnor som skulle kunna ta platser i styrelserna inte är förmögna. De är hårt arbetande kvinnor. Kanske är de egenföretagare, kanske sitter de i någon ledningsgrupp. De är inte förmögna, men det är väldigt dyrt att köpa tjänster i vårt land . Det handlar inte bara om hushållsnära tjänster. Många tjänster i vårt land är dyra. Det är därför regeringen snart kommer att inkomma med en proposition där vi vill sänka skatterna i tjänstesektorn. Det är inte många människor som har råd med de höga kostnader som det innebär. Du ställde frågan vilken kvinna som säger nej till en styrelsepost eller till att bli högt uppsatt i något företag. Det är många som gör det av olika anledningar. Jag tror att en av anledningarna är just att man inte mäktar med. Man orkar inte. Man hinner inte med att kombinera yrkesliv och familjeliv. Inom familjepolitiken finns det väldigt mycket kvar att göra. Bland de personer som vi nu har tillfrågat för olika poster i är faktiskt av dem som har tackat nej kvinnor. Det är tiden som anges som största skälet till att man inte kan ta de här posterna. Det kan vara för att man jobbar för mycket med den post man har, men det kan också handla om att man inte hinner kombinera arbetet med hemmet och familjen. Vi måste hitta sätt att avlasta familjer, både män och kvinnor, så att de kan umgås med sina barn. Andra tjänster kan läggas på entreprenad, så att någon annan utför dem. Så det finns mycket att göra. Det vore fel att tro att det inte finns några kvinnor som tackar nej, utan bara kvinnor som inte blir tillfrågade. Men det senare är också ett problem. Det handlar till exempel om det antagande hos arbetsgivarna som jag talade om. Man utgår ifrån att kvinnor ska vilja hinna med hem och familj och ställer därför inte frågan. Men återigen handlar det om politik. Jämställdhetsbonusen ser till att fler män tar sitt ansvar. De hushållsnära tjänsterna ser till att kvinnor inte nödvändigtvis måste hem och fixa de här arbetena. Det tar bort detta antagande från arbetsgivaren. Det tror jag är väldigt viktigt i sammanhanget. 55 (): Jag tror att ministern och jag pratar om lite olika saker. Ministern riktar in sig på hur man ska förbättra för kvinnan i hennes situation. Jag pratar om de kvinnor som står beredda att ta klivet in men inte får. Jag pratar om den strukturella diskriminering som finns i samhället och hur vi ska bekämpa den. Det finns någonting som skiljer oss, och det är att ni inte ser det glastak som finns i samhället. Det är inte så att kvinnor har sämre kompetens eller att vi ska se till att de ska förbättras och att det här då kommer att lösa sig. Det talas om äganderätten. Det är väl ändå så att det finns andra lagar också som bolagen är underställda. Jag förstår inte vad som är så farligt med kvotering. Vi har ändå ett samhälleligt mål att rikta oss mot. Jag kan inte se vad som skulle vara farligt i kvoteringen. Jag vill fråga ministern om hon är beredd att införa en kvotering som gäller , kanske bara . Frivillighetens väg är bra för alla parter. Men är det männen som blir inkvoterade. Annars hade det inte sett ut som det gör. Ministern är ändå lite beredd att titta på andra sätt än kvotering, om det nu är så att hon absolut inte vill ha det. Man kan kanske titta på rekryteringsprocesserna. Som det ser ut missgynnas kvinnorna, eftersom männen gärna tittar runt om i sina egna nätverk. Formella strukturer gynnar alltid kvinnorna. Man kan bestämma sig för att sätta kvinnor inom vissa nätverk och verkligen göra någonting åt det. Det är lite beklämmande att det ser ut som det gör inom de statliga bolagen och inom näringslivet. Jag tror att näringslivet ändå är medvetet om att det är bra för alla parter om det släpper in kvinnorna. 56 (): Jag kan till att börja med nämna det som kanske är det mest centrala jämställdhetsproblemet, nämligen löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Det gäller särskilt i sådana situationer där man utför likartade eller möjligen till och med lika arbetsuppgifter. Under förra mandatperioden har vi sett exempel på att löneskillnader mellan män och kvinnor ökade trots en socialdemokratisk regering. Jag tänker också på ett konkret fall. Det var en kommunledning bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Man undrar hur det är med de reella ambitionerna. Kraven på kvotering i bolagsstyrelser är nu väldigt starka efter valet. fanns ju alla möjligheter. Men då valde man att avvakta. Det är inte så enkelt att det bara handlar om jämställdhet. Det är ägarkollektivets, de många små aktieägarnas, intresse att ett bolag förvaltas på bästa sätt. Svensk kod för bolagsstyrning är en form av självreglering som handhas av ett kollegium. Koden syftar till att effektivisera bolagsstyrningen. Det är en mängd olika saker man ska hänsyn till. Man syftar till en mångsidighet och bredd avseende ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. Man strävar också efter en jämn könsfördelning. Jag vill än en gång säga att det är fel att lagstiftningsvägen tvinga fram regler om fler kvinnor i publika och privata bolag. 57 (): Det är klart att jag känner till att det finns kvinnor som säger nej till olika uppgifter i vårt samhälle. Men jag känner också till att det är väldigt många som inte är tillfrågade. Det ser jag som det stora problemet när det gäller till exempel de stora bolagen i . En problematik är också att det egentligen är olika grabbgäng som håller hårt om de stora bolagen i . Fastän de inte behöver några hushållstjänster sitter grabbarna på sju åtta styrelseposter. Det är lite ordförandeposter här, vice ordförandeposter där och ytterligare styrelseuppdrag. Det vore otroligt välgörande om man skulle få in en annan struktur förutom grabbgängen, som jag vill kalla dem för. De har ett järngrepp över bolagen och också en stor makt i . Det är ändå bra att ministern verkar öppen för att gå olika vägar och se till att man kan få en jämnare fördelning av kvinnor i bolagsstyrelserna. Jag tror dock att det inte kommer att lyckas om man inte försöker använda alla till buds stående medel om man ser det som en fördel med en jämnare fördelning också av styrelseposterna. Det finns många aktieägare som skulle vilja se en ändring. Men de har inte kraften. Den supporten skulle regeringen kunna bidra med. Det kan jag inte se som att man lägger sin näsa i blöt. Jag ser det som ett viktigt sätt att stärka svenskt näringsliv totalt sett, vilket är bra för oss alla. 58 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är självklart att det finns ett glastak. Det är vi överens om. Detta glastak har vi brutit igenom på många andra områden. Varför skulle vi inte lyckas bryta igenom också nu? Jag tror inte på kvotering, inte ens för . Jag tror inte på det. Jag är övertygad om att alla de kompetenta kvinnor som finns därute kommer att bryta igenom detta glastak. Det kommer att gå långsammare än om vi kvoterar. Den uppfattningen kan jag dela. Men för mig är det viktigt att processen har en naturlig gång. De kvinnor som knackar på dörren och vill in i styrelserummen vill inte bli inkvoterade. Jag tycker att man ska ge dem så pass mycket respekt att man tror att de ska kunna ta sig in utan att de blir inkvoterade. Att män blir inkvoterade betyder inte att man ska byta ut en orättvisa mot en annan. Det är klart att det är orimligt att männen kvoterar in varandra om det sitter ett antal män som inte är kompetenta nog medan kompetenta kvinnor hålls utanför. Men näringslivet kommer också att inse att det är orimligt. Om det ska kunna växa och attrahera medarbetare och kunder behöver det göra någonting åt det. Det intressanta som jag tycker att ni kunde svara på är: Varför denna symbolpolitik att kvotera till styrelserummen när makten finns i ledningsfunktionen i förtagen? Där kan kvinnorna faktiskt visa vad de går för med resultatansvar. Där finns få kvinnor om inte färre än i styrelserummet. Det är där makten finns. Det är där jag skulle vilja få in kvinnor. För att underlätta det med politiken ska jag göra allt vad jag kan för att de ska ta sin in där. Men varken du eller jag talar om kvotering till de posterna, . Du som tror på kvotering, varför hör vi inte att man ska kvotera till ledningsfunktionerna eller någon annanstans? Det finns makt på olika ställen i samhället. Varför talar du inte om det? Denna symbolpolitik om kvotering till styrelserummen är bara en massa prat utan innehåll. Får vi kvinnor till ledningsfunktionerna lovar jag dig att någonting händer. De som sitter i ledningsfunktionerna hittar du också i styrelserummen. Vi har alldeles för få kvinnor i ledningsfunktionerna. Vi måste jobba för att kvinnorna ska kunna anta de posterna. Det anser jag vara viktigast i detta. 59 (): Jag tror inte att det för den enskilda kvinnan spelar någon större roll om hon har blivit inkvoterad eller inte. Hon är lika kompetent som mannen. Man kan ha resonemanget att kvotering inte är det bästa sättet, vilket jag inte heller påstår. Som säger ser vi det bara som ett instrument. Vi ser det inte som att det är det bästa. Jag vill bara påminna ministern om att anledningen till att vi har bra könsfördelning i bland annat är att var det första partiet som valde att kvotera. Andra partier som är emot kvotering på den borgerliga sidan säger att de inte kvoterar. Vi har ändå tvingat er att se till att det blir en jämn könsfördelning. Även om jag skulle vara inkvoterad på grund av mitt kön skulle inte det betyda något hemskt för mig, för jag vet att jag också har kompetensen. Om ministern tycker att det är fel att lagstifta så tycker jag att hon borde komma fram med några andra konkreta förslag på vad hon skulle kunna göra. Jag undrar också om det finns någon tidsgräns för när ministern ska vidta kraftfulla åtgärder. Finns det som hon säger att nu är det stopp , eller innan mandatperioden tar slut? 60 Integrations- och jämställdhetsminister (): Nej, det handlar inte om att säga att nu är det stopp utan det handlar om att se till att utvecklingen går framåt . Återigen: Den kommer att gå långsammare fram än om vi skulle kvotera. Men för mig är det viktigt att det går framåt . Det är det som jag ska försöka driva på med politiken. Jag vet att arbetsgivarna är medvetna om hur viktigt det är att de får en kvinnlig representation i sina styrelser. De är medvetna om det och de jobbar på det. Jag tror att vi delar synen på den processen. Detta måste ske, och det behövs. Medborgarna efterfrågar det, konsumenterna efterfrågar det och de kompetenta kvinnorna efterfrågar det. Jag tror visst att det spelar roll om man är kvoterad eller inte. Det räcker inte med att du vet hur kompetent du är; du vill gärna att din omgivning ska förstå att du är kompetent också. Om du är inkvoterad finns ett ifrågasättande av hur kompetent du egentligen är. Jag hade i alla fall inte velat bli inkvoterat statsråd. Jag tror att jag har många kvinnor om inte majoriteten med mig. Vi behöver inte bli inkvoterade. Vi har kompetensen. Men självfallet finns det historiska skäl. På grund av de manliga nätverken och så vidare har det skapats glastak runt om i vårt samhälle. Vi bryter igenom de glastaken . Så kompetenta är vi, Reshdouni! Jag tycker att du ska vara glad över det. Vi är så kompetenta att vi bryter igenom glastaken, och det ska vi fortsätta att göra också i styrelserummen. Jag tackar för denna intressanta debatt. Det pågår som sagt en process , och det kommer fler förslag. Förslag kommer att behövas på familjeområdet och på utbildningsområdet. Det kanske också behövs särskilda åtgärder på jämställdhetsområdet. Vi återkommer med åtgärder för att kvinnor också ska kunna ta plats i styrelserummen. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2006/07:118 till arbetsmarknadsutskottet /07:119 till trafikutskottet Anmäldes och bordlades betänkande 2006/07:TU13 Rapportering av händelser inom civil luftfart m.m. betänkande 2006/07:NU15 Lag om strukturfondspartnerskap betänkande 2006/07:KU17 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen betänkande 2006/07:UbU17 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet betänkande 2006/07:UU3 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.