prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Men han har väl något viktigare för sig än att debattera den ekonomiska politik som han ytterst är ansvarig för. Jag vet inte vad detta viktiga egentligen skulle kunna vara, vad som är viktigare än att vara i riksdag och försvara den ekonomiska politik som så många ifrågasätter. Kanske är det så att eftersom har en rejäl godkänd komvuxexamen i matematik ägnar han dagen åt att ge privatlektioner åt arbetsmarknadsministern som har det lite si och så med sin akademiska kompetens. Det vore intressant om visste varför inte är här. Jag hade tänkt ställa en fråga till finansministern. ställer jag den i stället till . har riksbank höjt räntan med direkt hänvisning till den alltför expansiva ekonomiska politik som regeringen bedriver. Man har aviserat en kraftigare räntebana än förväntat. Det har utlöst reaktioner på marknaden utöver vad som var förväntat. har ni flaggat för ytterligare skattesänkningar. I ljuset av dagens räntehöjning och det besked som har kommit med, kommer ni att finansiera de skattesänkningar som ni har aviserat ska presenteras i budgetpropositionen ? Det är ett viktigt svar för om inte annat inför deras nästa penningpolitiska beslut. Finanspolitiken avgör väldligt mycket om vi kommer att få ytterligare högre räntor i eller ej. 88 () replik: När det gäller frånvaro från kammaren här har jag inte engagerat mig i hans närvaro över huvud taget. När det gäller referenserna till och andras utbildningsnivå tycker jag att det är ganska lågt att ta upp det från talarstolen. Så det tänker jag inte svara på över huvud taget, . När det gäller de förslag som vi lägger fram är vår ambition att de ska vara fullt finansierade givetvis. Det är det svar jag kan lämna här . 89 () replik: Det var nog inte det svar som jag tror att direktion ville höra. De ville nog ha ett lite mer distinkt svar än: Vår ambition är att det ska vara fullt finansierat. Det är uppenbarligen så att ni moderater vill införa fler karensdagar för att finansiera skattesänkningarna. Ni vill ytterligare förstärka orättvisan i den ekonomiska politiken. Det finns två vägar att gå här. Endera finansierar ni, och då vill ni finansiera på ett orättvist sätt, eller så finansierar ni inte, och därmed för ni en oansvarig politik. Valet står mellan orättvisa och oansvar. Vad väljer ni egentligen? Jag noterade att sade att har stått still . Jag vill citera en högt värderad ledamot av riksdag som sade följande: Fru talman! Den ordning som antogs 1999 har tjänat mycket väl. Vi har haft en låg inflation, vi har haft en bra ekonomisk utveckling och vi har haft en god utveckling på arbetsmarknaden. Det är vi fullständigt eniga om här i kammaren sex partier. Den ärade ledamoten står här. Det var du, , som sade detta. Vilket ben ska du stå på egentligen? Det du sade för , eller att har stått still ? Men svara på den riktigt svåra frågan: Vad väljer ni, orättvisa eller oansvar i den ekonomiska politiken? Jag tror att ni kommer att välja bådeoch. 90 () replik: Vi väljer en politik för utveckling, tillväxt och ett minskat utanförskap. Det ni misslyckades med, , var att skapa arbete under relativt goda ekonomiska förutsättningar i . Där gjorde ni er skyldiga till ett gigantiskt misslyckande. Ni hade inte förmåga, inte kraft att vidta de åtgärder som var så nödvändiga för utveckling. Ni klarade inte uppgiften. Ni klarade inte jobbet, . Det är bara att konstatera. Vi väljer en politik för jobb, en politik för att människor ska kunna komma in på arbetsmarknaden, försörja sig själva och bidra till utveckling . Det är det val vi har gjort. Det står vi fast vid, och det kommer vi att driva mycket hårt i den svenska politiken. 91 () replik: Jag ska börja med att berätta för att medianlönen i offentlig sektor är ungefär 21 000 . Det är det vi har utgått från när vi har beräknat våra 40 000 fler jobb . Det kan tyckas vara en låg lön. Det tycker jag också. Men ett av problemen är att det är så många deltidstjänster. Vi på vänsterkanten hade föreslagit en heltidslagstiftning som ni har avvisat. Så ni kunde ju ha bidragit till att lösa problemet, men det har ni avstått från. Ni kan stödja vårt förslag till satsningar på höjning av kvinnors löner, men det väljer ni också att inte göra. Jag har en fråga med anledning av er ekonomiska politik. kom med en rapport där man kan konstatera att fler hushåll har fått svårt att få inkomsten att räcka till. Det är en ökning . De hushåll som framför allt har fått problem är kvinnor, ålderspensionärer och hushåll med låga inkomster. De som upplever att de har fått det bättre är män och hushåll med höga inkomster, mer än . Orsaken till att man har fått det sämre säger man är att man har fått lägre ersättning eller bidrag från socialförsäkringssystemen. Det är en kraftig ökning där. Man säger också att man har fått dra ned på sin baskonsumtion, som inköp av nödvändig vardagsmat. Det tycker jag är rätt talande för er ekonomiska politik. Om man dessutom tittar på SCB:s siffror kan man se att för kvinnor är socialförsäkringssystemen den näst största inkomstkällan. För män är det kapitalinkomster. Då väljer ni med er manspolitik att föra en ekonomisk politik som slår direkt mot kvinnor. Det skulle vara lite intressant att höra er utveckla varför ni har valt just den linjen. Man kan också läsa i vårpropositionen att inkomstspridningen med er politik just nu ökar men att ni hoppas att det ska leda till minskningar framöver. 92 () replik: Vi kommer givetvis att följa utvecklingen mycket noga. Jag vill gärna återkomma till de år när och Socialdemokraterna, och i förekommande fall, samarbetade och återkomma till den ganska förskräckande siffran att antalet fattiga ensamstående kvinnor med barn ökade . Vi har en strategi för att föra framåt, en strategi som omfattar alla som bor i . Det överskuggande målet är att vi får i gång en jobbpolitik i så att människor kan bidra till det här samhällets utveckling. Det är där, , som ni har misslyckats så kapitalt i vänsterkartellen. Det är just när det gäller jobben. 93 () replik: Visst är hög arbetslöshet ett stort problem det tror jag att samtliga partier här i kammaren är överens om. Däremot tycker vi inte att man ska straffa dem som är arbetslösa eller sjuka eller som av andra anledningar inte kan delta på arbetsmarknaden. Det är en väsentlig skillnad, och det tycker jag att ska lägga på minnet. Jag tycker att borde vara orolig när vi på ett kvartal ser en 5-procentig ökning av hushåll som upplever sin ekonomi försämrad. Man uppger att man får avstå från baskonsumtion som inköp av nödvändig vardagsmat. Det tycker jag är rätt talande. Dessutom kan man läsa i siffrorna att 37 000 fler är deltidsarbetslösa. Det kanske är människor som inte haft ett arbete och som har fått in en fot på arbetsmarknaden, men vi ska också komma ihåg att forskning visar att just deltidsarbetslöshet är det som biter sig fast. Man kommer inte vidare till ett heltidsjobb. Jag tycker alltså att ni ska fundera över vårt förslag om rätt till heltid. Det tror jag skulle kunna vara en lösning för väldigt många, framför allt för kvinnor och de lågavlönade som uttrycker en viss oro för. I finansutskottets uttalande kan man läsa detta: Att utan eftertanke öronmärka medel långt framåt i tiden kan enligt utskottets mening göra mer skada än nytta för miljön. Så ser man på satsningar på miljöpolitiken, men det är tydligen inte detsamma i den ekonomiska politiken. Där kan man öronmärka skattesänkningar för lång, utan att anse att det är skadligt för den sociala miljön, människors välfärd eller hälsa. Just skatter är faktiskt det som omfördelar i samhället, från män till kvinnor, från högavlönade till lågavlönade. Kvinnor har av mäns inkomster före skatter och transfereringar. Efteråt har de . De som är fattigast får 1,2 miljoner mer tillbaka än vad de betalar i skatt under sin livsperiod. Det är från dem ni tar när ni föreslår dessa gigantiska skattesänkningar. Men det är väl ganska typisk moderat ekonomisk politik. 94 () replik: Vad vi försöker att åstadkomma, , är en politik som skapar arbete, sysselsättning och välstånd i . Det är vår politik. Jag noterade det här med rätt till heltid och kom att tänka som kommunstyrelseordförande i . Ta nu inte detta för något annat än just det jag säger, men då drev faktiskt jag just denna fråga att våra anställda skulle få rätt till heltid. Jag tror personligen att det är oerhört viktigt att man kan leva på sin lön. Det är bärande för mig att man har den möjligheten, och ska man också kunna göra val som gör detta möjligt. 95 () replik: sade i det tidigare replikskiftet med att ni vill ha en politik som skapar arbete. Hur rimmar det med att man höjer skatten för småföretagare? Den borgerliga regeringen har valt att avskaffa såväl den nedsättning av arbetsgivaravgifterna som soloföretagare fick för de första anställda som den generella nedsättningen på som fanns tidigare. Detta är ett hårt slag mot många småföretagare. I stället väljer man att gynna vissa åldersgrupper eller vissa typer av tjänsteföretag. För en småföretagare kan detta innebära i ökade kostnader. Det är många som är besvikna . Vad tänker ta för initiativ för att kompensera den här stora gruppen småföretag? Vad kan de jag berättade om i mitt tidigare anförande , Ica i , Lambrusco och blomsteraffären i vänta sig för lättnader för de småföretag ni talat så fint om i valrörelsen? När kommer deras incitament att växa och kunna anställa fler? När ska de få kompensation för de skattehöjningar de de facto har drabbats av under den borgerliga regeringen? 96 () replik: Det pågår ett arbete och en översyn kring just dessa frågor. Det kommer säkert att komma förslag. När det gäller skattesänkningarna i sig har vi haft ett prioriterat område. Det gäller löneskatter för löntagare. Där satsar vi 40 miljarder och förhoppningsvis ca 10 miljarder på att ge människor en ökad frihet och en ökad möjlighet att själva forma sina liv och givetvis också en möjlighet att konsumera den ökade inkomsten ute i samhället till båtnad för oss alla. Det har alltså i stor utsträckning handlat om prioriteringar fram till , . 97 () replik: Jag vet inte om de enskilda företag som brottas med att kunna överleva nöjer sig med att ni inte har prioriterat dem. Ni talade om att skapa arbetstillfällen. Hela alliansen pratade om att man skulle gynna situationen och uppmuntra företagande och då särskilt småföretag. Det pågår en översyn, säger . Jag vet inte vad den döljer. Det är säkert bra, men faktum kvarstår: Ni har höjt skatten för de flesta småföretag med kanske . Det är så verkligheten ser ut. Detta visar på en otroligt dålig förståelse för små företags vardagssituation, och jag tror att det är väldigt många som känner sig lurade . Många av de småföretagare som jag har haft kontakt med säger att de 2006 röstade på något av allianspartierna. En del kanske hade gjort det förut, men många gjorde det . Man tog nämligen till sig pratet och trodde att det här faktiskt var en politik för småföretagare. Dessa känner sig grundligt lurade . De har bara mötts av skattehöjningar. Ni väljer ut en liten nischad bransch städbranschen. De ska få lättnader. De andra får skattehöjningar. Hur kan ni försvara en sådan politik? 98 () replik: Vi skapar ju just arbetstillfällen. Hela vår politik går ut på att skapa jobb i . Det är vår första prioritet. Det som tar upp tar jag givetvis till mig, men vi har uttryckt mycket tydligt, både i budgetpropositionen 2007 och i vårpropositionen, att vi vill skapa en bättre möjlighet både att starta och driva företag. Vi måste få fler entreprenörer som är villiga att skapa något ur ingenting. Vi måste ta vara på alla dessa människor som har gått till spillo, där kreativiteten inte har sugits upp och där incitamenten inte har funnits för att göra någonting av de tankar och idéer man haft. Vi har alltså en väldigt tydlig politik när det gäller företagandet, både när det gäller små, medelstora och stora företag. När det gäller just fråga får vi återkomma till den i debatten. 99 PER ÅSLING (c): Valet handlade om framtiden. Det handlade om människors förhoppningar. Det handlade om ett värderingsskifte. Det handlade om övertygelsen om att kan mer. fick ett starkt mandat från väljarna för en annan politik än den förda ett starkt mandat men också ett stort ansvar. Vårpropositionen är ett av många steg för att förvalta det ansvaret. har regeringen lagt fram ett antal förslag för att underlätta för fler jobb i , för att minska utanförskapet och för en uthållig ekonomisk och ekologisk tillväxt. Sänkta skatter på arbete gör det mer lönsamt att ta steget från bidragsberoende till egen försörjning. Det är inte bara en ekonomisk fråga utan också en fråga om självförtroende, självkänsla och oberoende. Fler människor får möjlighet att rå sig själva, kunna försörja sig och sin familj och öka oberoende av statliga insatser. Det är en politik för värdighet. Till detta har reformer genomförts för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, bland annat genom nystarts- och instegsjobb. Människor som befunnit sig långt utanför arbetsmarknaden befinner sig nu mitt i den. Det är en politik för ökad delaktighet. Det är fördelningspolitik på riktigt när det sker genom ökade intäkter och inte genom större bidrag. Arbetsmarknaden har breddats, bland annat genom skattereduktion på hushållsnära tjänster. Därmed minskar också svartarbetet i . Skatteinkomsterna ökar, och de som tidigare befunnit sig i arbetsmarknadens skymningsland får ett socialt skydd. Listan kan göras lång, och jag ska inte trötta kammaren med alla förändringar som genomförts. Men utöver dessa exempel vill jag lyfta fram den viktigaste förändringen. Det handlar om attityden till företagande och företagarnas villkor. Det är själva grunden för välfärden och för att vi över huvud taget kan ha en debatt här om hur vi ska disponera statens intäkter. Därför är de förbättringar som genomförs, och ännu mer de förbättringar som utlovas, från regeringens sida av yttersta vikt. Slopad förmögenhetsskatt underlättar kapitalbildningen i . Kapital kan användas till att starta nya företag eller till att finansiera tillväxt i befintliga företag. Med andra ord: Tillgången på riskkapital ökar i . Slopad medfinansiering i sjukförsäkringen minskar förvisso den omedelbara bördan på mindre företag. Men ännu viktigare är att osäkerheten försvinner vid anställningar. Det blir inte längre en fråga om företagets överlevnad om någon i personalen drabbas av återkommande sjukskrivningar. Den reformen gagnar företagen. Men i första hand gagnar den de människor som tidigare valts bort från anställningar därför att företagarna inte vågat ta risken. En förlängd period för momsinbetalningar ökar företagens likviditet och minskar den administrativa bördan. Löftet om regelförenkling innebär att vi ser fram emot ytterligare lättnader och att företagare kan få ägna sig åt att driva företag. Villkoren för företagande är också den viktigaste delen i en politik för utveckling i hela landet. Det gäller inte minst villkoren för de små företagen och för entreprenörerna. De stora företagens huvudkontor ligger nästan undantagslöst i storstäderna. Forskning och utveckling koncentreras. Produktion förläggs till andra länder. För framtiden kan vi inte längre sätta vårt hopp till att ett litet fåtal stora företag ska skapa jobb. I stället måste vi ha en tilltro till tillväxt i de små företagen. Det har också bäring på den kritik från oppositionens sida som riktas mot förändringarna i skatteutjämningssystemet. En fungerande och långtgående skatteutjämning är nödvändig för att upprätthålla service och samhällsfunktioner i hela landet. En utveckling där utjämningen tappar legitimitet och stöd i stora delar av landet hotar hela systemet. Det är därför rimligt att regeringen vidtagit föreslagna förändringar. Men det får inte stanna där. Nästa steg måste vara en mer omfattande översyn där också stärkt skattekraft för kommuner och regioner i hela landet är en viktig utgångspunkt. Jag tänker vara med om den processen och se till att vinsterna kommer hela landet till del. Regeringen är på rätt väg när man lämnar den småskaliga regionalpolitiken där politiker försöker detaljstyra utvecklingen genom att styra också de små budgetposterna. Vi är i stället på väg att få en strukturellt riktig politik där den politiska och ekonomiska kraften läggs på att skapa förutsättningar för tillväxt. I det ingår också att skapa förutsättningar för ett förnyat grepp mellan det offentliga, det privata och den ideella sektorn. Just så har vi gjort i min hemby, . Under ett och samma tak har vi i bygdegården samlat kommunala och privata verksamheter med service till företag, post, restaurang och bibliotek listan kan göras ännu längre. De finns fysiskt nära varandra, och all service går att få på ett ställe. Men det viktiga därmed är den dynamik som uppstår när man i de offentliga och de privata verksamheterna börjar tala med varandra och börjar samverka. Man löser problem tillsammans i stället för att var för sig tackla dem i olika företag eller hos olika myndigheter. Konklusionen är att det hänger på människorna. Det vi som politiker kan göra är att skapa förutsättningar. Tillväxten måste skapas lokalt. I ljuset av det vill jag gärna se en konkurrensutsättning av offentlig verksamhet. Mångfalden och privatiseringarna behövs, inte främst av ideologiska skäl, utan därför att mångfalden av aktörer och det nödvändiga samarbetet mellan offentliga och privata aktörer skapar en dynamik som stärker också den ekonomiska utvecklingen. Vi i ser framför oss kraftfulla satsningar i den riktningen. Det kan till exempel vara investeringar i ett hållbart energisystem eller en samverkan mellan offentliga och privata aktörer för att skynda på och öka utrymmet för nödvändiga investeringar i infrastruktur. Fler exempel finns. är just nu inne i en mycket stark konjunkturfas. Statsskulden minskar, och överskotten i de offentliga finanserna växer. Det förtjänar att nämnas att Socialdemokraterna har del i dessa framgångar. Men de framgångarna hade inte kommit utan ett stabilt ramverk som garanterat finanspolitisk stabilitet i såväl låg- som högkonjunktur. Därför kan jag inte låta bli att oroa mig över oppositionens bristande vilja att ta ansvar för de förutsättningarna just i opposition. Man angriper regeringen hårt men städar inte framför egen dörr. Det största oppositionspartiet redovisar inte sina beräkningar och inga inkomster, utgifter, utgiftstak eller beräkningar när det gäller statsskuldens utveckling. Det är ett aktstycke av politisk viljeinriktning men inget underlag för ett beslut rörande statens budget. angriper själva ramverket för den stabila finanspolitiken. Tillsammans med ambitionen att försvaga de offentliga finanserna med i storleksordningen är det ett illavarslande besked till alla dem som vill att politiken ska ta ansvar också för kommande generationer. vill höja skatterna på arbete med ca 14 miljarder och totalt med uppemot 30 miljarder. En del av dessa pengar vill man i stället använda till att betala människor för att inte arbeta. Dock ska ha credit för att man gjort läxan och i sin motion redovisat siffror för hela den treåriga budgetperioden. Mest talande är emellertid bristen på samstämmighet mellan de olika alternativ som presenterats av partierna i opposition. Allt tal om samarbete och gemensamma tag till trots är det tre helt olika uppfattningar om ekonomi som kommer till uttryck. Under sitt första år vid rodret har levererat konkreta resultat. Den förda politiken premierar arbete. Den bidrar till energiomställning och uthållig utveckling. Den lägger grunden för utveckling i hela . Den ger förutsättningar för företagande och en stigande välfärd. Vi vill ta steget från snack till verkstad. Vi skapar förutsättningar för nya riktiga jobb. Vi lägger grunden för en grön industripolitik och för export av svenskt miljötänkande. Vi skapar sådana villkor att mer än 200 000 aktiva småföretagares verksamhet i vårt land kan växa och skapa välstånd åt sig själva och åt vår gemensamma välfärd. Vi pratar kanske mindre. Men på mindre än har vi, vågar jag påstå, gjort en hel del. När bokslutet presenteras är det balansräkningen som fäller domen hur vackert förordet än må vara. Med detta yrkar jag, fru talman, bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 100 () replik: Jag lyssnade mycket noga på vad Per Åsling hade att säga om skatteutjämningen i det förslag som ni i den borgerliga majoriteten snart uppenbarligen kommer att rösta igenom. Låt mig vara ofin nog och citera din partibroder . Han har skrivit så här i : I regeringens vårbudget finns också ett förslag om att framför allt de fattigaste småkommunerna skall avstå 500 miljoner till på grund av att man där betalar löner över avtal. I inland ligger den sammanlagda kommunalskatten runt . I är den genomsnittliga skatten . vill regeringen att dessa skattetyngda människor i våra glesbygdskommuner skall betala per familjemedlem till Storstockholmskommunerna. Cirka hälften av dessa kunde sänka sin skatt , och allt tyder på nya stora skattesänkningar även . Höja skatten ytterligare i landsbygdskommunerna går inte, utan det gäller att avskeda folk. Jag hoppas verkligen att riksdagsledamöter har kurage att sätta stopp för denna så kallade reform i avvaktan på en total översyn av skatteutjämningen. Varför, Per Åsling, har du inte kurage att sätta stopp för denna orättvisa politik i avvaktan på en total översyn? 101 PER ÅSLING (c) replik: Tack för frågan, ! Det är bra att den här frågan nu lyfts upp på det här sättet. Låt mig börja med att säga att jag har tre utgångspunkter när det gäller det kommunala skatteutjämningssystemet. För det första gäller det att systemet i sig bidrar till tillväxt och utveckling. Tyvärr innehåller nuvarande system en del kontraproduktiva inslag, som kan vara direkt negativa. För det andra är det viktigt att vi har ett system som genererar reell utveckling, alltså tillskott till kommuner och regioner i hela landet. För det tredje gäller det att det finns en legitimitet. Tyvärr har inte det här systemet den legitimitet som krävs. Låt mig avslutningsvis säga, , att jag noterar att vi här i har ganska skilda utgångspunkter. När vi pratar om skatteutjämning noterar jag att skillnaderna kanske oftare beror på vilken del av landet man kommer från än på vilket parti man representerar. Vi har inom stort fokus på de här frågorna. Vi har tillsatt en arbetsgrupp som kommer att ta fram ett nytt skattesystem, och det är ett arbete som kommer att ha hög prioritet inom . 102 () replik: Jag håller inte med Per Åsling om att skiljelinjerna i fråga om skatteutjämning går utifrån var man bor. Tvärtom brukar vi socialdemokrater kunna möta er centerpartister just i den här frågan. Men det är uppenbart att ni har dragit det kortaste strået i den borgerliga alliansen. Jag kan inte låta bli, Per Åsling, att till protokoll läsa in konsekvenserna för din egen hembygd, och , av det beslut som du ska vara med och fatta. Jag hoppas att möter dig när du kommer hem till din hembygd. Det beslut som ni kommer att fatta innebär att förlorar och att din hemkommun förlorar . Först ska ni ta pengarna från de kommuner som har de högsta kommunalskatterna. De kan inte, precis som säger, sänka skatten utan tvingas dra ned på verksamheterna. Sedan ska ni ha en stor översyn. Jag förstår inte logiken. Det gör uppenbarligen inte heller. När vi nu är framme vid punkt 6 i det betänkande som ligger på bord, när vi ska fatta beslut om den kommunala skatteutjämningen, har du möjlighet att visa kurage på det sätt som förväntar sig av dig och de andra centerpartistiska riksdagsledamöterna. 103 PER ÅSLING (c) replik: Jag vill säga till att jag i mitt förra inlägg konstaterade att det här är en prioriterad fråga inom . Jag har i mitt anförande också pratat om vikten av att kommuner och regioner får bra skattebaser. Jag vill tillägga att det arbete som vi i nu startar också bygger på att bredda skattebaserna.