prot · GV0923 · 2007-11-13 00:00:00 — De har skrivit till och till andra om sin oro. När jag träffar dem kan jag lämna det här beskedet. 68 Statsrådet (): Det är intressant att bejakar offentlig-privat samverkan. I Socialdemokraternas motion står något annat, nämligen att , och av regeringen har fått i uppdrag att utreda förutsättningen för offentlig-privat samverkan, OPS, vid infrastrukturprojekt. Socialdemokraterna menar att det är fel väg att gå. Kanske borde prata med sin gruppledning om detta stora intresse för att nu gå vidare med offentlig-privat samverkan. har, precis som jag inledde med att säga, haft ett speciellt uppdrag att göra den samlade inriktningen tillsammans med och har på djupet arbetat med detta med både organisationer och kommuner. Jag hoppas verkligen att även har varit engagerad i det, för då finns också det engagemanget som underlag från . Avslutningsvis, herr talman, vill jag upprepa att det inte finns någon som har vänt sig till mig med eventuell oro vad gäller väg- eller järnvägsbyggnationen i Trollhättepaketet. Regeringen har ett mycket gediget arbete framför sig med anledning av planeringen gentemot 2019, och vi har ett mycket bra underlag från alla regioner runt omkring i landet. arbete är, som jag sade, väldigt intressant att följa eftersom man här också har visat på möjligheten med en mycket horisontell planering och att då skapa förutsättningar för både miljösmarta lösningar och bra delaktighet av både människor och företag. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:91 om illegal rovdjursjakt med snöskoter 69 Statsrådet (): har frågat om han avser att verka för en obligatorisk märkning av snöskotrars drivmattor. Såsom arbetsfördelningen ser ut i regeringen är det jag som ansvarar för frågor som rör snöskotrar. Jag delar uppfattning att det är helt oacceptabelt att det bedrivs hetsjakt på djur, inte bara rovdjur, i . Jag är dock inte övertygad om att märkning av snöskotrars drivmattor får de effekter man önskar. Olovlig rovdjursjakt måste beivras på annat sätt. Frågan om obligatorisk märkning av snöskotrars drivmattor har tidigare behandlats genom bland annat ett regeringsuppdrag till . diskuterades frågan i . Frågan har även behandlats i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2000/01:MJU3. fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för obligatorisk märkning av snöskotrars drivmattor. Samtliga utredningar har avstyrkt förslaget om att införa en obligatorisk märkning av snöskotrars drivmattor. Bland skälen för detta kan anges frågan om personlig integritet och tekniska problem. Det tillverkas så gott som inga snöskotrar i , utan dessa importeras främst från och . Handeln med snöskotrar omfattas av EU:s princip om varors fria rörlighet. Att skulle kräva obligatorisk märkning av importerade snöskotrars drivmattor skulle sannolikt bedömas som ett otillåtet handelshinder. Mot denna bakgrund avser jag inte att verka för att införa obligatorisk märkning av snöskotrars drivmattor. 70 (): Jag får börja med att tacka ministern för att hon svarade på frågan även om den var ställd till fel person. Jag tänkte att jaktfrågor hade med jordbruksministern att göra. Det är inte så lätt. Jag tycker att ministern är lite snabb med att avfärda förslaget. Till att börja med ifrågasätter ministern om det skulle ha någon effekt. Man måste ändå tänka att om de anonyma bödlar som utan problem kan ha ihjäl rovdjur och andra djur från skoter plötsligt skulle veta att de kan identifieras och tvingas stå upp för sitt brott borde det ha någon form av avhållande effekt. Sedan tar ministern upp frågetecken kring integritet och risken att märkning kan utgöra ett handelshinder. Integritetsfrågan är förstås en knepig fråga. är inga vänner av att staten ska hålla koll på en vart man än går, men som alltid får man göra en avvägning. I normalfallet är det egentligen inte något problem för den som håller sig till skoterlederna, där olika spår blandas med varandra. Den som däremot avviker från skoterleden, vilket man kan göra av fullt legitima skäl men också för att det djur man jagar inte är väluppfostrat nog att hålla sig till skoterleden, kan identifieras. Det ingrepp som det innebär måste vägas mot vad det betyder att slippa stå handfallen när man hittar ett dött djur i snön som har blivit hetsat och sedan dödat, kanske överkört på det mest brutala sätt, genom att man då kan identifiera den som har gjort det. Det skulle dessutom vara till hjälp för identifieringen vid andra brott, till exempel stölder av snöskotrar, plus att det kan vara till hjälp för räddningstjänsten om man måste söka efter en försvunnen skoterförare. När det gäller frågan om handelshinder är det lyckligtvis inte så att man måste ha den här märkningen redan från början, utan det går att prägla in i efterhand. I finns en teknik för det patenterad , och den har även prövats i mindre skala av polisen med lyckat resultat. Dessutom förekommer märkning, om än inte obligatorisk, i såväl som . Ministern tar upp olika instanser som ställer sig negativa till förslaget men säger ingenting om dem som ställer sig positiva. Ett flertal ideella organisationer, bland annat , och , har tillskrivit regeringen om att man vill ha en sådan här märkning. Även har ställt sig positiv till det i den översyn som de har gjort av skotertrafiken. Jag tycker därför fortfarande att det finns starka skäl att införa en obligatorisk märkning av snöskotrars drivmattor och undrar vad ministern annars tycker att vi ska göra för att motverka illegal rovdjursjakt med snöskoter. 71 Statsrådet (): Jag tror att illegal rovdjursjakt måste beivras på annat sätt. Det kan låta både svårt och enkelt, men jag tror fortfarande att mer information till allmänheten och ökad tillsyn är en bättre väg att gå för att få bukt med illegal rovdjursjakt. krävs förarbevis för att få framföra snöskoter, och i förarbeviset ingår en utbildning med olika moment. Bland annat lär sig eleven att visa hänsyn både till människor och till djur och natur och att ha stor respekt för miljön. Det ingår som ett moment i förarbeviset. Jag tror inte att märkning av drivmattor löser alla problem. De som verkligen vill bedriva olaglig rovdjursjakt eller köra vilt i våra svenska fjäll kan fortsätta att göra det trots märkning av drivmattor. Det är kanske snarare det som är problemet. Bara genom att helt enkelt sätta en granruska eller ett liknande föremål efter skotern undanröjer man de spår som skulle identifiera föraren. Mot denna bakgrund anser jag inte att de positiva effekterna av att införa märkningskrav på alla snöskotrar i står i proportion till de effekter som vi skulle få ut av åtgärden. Detta har också diskuterats med anledning av intresse för märkning av snöskotrars drivmattor. Jag kollade den finska utredningen, och man hänvisar rent tekniskt till att en märkning av snöskotrars drivmattor är genomförbar men att den inte påverkar användningen av snöskotrar. Det största problemet med märkningen är att märkena har en ganska svag läsbarhet. För att drivmattorna ska kunna lämna avtryck krävs det optimal väderlek, och det kanske vi inte har så ofta i . De optimala förhållandena kräver att det är , att det ligger nysnö och att snöskotern körs i krypfart. Vi kan båda konstatera att det inte är så många tjuvjägare som kryper fram med snöskotern. De tillfällen då alla dessa villkor uppfylls är ganska få, och den som medvetet är ute på den här typen av rovdjursjakt undviker naturligtvis att lämna spår efter sig. valde att inte gå vidare med märkning av skotermattorna av den anledningen att det var så dåliga resultat för märkenas läsbarhet. Man valde även där, precis som jag sade inledningsvis, att gå vidare med betydligt bättre information, utbildning och vägledande tillsyn. 72 (): Visst finns det alltid människor som på olika sätt försöker kringgå lagar. Men det har inte inneburit att vi har avskaffat alla lagar utan snarare att vi försöker hålla jämna steg. Den som sätter en granruska därbak kan naturligtvis sopa igen spåren efter sig, men om man då åker runt med en granruska bakpå skotern blir det en väldigt tydlig signal om att man är ute på olagligheter. Visst kan det vara så att de optimala förhållandena för spårning inte alltid förekommer när tjuvjägarna är ute och åker. Men det kanske inte alltid är nödvändigt med optimala förhållanden för att man ska kunna se åtminstone något. Ofta äger ju jakten rum över väldigt långa sträckor, och någonstans på den sträckan kanske det ändå kan vara bra förhållanden, så att man kan hitta spår. Trots allt, även om vi kanske inte kommer att kunna lösa hela problemet, ser jag att detta skulle kunna vara en pusselbit som skulle kunna göra det betydligt svårare att bedriva tjuvjakt från skoter som man gör . Sedan är det klart att vi ska fortsätta med information och tillsyn och sådant, men det har uppenbarligen inte räckt . Varför inte pröva den här metoden? 73 Statsrådet (): Jag vill bara bekräfta att jag har precis samma uppfattning som interpellanten om att det inte är acceptabelt med hetsjakt på djur på det sätt som interpellanten beskriver. Men att vidta åtgärder som inte når den effekt som interpellanten är ute efter leder ingenstans när det gäller att minska hetsjakten med snöskoter. Förutom i de tidigare utredningar som jag hänvisade till har frågan diskuterats med , och tycker inte heller att det finns någon anledning att göra egna tester i för att se om man skulle kunna nå något annat resultat än man gjorde i . Man hänvisar till att det finska resultatet uppfyller kraven på underlag i den här frågan på ett riktigt sätt. Jag hänvisar återigen till utredningarna, som egentligen avstyrker att man går vidare med den här typen av märkning. Man ska ytterligare lägga fokus på information till allmänheten, hålla alla ögon och öron öppna och öka tillsynen så att vi på det sättet kan få bukt med den illegala rovdjursjakten. 74 (): Polisen har redan prövat detta och har ett tjugotal skotrar som är märkta på det här sättet. Egentligen krävs ingen ny och omfattande teknikutprovning, utan den är i princip redan gjord. Det underlättar ju hanteringen av frågan. Och även om det inte kommer att lösa hela problemet har jag svårt att tro att det inte skulle vara en försvårande omständighet för dem som ger sig ut på illegal jakt att de måste leta upp dåliga snöförhållanden och ha en granruska därbak. Det är klart att det försvårar den illegala jakten om det inte bara är att åka ut och skjuta som man gör . Visst behöver vi information och tillsyn. Man kan arbeta med det parallellt. Men jag skulle vilja veta: Vad kan vi se fram emot för åtgärder på det området, när det som vi diskuterar nu inte är aktuellt att pröva? 75 Statsrådet (): Tekniken är naturligtvis möjlig, men jag tycker inte att det är rimligt att införa en åtgärd som bara identifierar människor som sköter sig i sin snöskoterkörning och fullständigt missar de kriminella som är ute efter. Då skjuter vi över målet och missar det goda med förslaget om märkning av snöskotrarnas drivmattor. Det är därför jag återigen hänvisar till de tidigare utredningarna, som har visat att vi inte löser detta och kanske inte ens kommer att kunna identifiera de kriminella på det här sättet eftersom det är så lätt att avidentifiera de märken som blir kvar i snön. Därför kommer jag inte att verka för att införa obligatorisk märkning. Men när vi nu har uppmärksammat detta oacceptabla är det en viktig del att vi också lär de personer som ska ta förarbevis för snöskoter att visa hänsyn till djur, människor och natur och att man har stor respekt för miljön där man far fram. är detta den tydligaste och viktigaste åtgärden. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:95 om infrastrukturinvesteringar 76 Statsrådet (): har frågat mig vad jag ämnar göra för att möjliggöra att ombyggnaden av kan fortskrida enligt de planer som finns för att vara slutförd . Som mycket riktigt påpekar i sin interpellation pågår nu ett arbete med att revidera de nu gällande väg- och banhållningsplanerna för 20042015. Revideringen genomförs med anledning av att det fanns brister i de planer som den tidigare regeringen fastställt. Bristerna gäller främst tidsplaner och kostnadsberäkningar för olika projekt. Remissbehandlade förslag överlämnades till regeringen . I det remissbehandlade förslaget till ny väghållningsplan har ingen förändring skett vad gäller och 33 förbi . Jag är dock medveten om att i det sammanhang som du nämner fört fram som sin åsikt att det egentligen inte finns resurser för att finansiera det aktuella objektet. På tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen har regeringen föreslagit en ökning av verksamhetsanslag med , med syftet att amortera befintliga lån. Genom denna amortering frigörs medel inom anslaget som var avsedda för räntor och amorteringar. Regeringens bedömning är att anslagsposten Investeringar i nationell plan därmed kan tillföras . tillkommer ytterligare 50 miljoner för investeringar i nationell plan. Mot bakgrund av bland annat regeringens förslag om extra medel till investeringar i vägar gav regeringen i uppdrag åt och att komplettera de redovisningar som inkom till regeringen av uppdraget att lämna förslag till reviderade nationella väg- och banhållningsplaner. Denna komplettering inkom till regeringen. föreslår i sin redovisning att tillskottet till investeringar bland annat används för att finansiera och 33 förbi , dock med eftersläpning i förhållande till nu gällande väghållningsplan. Förslagen bereds och regeringen har för avsikt att senare fastställa reviderade väg- och banhållningsplaner för 20042015. 77 (): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Jag skulle vilja redogöra för lite historia. Det här kan synas vara en liten detalj i den stora infrastrukturen i , men det är något som jag har fått med mig, och det är inte så konstigt, för processen har pågått lika som jag är gammal. hade processen äntligen kommit så långt och detta ska inte vår nuvarande regering lastas för att man fann en lokaliseringsplan. 1998 fastställdes och upprättades en arbetsplan och 2001 beslutade den dåvarande regeringen om att vägen skulle byggas. Men det faktiska arbetet skulle inte komma i gång 2001. 2006 upphandlade , och vi var nog rätt många i som sade: Äntligen! Vi trodde att nu skulle en av de mest flaskhalsiga företeelserna i länet rättas till. Men upphandling överklagades , och länsrätten beslutade att upphandlingen var tvungen att göras om. Väg 31 är en nationell stamväg. Den har en oerhörd betydelse för , för regionen österut och inte minst när det gäller det arbete som pågår med utredning om kombiterminaler bland annat. Den ska vara vägen mellan noderna, skulle man kunna säga, och för att knyta samman väg och järnväg. Genom den process som har pågått har också konstaterat att man har kunnat göra två-plus-ett-lösningar och hantera det här på ett annat sätt och göra mer väg. Vi skulle äntligen bli klara i vår region med den felande länken. Men när självt inte har hanterat frågan på ett korrekt sätt utan måste göra om sin upphandling har man kommit fram till att det inte blir någon väg . Det är den oerhörda oro som vi känner. Då blir frågan: Blir vår region lidande igen så kan man säga, om man vill använda det begreppet därför att självt inte har hanterat frågan på ett korrekt sätt? Hur ser infrastrukturministern på detta? Och hur ser ministern på det förhållande att egentligen skulle ha gått på högvarv i fråga om denna väg och varit i full gång med den ? Därmed hade de inte kunnat säga: Nej, nu gör vi den inte. 78 i (s): Jag anmälde mig till den här debatten, där har ställt en interpellation, för att det är en otroligt viktig sträcka väg. Jag blev lite snopen när jag såg att ministern i sitt svar säger att liksom inte har några pengar. har redogjort för historiken. Det är faktiskt den här upphandlingen, som har överklagats, som har gjort att det har skjutits upp. Och det gjordes i sista stund. Kommunalrådet i hade till och med fått en förfrågan om att hjälpa till och sätta spaden i jorden, så det var i absolut sista stund det här stoppades. Det är resurser som ökar, skriver ministern här. Att betala av och amortera av på lån frigör resurser. Det här är väl ändå inte så mycket pengar att de ens täcker den kostnadsökning som sker inom vägområdet. Finns det verkligen en möjlighet att göra några extra satsningar eller att komma ifatt med de satsningar som behöver göras med de pengarna, 385 miljoner plus 50 miljoner 2009? Amortera av lån är ett sätt. Vi har i vår budgetmotion föreslagit ett annat, och det är att man lyfter ut . Genom att lyfta ut den får betydligt bättre möjligheter att åtgärda såväl vägunderhåll som nyinvesteringar i hela landet, i enlighet med den nationella vägplanen. Lånet för ska inte upphöra att komma till stånd, utan det lånet tas genom Riksgälden. Det har diskuterats andra lån och andra privata investeringar i vägar. Jag tycker att det är otroligt olyckligt om vi ska börja lägga ut gemensam infrastruktur på privat ägande. Däremot kan man låta lyftas ut ur vägplanen, låta Riksgälden ordna ett lån till detta och på så sätt få mer pengar och kunna fullfölja de här planerna. Jag tycker också, som har sagt, att det är mycket olyckligt om denna väg inte kommer till stånd, efter så mycket diskuterande och eftersom den har ingått i planerna. Jag vill höra om ministerns syn på det här. Kan detta vara en möjlighet för att få fram dessa vägbyggen och komma ifatt med vägplaneringen som ändå behövs? 79 (): Det kändes angeläget att gå upp när jag hörde beklaga situationen. Den redovisning som statsrådet gjorde här är intressant. Men jag blir frustrerad när man står inför fullbordat faktum. Delvis var det upphandlingen när det gäller den här saken som gjorde att det blev ett snabbt stopp. Men kämpade vi otroligt mycket med de planer från den socialdemokratiska regeringen som låg till grund för detta och som innehöll så mycket luft. Jag hoppas verkligen att statsrådet tillsammans med oss i trafikutskottet jag vet att vi har en jättebra dialog försöker finna alla möjliga medel så att vi ska kunna återta det förtroende som en svensk infrastruktur förtjänar. Den behandling som den har haft är inte värdig, enligt mitt sätt att se. Då kommer man i opposition, som socialdemokrater och befinner sig i, och agerar helt plötsligt som att det nu måste vidtas åtgärder. Det handlar om många års försyndelser, som vi står inför. Det var anledningen till att jag gick upp i den här debatten. Jag vill ändå uttrycka från trafikutskottets sida att vi gör det vi kan för att återupprätta förtroendet. Den tidigare regeringen har sänkt infrastrukturens betydelse och förtroendet för den i landet. Jag skulle ändå vilja vända mig till statsrådet och ställa frågan: På vilket sätt tror statsrådet att vi kan återuppbygga ett missbrukat förtroende som har varit genom på infrastrukturens område? 80 Statsrådet (): Tack för frågorna som har med infrastruktur att göra. Vi har haft en debatt tidigare, och det är naturligtvis här och vi ska ha en livfull debatt om infrastruktur och infrastruktursatsningar eftersom vi har ett pågående arbete vad gäller inriktningen . Jag förstår också den frustration som och även uttrycker vad det gäller väg 31 och 33 som ni har levt med . Jag har motsvarande erfarenheter. Men till saken hör ju att upphandlingen överklagades av en annan entreprenör. Det är av den anledningen som den uppkomna situationen får effekter. Det sker en förskjutning när det gäller planen för just de här två vägarna, eftersom en ny upphandling tar tid. Här ligger alltså en förklaring i den uppkomna situationen. Det är av den anledningen som det blir eftersläpning i fråga om den här investeringen som jag förstår att ni alla väntar på. Sedan gäller det och kanske också funderingar om att upprätta förtroende och hållbara planer. Det är naturligtvis, tror jag, avgörande. Något som alla regioner angav i den hearing som hade med anledning av inriktningsmålen var: Vi måste kunna lita på staten och statens åtaganden. Eftersom man utifrån ett kommunalt perspektiv ofta har andra planeringar som berör samhällsplanering och bostadsområden måste det garanteras att också statens planering faktiskt går enligt de planer som är lagda. Det är naturligtvis en del av det arbete som vi håller på med nu just för att skapa ett bättre förtroende så att staten blir en samverkanspart på ett tydligare sätt i de här planerna. Och en del av uppdraget, som vi också gör, är att titta på alternativa finansieringar och finansieringsformer. Precis som jag har beskrivit är det ganska många svarta hål som kräver miljarder som det är tryck på nyinvesteringar på både väg- och järnvägssidan i vissa områden. Vi har också utmaningar från framför allt när det gäller att göra bättre riskanalyser på både underhålls- och nyinvesteringssidan så att vi minimerar eventuella problem med framtida investeringar på grund av ändrad karaktär på klimatet och tryck på infrastrukturen. 81 (): Jag väljer att välvilligt tolka det ministern säger och konstaterar att när upphandlingen väl är gjord sätter i gång med det som har vållat så mycket sorger och bekymmer. Det är viktigt att stämma in i det som infrastrukturministern nu säger, nämligen: Bevara oss från för många sådana här resor framöver. Det är bättre med tydlighet och en konklusion av vilka resurser vi har att använda, och var de gör bäst nytta. Ingen av oss som vill driva de här frågorna är betjänta av att vi inte blir mycket tydligare än den tidigare regeringen med vilka resurser som finns och hur de ska användas. Att vi får se andra aktörer på banan är något som kan börja gälla även i våra sammanhang i . Där tror jag att det finns rätt mycket engagemang för de här frågorna från de företag i region och land som är betjänta av att vi har en god infrastruktur och en god kommunikation mellan väg och järnväg. Jag hoppas att vi kan få se en fortsättning på det. Då är den här vägen borta från agendan eftersom den har kommit i gång och kan vara en del i processen. Jag hoppas också att det blir som infrastrukturministern säger och att vi kan få realismen att fungera så att vi slipper se det vi har sett , nämligen att siffrorna finns där men de blir mer och mer ihåliga eftersom de inte har räknats upp eller eftersom man inte har visat vad de räcker till. Det är glädjande att höra att vi nu har en regering som kommer att jobba på ett annat sätt, nämligen i realismens tecken. 82 i (s): Infrastrukturen är ju otroligt viktig. Det är viktigt att vi får loss pengar till de flaskhalsar som behöver underhållas men också till nya byggen. Ministern säger att man ska titta på nya finansieringssätt. Här har vi ett tydligt alternativ till finansiering där man kan lyfta ut . En annan sak när det gäller väg 31 är att upphandlingen blev uppskjuten. Om den saken är löst nu och det ska till en ny upphandling är det viktigt att den inte förskjuts. Då finns det ju risk för att det blir en ny miljöprövning. Jag tycker att infrastrukturministern ska ta med sig det när man tittar på planerna i diskussionerna med . Det är ju onödigt att dra i gång ytterligare en process när det hade kommit så långt att det just var dags att sätta spaden i jorden. Infrastruktur är viktigt, som sagt. Jag tror att vi är överens om att mycket pengar behövs till detta. Man behöver satsa på olika saker. Finansiering finns det, som sagt, olika alternativ för. Ta med vårt förslag och fundera över det. 83 (): Det känns märkligt att höra en socialdemokrat säga att man har finansieringsförslag för olika infrastrukturprojekt. Det är ju precis det som vår infrastrukturminister har redovisat tidigare. På grund av luft i systemet måste man revidera de planer som gäller. Det fanns inte ekonomisk täckning. Oppositionspolitiken är väl enkel. Det är bara att gå tillbaka i historien och konstatera att förtroendet för socialdemokratisk infrastruktur är allt annat än gott. Infrastrukturministern säger att man måste kunna lita på staten. Jag är glad att ministern säger det.