prot · GV0931 · 2007-11-27 00:00:00 — Med de satsningar som ändå görs på läkarutbildningen, vilket är bra trots att det skulle behöva göras ytterligare satsningar, är det fortfarande så att av dem som får ut en läkarexamen i har fått sin utbildning i ett annat land. Jag har inga problem med att vi importerar människor som blir läkare i , men det säger något om att vi kanske underutbildar en väldigt viktig grupp för samhället i . Där skulle vi kunna göra mycket mer. Det har vi möjlighet att göra i vårt budgetalternativ, och jag tror att det är viktigt att göra det. Ministern blir bara engagerad en gång, och det är när han säger: Det har varit en enorm expansion, det har varit en exempellös expansion av högre utbildning. Det vittnar om att det finns kritik. Vi skulle inte ha byggt ut högskolan i . Vi kanske inte heller skulle ha startat ett antal nya högskolor och universitet i . Ett tag var det mest här i kammaren som talade om bygdehögskolor som någonting väldigt negativt och förklenande. I historiens ljus kommer vi att se att den satsning som har gjort på högre utbildning och forskning kommer att betala sig mångfalt . Gör vi inte de här satsningarna nu kommer vi att bli förlorare i framtidens samhälle. Jag vet att högskoleministern själv har rest i och och sett hur många de utbildar på högskolenivå. Det är ingenjörer, matematiker och tekniker som kommer att konkurrera med oss. Där talar han inte om en exempellös utveckling som någonting negativt. Där är det någonting spännande. Det är länder som ser mot framtiden. Men när vi kommer till är det någonting märkligt, något exempellöst, en enorm utveckling av högre utbildning. har sett att det är det som kommer att krävas om vi ska klara den globala konkurrensen. Jag blir faktiskt, fru talman, lite orolig när högskoleministern gång på gång tonar ned behovet av högre utbildning och forskning i . Det är någonting viktigt som vi ska leva av. Sedan kan jag ge honom rätt i en sak. Vi behöver höja kvaliteten på yrkesutbildningarna, men det är en helt annan debatt än den vi har . Då hade man inte behövt ta första steget och stoppa den gymnasiereform som vi hade på gång. Den skulle höja kvaliteten på yrkesprogrammen i gymnasieutbildningen och införa en modern lärlingsutbildning. har ni skjutit det framåt i tiden, och det beklagar jag. 28 Statsrådet (): För dem som inte följer det här lika noga som jag och måste jag påpeka att överproduktionen av högskoleplatser, alltså erbjudande av platser som inte fylls med studenter, uppgår till ungefär 1 miljard. Det ska jämföras med ett totalt statsanslag för detta på 20 miljarder. Den besparing vi gjorde, som återfördes till kvalitetssatsningar, var 200 miljoner. Även med denna besparing kvarstår ett stort antal tomma platser. Möjligheterna för den som vill studera på högskola är mycket goda. Det ska vi slå fast. Jag sade att vi har genomfört en exempellös expansion. Det låg absolut inte något negativt i det. Det var en borgerlig regering som 1977 lade fram den propositionen. En högskola för alla hette den. Jag vet för jag var pressekreterare i då. Den gjorde många lärarseminarier och annat som vi hade runt om i landet till högskolor. Jag har alltid stött den politiken. Från borgerligt håll, eller i varje fall från håll, har vi mycket länge bejakat en kraftfull platsexpansion i den svenska högskolan. Men någonstans når man en punkt där man måste fråga sig om vi erbjuder dem vi nu tar in en utbildning av rimlig kvalitet. När studentkårer från och andra håll kommer till oss med utredningar som visar att en student på humanistisk eller filosofisk fakultet träffar en lärare kanske måste man ta till sig den informationen och säga: Så här kan vi inte ha det. Vi måste ge dessa lärosäten möjligheter att erbjuda en mer kvalitativt högtstående utbildning. Eftersom vi alla lever under vissa statsfinansiella realiteter måste vi få fram de resurserna på något sätt. Vi hade dessutom ett läge där det fanns kanske 20 000 tomma platser. För mig var det ett ganska lätt val. handlar det om att prioritera kvalitet framför kvantitet. Det kommer egentligen inte att stänga ute någon som vill plugga. Det finns platser på lärosäten i närheten. Vi kan använda pengar som annars skulle gå tillbaka till statskassan i största allmänhet till att satsa på kvalitet, vilket vi annars inte skulle kunna göra. Jag tycker att detta är en mycket rimlig politik. Jag vill än en gång säga att jag verkligen inte är emot att vi har fler högskoleplatser nu än . Jag tror att det är helt nödvändigt för ett land som vill vara en avancerad industri- och tjänstenation. Men det räcker inte att se på kvantiteten, utan vi måste också titta noga på kvaliteten. 29 (): Jag blir också väldigt oroad när jag hör rapporter och ser i skrift vilken dålig lärarledd tid en del studenter får, särskilt på vissa utbildningar. Jag blir också oroad när jag ser att andelen disputerade lärare är väldigt låg på vissa lärosäten. Det är saker och ting som vi måste reagera på från politiskt håll och ställa tuffa kvalitetskrav, men vi måste också tillföra resurser, precis som vi gjorde under den förra regeringsperioden och som den nuvarande regeringen har gjort i viss utsträckning. Det jag reagerar mot och det jag bygger den här interpellationen på är att man säger: Vi tar bort lite platser och satsar på kvaliteten. Men högskolor och universitet har inte sett några kvalitetspengar. Det blir fortfarande minus. Man kan vända på det hur man vill. Ministern säger att man tar 200 miljoner, och sedan ger man tillbaka 240 miljoner. Det blir ett netto på . Sedan har högskolorna kostnader på bara i löneökningskostnader. Vi kommer inte att ta några jättekliv mot fler lärarledda lektioner och fler disputerade lärare med den politiken. Det enda resultatet av detta är man tog bort ett antal platser. Det var det som blev kvar. Kvalitetssatsningarna har inte slagit igenom. Då kan man säga att allting beror på statsfinansiella realiteter. Men vi har lite olika statsfinansiella realiteter, och jag. Vi har 3 miljarder mer till forskning och högskola under de här tre åren än vad den borgerliga regeringen har. Varför har vi det? Jo, därför att vi tror att det är viktigt för att vi har både kvalitetsambitioner och platsambitioner för att ge unga människor samma möjligheter att studera på högskolan och förverkliga sina livsdrömmar. Den borgerliga regeringen har valt en annan väg. Man har använt de här pengarna till annat. Det är väl jättebra att en liberal utbildningsministern hyllar ett avskaffande av förmögenhetsskatten och avdragsrätten för hushållsnära tjänster. Men frågan är: Bygger det starkare? Ger det fler unga människor chansen att förverkliga sina drömmar? Det handlar ju inte bara om att få gå på högskolan. En del unga människor drömmer kanske om att bli läkare också och inte bara om att gå på en fristående kurs i statsvetenskap. 30 Statsrådet (): Jag har rätt hög uppskattning av fattningsförmåga. Jag tror egentligen att det är av rent politiska skäl som han vägrar att ta till sig de klara fakta och tydliga argument som jag nu jag syftar både på våra debatter och på den föregående debatten har informerat honom om. Men jag repeterar: Enligt gällande regelsystem skulle högskolorna ha återbetalat inte bara 200 miljoner utan mycket mer därtill. Av regeringen har de fått beskedet: Ni behöver inte betala tillbaka de pengarna. Ni får i stället 40 miljoner till, alltså har ni 240 miljoner som ni annars inte skulle ha haft. Ja, men pris- och löneuppräkningen är för dålig; den är , säger . Ja, det är den enligt ett av Socialdemokraterna infört system som, enligt min mening fullt rimligt, syftar till att också offentlig verksamhet ska vara underkastad ett rationaliseringskrav. Hade inte denna operation genomförts skulle högskolorna ha haft 240 miljoner mindre . Om jag till det lägger de 120 miljoner som på mitt förslag tillfördes är det alltså 360 miljoner mindre. 360 miljoner är ändå en hygglig summa som kan användas till exempel till ökad lärartäthet. Enligt min mening är det just nu största behovet inom högskolan att få sådana kvalitetsresurser. När det sedan gäller den långsiktiga dimensioneringen av högskolan är det en intressant fråga som vi får återkomma till. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:127 om miljöaspekt i hamnstrukturen 31 Statsrådet (): har frågat mig vilken vikt jag avser att lägga på miljöaspekterna och om det bara är Stockholmsperspektivet som ska gälla vid utformandet av landets hamnstruktur. Först vill jag säga att det är riktigt som säger i sin interpellation att hamnutredningen, mer korrekt benämnd , lämnat sitt betänkande. påstående att föreslår att en ny hamn byggs i Norvik i är däremot helt felaktigt. Något sådant förslag lägger inte utredaren fram. Jag vill poängtera att jag inte tar ställning till byggandet av den nya hamnen eftersom byggandet av hamnar normalt är en fråga. huvuduppgift har varit att identifiera hamnar av särskilt strategisk betydelse för det svenska godstransportsystemet och föreslå regeringen vilka hamnar som ska ges prioritet i förhållande till övriga hamnar när det gäller statligt finansierad infrastruktur. Jag konstaterar också att utredaren pekat ut tio strategiska hamnar med spridning från i norr till i söder. Förslaget är nu ute på remiss till och kommer att utgöra ett viktigt underlag till den infrastrukturproposition som regeringen avser att presentera för . Många aspekter, däribland miljöaspekten, kommer att ha betydelse i detta arbete. Det är min ambition att den kommande infrastrukturpropositionen kommer att behandla infrastrukturfrågor som också berör den svenska hamnstrukturen. 32 (): Jag får tacka för svaret. Det ska bli spännande att diskutera vår hamnpolitik. Jag vill understryka att det när det gäller vår transportpolitik är oerhört viktigt att vi lyfter upp miljöfrågorna. Att lyfta fram miljöaspekterna i hamnpolitiken har enorm betydelse. Regeringen måste ta ett samlat grepp och ta initiativ till forskning och utveckling när det gäller godsflödena i hela landet. Även här måste klimatpolitiken sättas i framkant. Vårt land behöver en nationell hamnpolitik så att hamnverksamheterna drar åt samma håll, konkurrensen blir på samma villkor och miljöfrågorna sätts i främsta rummet. I mångt och mycket är det de större kommunernas hamnpolitik som gäller. De svenska hamnarnas verksamhet har vuxit med och förväntas fortsätta att växa. Det är bra med sjötransporter. Det gäller att envist skapa förutsättningar med samlade infrastruktursatsningar runt hamnarna och få godsflödena att fungera både ekonomiskt och miljömässigt rätt. Jag vill nämna och hamnar som i gott samarbete i samma infrastruktursystem bägge förklaras som strategiska i det svenska transportsystemet. Samarbetet mellan hamnarna kommer även att kunna ge stora synergieffekter. Jag vill fråga infrastrukturministern om de globala miljöfrågorna ska belysas tydligt i transport- och hamnpolitiken i den proposition som är på gång. Vi behöver ha en samlad hamnpolitik i vårt land, och jag undrar om ni kommer att ta med det som ett avsnitt i propositionen liksom att forskning kring trafikflödena med koppling till miljön och ekonomin måste förstärkas. 33 (): Jag delar statsrådets syn på det kommunala självstyret. Byggandet av Norviks hamn är en fråga, och beslutade om detta . Om det är en felsatsning är det kommunen som också står för risken. Men det finns givetvis också frågor som berör staten när det gäller detta. Det handlar om järnvägsanslutningar, om väganslutningar och om kapacitet och bärighet på anslutande järnvägsnät. är en strategiskt viktig region. Här finns en stor marknad kanske den största i landet som också kräver en stor hamnkapacitet. Om det finns utrymme eller behov av en stor hamn i får framtiden utvisa. Vi kan konstatera att vi har ett antal kustnära hamnar i . Vi har inlandshamnar i och . Nyttjandet av sjöfarten och hamnarna är en strategisk fråga utifrån såväl näringsliv som miljö. Jag förutsätter att regeringen i kommande infrastrukturproposition hanterar sjöfartsfrågorna som de strategiska frågor de tveklöst är. av vår export levereras via sjöfarten. Då är hamnar, kombiterminaler och sjöleder mycket viktiga. En ödesfråga i det inre av är exempelvis utbyggnaden av i . Jag förväntar mig att den finns med i den kommande infrastrukturpropositionen. har jag en sådan förhoppning. Den dialog som regeringen har fört i regionen och den grund man nu också förankrar det beslut i som man tänker ta genom utredningar, exempelvis och så vidare, och den ambition på infrastrukturområdet som jag noterar från regeringen gör mig lugn . Mot den bakgrunden förväntar jag mig också ett positivt besked i de här frågorna i den infrastrukturproposition som regeringen kommer att lägga fram. 34 (): Det gläder mig att lyssna på infrastrukturminister som just betonar att hamnfrågan är en angelägenhet. Jag tänker på det beslut som har tagits i om att bygga ut en hamn i . Vad jag förstår finns det också en anledning bakom detta resonemang. Det handlar bland annat om tillförseln av varor. Det är också så att den hamn som finns i ligger vid , och det är inte alla varor som behöver passera genom hela . Genom en hamn i ökar möjligheterna till miljövänliga transporter genom att transporterna förs utanför staden. För att inte heller föregå det arbete som regeringen gör vill jag säga att jag ser fram emot den infrastrukturproposition som kommer , och jag ser fram emot det samlade resonemang som kommer att föras när det gäller transporter sjö- och havstransporter, järnväg, väg, flyg med mera för vi behöver ju alla transportslagen för att kunna tillgodose transporter av varor och tjänster men också passagerartrafik. Jag tackar för de svar som infrastrukturministern har gett. 35 (): Jag tackar för den här interpellationen, även om det kanske skett något missförstånd, inte minst på grund av rubriken, Miljöaspekter i hamnstrukturen. Just frågan om miljöaspekterna är ju väldigt viktig. Om man då anlägger, som det har blivit här , ett Stockholmsperspektiv på detta kan man säga att är en fantastisk hamnstad, men problemet är att så många stora fartyg som vi nu får in till inte bör komma in till av just miljöskäl. hamn tar emot 25 miljoner passagerare. Det handlar om Finlandstrafik, kryssningstrafik och så vidare. Det är ett betydande antal, betydligt mer än , som hamnar på ungefär 17 miljoner . Det handlar alltså om utomordentligt stora volymer av personer. Men när det gäller gods av olika slag olja, styckegods och så vidare är det väldigt angeläget att se till att transporterna inte behöver gå genom mycket känsliga skärgård. Därför håller jag med dem som säger att är väldigt viktig av den anledningen att vi måste se till att av olika skäl föra godset till andra ställen i så stor utsträckning som möjligt. Jag håller till exempel med om att , och även är väldigt viktiga mottagare av gods inne i och att detta kräver en upprustning av sluss. Men i övrigt har vi på östkusten viktiga hamnar i , , , , , med sina enormt goda förutsättningar att ta emot gods med tanke på djupet där, och även . Jag ser framför allt satsningen på Norvik som en väldigt viktig miljöinvestering. Vi måste långsiktigt se till att inte få in så mycket gods i som det nu är fråga om. Det är här i närheten som det bor mycket folk det bor ungefär två miljoner i detta område och mycket av transporterna måste ske till det nya Norvik. Jag ser positivt på detta. Sedan måste man också lyfta blicken till andra delar av landet. Där spelar också en väldigt viktig roll. Jag brukar alltid, trots att jag bor på den här sidan av landet, säga att det inte finns någon enskild plats som är så viktig för som hamn. Där måste vi se till en sak som jag har observerat, nämligen att transporterna på land till hamn är en väldigt känslig fråga som man måste fundera på. Om den enda bron som finns dit ut skulle brista till exempel skulle det få vådliga konsekvenser. Vi har också i söder väldigt viktiga hamnar, nämligen , och , av andra skäl. Men alla dessa hamnar, särskilt och , visar ju upp en enorm tillväxt som har att göra med att handeln med de gamla östländerna, och andra länder söderut, växer till sig. Här finns det också mycket att göra. Det jag framför allt ville säga, fru talman, var att interpellationens namn, Miljöaspekter i hamnstrukturen, är synnerligen viktigt att beakta just för . Vi behöver mindre gods till , speciellt in i . 36 Statsrådet (): Det är mycket riktigt så, som efterlyser, att miljö- och klimatfrågan i allra högsta grad kommer att utgöra den dominerande styrningen för kommande transportpolitik. Klimatutmaningen är en av de största utmaningarna för transportsektorn. Men i interpellation finns ett fokus på och Stockholmsperspektivet. Han kritiserar på ett sätt som gör att jag undrar om de facto har läst förslag. har ju visat på vikten av att vi klarar av att lägga fokus på ett antal strategiska hamnar från till för att därtill ha en bra landinfrastruktur, som är den nationella statliga politikens roll, just för att vi ska finna en hamnstruktur som har ett tydligt miljöperspektiv och tydlig effektivitet beträffande logistiken. Det är i allra högsta grad anledningen till att utredaren, parallellt med , också har lämnat ett förslag om en kombiterminalutredning just för att finna en transportkedja som är klimateffektiv och ekonomiskt effektiv för godstransporter, allt i syfte att stärka sjöfartens roll i transportkedjan. För svensk del är det väldigt viktigt att den är effektiv, både klimatmässigt och ekonomiskt. om Stockholmsperspektivet tolkar jag alltså som att inte har lagt så mycket kraft på att studera det förslag som utredaren har lämnat och det, tycker jag, gedigna underlaget från utredaren och utredningen i sig, som den tidigare socialdemokratiska regeringen tillsatte. Jag kommer efter remissomgången att ta del av vad remissinstanserna har svarat på det i mitt tycke mycket intressanta underlaget om strategiska hamnar. Naturligtvis pågår parallellt med detta ständigt ett arbete med forskning och det underlag som regeringen har att ta till sig när det gäller just kommande inriktningsmål i syfte både att klara av ett omvärldsperspektiv och att klara av det vi känner till : den stora klimatutmaning som bara kommer att bli än tydligare, men också nya tillväxtkorridorer och nya möjligheter att skapa en infrastruktur som skapar jobb och tillväxt i alla delar av landet. Det handlar alltså om allt annat än att man har en Stockholmsfixering. I stället gäller ett tydligt perspektiv på att hela landet har och spelar en stor roll i att hitta ett effektivt transportsystem. 37 (): Jag får tacka för infrastrukturministerns kommentarer. Det gläder mig att stor vikt kommer att läggas på miljöfrågorna när det gäller infrastrukturpropositionen, som tydligen ska lämnas i vår enligt . Jag tycker att det är bra om ni är så effektiva att ni får till det . Jag hade trott att det skulle bli . Det är glädjande! Det känns faktiskt som om vi är på väg att få en samlad hamnpolitik i vårt land. Jag tycker att det har varit fixerat kring . Det är precis som sade alldeles : När det gäller persontransporter är hamnar naturligtvis outstanding, men när det gäller godstransporter är det oerhört viktigt att man kan styra transporterna till andra hamnar än inne i , vilket vi har gjort i alldeles . Ett exempel är och all den olja som har kommit in där , även om det har blivit mindre av det . Jag tänker också på andra gods- och lastbilar som ska trassla sig igenom stan. Det är gott att vi kommer att kunna få spridning på de här godstransporterna på ett annat sätt i vårt land. Jag hör också att man kommer att diskutera på vilket sätt vi kan bredda forskningen när det gäller godsflödena i korridorer och annat så att vi på så sätt kan miljömässigt styra godstransporterna ut till produktionen. Produktionen av olika produkter finns ju inte direkt i storstäderna, utan den finns utefter hela kusten och upp emot . När vi fortsätter att diskutera utsläppsrätter skulle jag också vilja veta om regeringen avser att ta med transportsektorn i handeln med utsläppsrätter. Det är som sade alldeles : De frågorna måste lyftas upp. Det här är en sektor som inte är riktigt med på vagnen . Har regeringen för avsikt att ta med transportsektorn i den delen så tar vi ytterligare ett steg mot ett bättre miljötänkande i vårt land. 38 (): Det jag ser som den stora vinsten när det gäller hamnen i är ju att den kommer att frigöra möjligheter att öka persontransporterna i bland annat men också tillgodose behovet av transport av varor, flöden, i hela . Då menar jag inte bara utan jag menar områdena runt omkring. Det är trots allt så att i den här regionen bor en fjärdedel av befolkning. Jag tycker att det understryker behovet av att det finns en väl fungerande infrastruktur, inte bara i utan i mycket närbelägna områden. Därför tycker jag också att det beslut som fattades i är positivt för hela regionen. 39 (): För att ytterligare uppehålla mig och oss vid miljöaspekten skulle jag vilja aktualisera en annan fråga som har samband med detta, nämligen hur de stora fartygen ligger i hamn. Nästan alla större fartyg är ju utrustade med två sorters maskineri, dels ett för att driva fartyget framåt, dels ett för att generera elektricitet. Den tidigare finansministern hade en god idé som jag ser det. Han hade säkert många, men särskilt en gång i samband med en stor mässa eller överläggning i aktualiserade han frågan om man skulle kunna leverera skattebefriad elektricitet till de fartyg som lägger till i hamnar så att de slapp köra generatorerna. Vi ser ju överallt att de kör sina generatorer. Att stimulera dem till att använda bättre elektricitet är också, även om det inte är en jättestor fråga, en miljövänlig åtgärd. Jag skulle gärna vilja höra om infrastrukturministern är beredd att bereda också denna fråga tillsammans med infrastrukturpropositionen. 40 (): För ovanlighetens skull skulle jag vilja säga att jag instämmer i svar på den här interpellationen. Det är precis som sagts här, att när det gäller Norviks hamn konstaterar att det kommer att byggas en hamn i punkt. Sedan tar man inte vidare ställning. Man kan inte ta ställning till en hamn som inte finns. Det är ganska enkelt. Det som är tråkigt är att i den här interpellationen försöker hävda att det finns något slags Stockholmsperspektiv på hela hamnpolitiken i . Om det skulle finnas ett perspektiv när det gäller någon stad eller region är det väl snarare ett Göteborgsperspektiv som finns på hamnpolitiken i . Allting beträffande sjöfart utgår i alla fall från . Det tror jag att alla som har varit inne i transportsektorn kan ha uppfattat. En annan sak som jag också noterar är att jag aldrig har träffat en hamnledning och jag tror att jag har träffat de allra flesta åtminstone från de större hamnarna som inte har sagt att de har ambitionen att ha den mest miljövänliga hamnen och att de ska arbeta för att ha en global miljöstrategi för att se till att de har en effektiv hamn och framför allt en attraktiv hamn. Jag tror att alla hamnar har samma ambitioner, och då borde detta vara väldigt bra. Det här sättet att försöka ställa den ena hamnen mot den andra tycker jag är väldigt tråkigt. Alla i salen just nu utom infrastrukturministern kommer faktiskt från östkusten. På har man ju löst detta på ett alldeles föredömligt sätt. Man har nämligen ett samarbete mellan tre av de allra största hamnarna där man har fördelat godset mellan sig. En del går till , en del går till och huvuddelen går till . Tänk om vi på östkusten kunde sätta oss ned och föra samma diskussion. Då behövde vi inte ha denna diskussion om vem som är störst, vem som är bäst, vem som är starkast, vem som växer mest, vem som inte växer mest och framför allt vem som ska få de infrastruktursatsningar som ska komma med . Jag måste också säga att jag inte delar uppfattning att vi ska ha en nationell hamnpolitik. Jag tror att det skulle vara dumt, och det skulle vara krångligt.