prot · GU0995 · 2007-04-20 00:00:00 — Jag var också deltagare på ett seminarium som leddes av länspolismästaren i , som av rikspolischefen har fått i uppdrag att titta på hur polisen kontinuerligt och ska samverka bättre med respektive kommun. Man ska alltså försöka att hitta en arbetsform som gör att man skaffar sig en gemensam problembild och diskuterar hur man tillsammans ska skapa den bästa organisationen och verksamheten när det gäller brottsbekämpningen. Jag ser väldigt mycket fram emot det. Jag tror att det är det sättet vi ska arbeta på, att se till att polisen förankrar bättre och arbetar med det. Jag tycker att direktiven från regeringen har varit så tydliga att jag redan ser att det får resultat, och man får då framhäva att de har de lokala kontakterna. Det är bra. Polisen är ändå den som är längst ut på linan, som står närmast medborgarna. gör regeringen en kraftig satsning på fler poliser. Jag tror att det är någonting som har betydelse för att medborgarna i och ska känna att det går åt rätt håll. Men jag har respekt för att det tar lite tid, och jag hoppas att meddebattörerna har förståelse för det. 14 (): Jodå, justitieministern, nog har vi förståelse för att det kan ta tid. Jag utgår ifrån att justitieministern har de bästa avsikter. Men hon får också förstå att det skapar ohygglig irritation, ohygglig osäkerhet och ohygglig frustration i de områden som utsätts för den här osäkerheten igen. Man är så oerhört trött på den nedläggningsvåg som justitieminister åstadkom. Han lade ned i stort sett två tredjedelar av tingsrätterna runt om i , på varierande grunder. I ett antal fall var det naturligtvis berättigat, men i ett stort antal fall var det också väldigt tveksamt. Man får i gång de här onda cirklarna, att det ena försvinner, det andra försvinner och det tredje försvinner, vilket då är skäl för att fortsätta centraliseringsverksamheten och nedläggningsverksamheten. För att alla delar av ska kunna leva och utvecklas är det av största vikt att också rättsväsendet fungerar heltäckande. Den neddragning och centralisering som skett och sker är väldigt oroande. Viktiga kuggar i samhällsorganisationen försvinner, dras ned och omorganiseras. Polis, åklagare och tingsrätter undermineras, och därmed också förutsättningarna för en fullgod, grundläggande samhällsservice i stort. Därför är det väldigt illavarslande och oroande att efter avvecklingen av och tingsrätter i skapar man nu ytterligare oro, att den här regeringen medverkar till det genom att skapa av osäkerhet innan utvärderingen har ägt rum. Det är, som jag säger i min interpellation, en händelse som ser ut som en tanke att man använder nedläggningen av häktesfilialen i tidigare som ett skäl för att nu fortsätta stuprörspolitiken och suboptimeringen, precis det som var inne på. Oron bland befolkningen är naturligtvis befogad då man under en lång följd av år drabbats av den centraliseringsvåg som svept fram över stora delar av den offentliga verksamheten. Därför är det väldigt angeläget att den här regeringen tydligt markerar en ny, offensiv hållning, att värna och utveckla samhällsservicen över hela landet, och inte bara fortsätter i den tidigare, socialdemokratiska regeringens fotspår av centralisering, tro på storskalighet och toppstyrning. Jag har goda förhoppningar om att ska ta sitt ansvar på det här området när det gäller rättsväsendet. Men det finns skäl att vara lite otålig och att ställa krav på och regeringen att den här osäkerheten måste bli så kortvarig som den någonsin kan bli. Det har väldigt olyckliga konsekvenser för hela landskapet när man nu får leva ytterligare med denna osäkerhet trots, som jag sade i mitt tidigare inlägg, att de har en dokumenterat hög kvalitet och en dokumenterat hög kostnadseffektivitet på tingsrätten i . 15 (m): Det är nog viktigt att vi inte späder på eventuell oro. Men jag tror att den stora oron hos de flesta medborgare i , och de bygder som jag själv kommer ifrån framför allt handlar om frånvaron av rättsvårdande myndigheter över huvud taget. Jag fick ett samtal tidigt härommorgonen från en dam, visserligen från Gävleborgsgränsen men ändå. Hon hade varit ute och promenerat med hunden och trodde att hon hade hittat en död man. Hon ringde, och det var till närmaste polisbil. Hon fick klättra ned i diket och försöka se om vederbörande levde. Det gjorde han, och han var galen och stack i väg. Det var alltså två äldre damer med en hund, och de var väldigt bekymrade det fanns inte en polis någonstans. Det är så verkligheten ser ut på många håll i de här bygderna. Jag har varit väldigt mycket i , i , och bortöver där, och det är vita fläckar på kartan. Jag är faktiskt otroligt offensiv när det gäller att vi måste se till att vi täpper till de hålen med polisresurser och poliser som också har brottsofferkompetens, så att man kan ge medborgare rätt råd och rätt stöd. Detta ska naturligtvis ses i en helhet. Det handlar om att vi har en organisation för rättsväsendet som hänger ihop och fungerar. Det är ju inte så att den här regeringen medverkar till att späda på oron därför att man har lagt ned en massa tidigare och därför att den här utredningen finns. Jag tror att det var en av de få vettiga saker som den förra regeringen gjorde, att man faktiskt bad myndigheterna att tillsammans se hur man på effektivaste sätt kan samordna verksamheten. Om det är någonstans vi måste göra det är det ju i de bygder där det är glest med folk. är det inte glest överallt i jag vill gärna säga det. Men vi har sådana delar av länet. Och så är det i hela . Det är väldigt stor skillnad på och , om jag får ta det som exempel. Då är jag tillbaka i att jag tror att det är bra att få de här underlagen. Jag tror att man ska lyssna på dem. Man ska analysera vad det här står för, så att man åstadkommer en effektiv och bra organisation med hög kvalitet. Där ska det också vara så att man, utifrån medborgarperspektivet, inte lever med vetskap och känsla av att rättsväsendet är någon annanstans och kompetensen inte finns när man som mest behöver den. Jag tycker att vi tar viktiga steg i den vägen. Sedan tror jag att vi, och inte minst den organisation som finns inom rättsväsendet, ska vara medvetna om att vi kommer att få leva med förändringar av alla möjliga slag. Om det är någonting som rör sig väldigt snabbt är det den kriminella utvecklingen och samhällets utveckling. Där händer nya saker . Det är ständigt en förändring, inte nödvändigtvis i organisationen men i de krav som ställs på de olika nivåer och verksamheter som vi har inom rättsväsendet. Vi måste göra detta till mer av vardag och ha lite tillit till att vi faktiskt bemästrar den här föränderliga verkligheten. Jag tror och det är mitt intryck att vår personal i domstolar och på åklagarämbeten och hos polisen ändå någonstans känner det. Det är viktigt att stödja det. Men jag har inga avsikter att centralisera eller ta verksamheter långt från människorna alldeles i onödan. Jag har den bestämda uppfattningen att vi utifrån ett medborgarperspektiv ska försöka organisera verksamheten på ett så kostnadseffektivt och kvalitativt sätt som det bara någonsin går. Men vi har också när det gäller rättsvårdande myndigheter att ta i beaktande möjligheten att rekrytera den personal som finns. Också på det området behöver vi tänka kreativt och tänka nytt. Det gäller både polis och domstolar och andra myndigheter. 16 (): Jodå, och jag är säkert överens om huvudinriktningen. Hon talar väl, och jag kan lätt instämma i det hon säger om en närvarande polis och så vidare. Det är gammal god centerpolitik att vi måste ha en samhällsservice som fungerar och en närvarande polis över hela landet som finns där när folk efterfrågar den. Men det är ju det som är så paradoxalt i det här ärendet. talade vi om häktesfilialen i , som lades ned som ett resultat av den gamla socialdemokratiska regeringens centraliseringspolitik och som inte förmådde förhindra. Den lades ned . Det har fått till följd att polisen inte kan prioritera just närvaron ute på fältet. I stället får man ägna , som det ska vara en transport ned till häktet i , åt taxiverksamhet på en undermålig E 4 längs . Man får tillbringa tiden där i stället för att vara närvarande ute i samhället och göra det som människor förväntar sig att polisen ska göra. Vid alla utredningar om brott begångna i polisområde måste man ta tid för att transportera de brottsmisstänkta till förhör. Det är enkel resa och tur och retur. Detta tar alltså halva arbetsdagen i anspråk för alla dem som måste engageras i den här verksamheten. Det är en illustration av hur fel det kan bli när man sätter i gång den här negativa spiralen. Hade man i stället haft kvar häktet i hade man sluppit att spilla en massa bra polistid på det här sättet. Vi ska inte späda på oron, säger . Nej, naturligtvis vill jag inte göra det. Jag vill ingjuta framtidstro och se utvecklingsmöjligheter. Men hur ska framtidstro och vilja att investera kunna mobiliseras i det privata näringslivet när det offentliga på det här sättet signalerar neddragning, centralisering och avveckling? Även om jag litar fullt ut på att gör allt vad hon kan måste hon förstå att den här centraliseringsivern lever kvar i den gamla socialdemokratiska kultur som fortfarande så tydligt präglar mycket av rättsväsendet i det här landet. är det att leverera, . 17 (m): Jag tror faktiskt att och jag egentligen är rätt överens. Det intressanta, om vi tar häktet i som exempel, är att den beskrivning, som jag inte ifrågasätter, som och andra har levererat till mig inte riktigt stämmer med den beskrivning jag får från andra, det vill säga från myndigheten. Det gäller skälen till att det var en bra sak att lägga ned häktet, som var beslutat redan när vi debatterade det hela. Det var ett tillfälligt häkte och det ena med det andra. Och man redovisar nu att beläggningen , till exempel, för de båda Gävlehäktena, var ganska låg. Då är jag tillbaka vid . Detta har jag nämligen hört . Man träffar medborgare på plats som berättar att de får sitta och köra och frakta folk. Och så pratar jag med myndigheten, och då säger de: Nämen så är det inte, och det är ändå mer effektivt. Jag hoppas och det är lite grann det jag förväntar mig av Statskontoret att man faktiskt tittar på detta i ett sammanhang och kollar av det hela. Polismyndigheterna i kan ju inte ha suttit där utan att ta upp de negativa effekter som olika förslag har på deras verksamhet. Det är verkligen min ambition att få fram en samordning som är värd namnet, som inte gör att man flyttar problem från det ena till det andra. Vi ska försöka hitta optimala lösningar, och där måste också medborgarperspektivet finnas. I en del politiska sammanhang det upptäcker man när man kommer i regeringsställning är det ibland lite svårt att få reda på vad som gäller. Men jag tror att och jag tillsammans faktiskt har goda möjligheter att reda ut vad som är äpplen och päron och att få någon ordning på detta så att vi, seriöst, kan fatta bra beslut. Jag tror att medborgarna respekterar det. Jag tror också att det kan kännas ganska tryggt att någon försöker göra den hemläxan äntligen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2006/07:464 om och dess andel av infrastruktursatsningarna 18 Statsrådet (): har frågat statsministern om han ämnar agera för ett som tillväxtmotor för hela landet och om han ämnar agera för att ska få sin rättmätiga del av infrastruktursatsningar . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Bakgrunden till interpellationen är ett uttalande av statsministern vid frågestunden . har tolkat statsministern som att han vid frågestunden ondgjorde sig över det så kallade Trollhättepaketet och antydde att fått för mycket infrastruktursatsningar. I mitt arbete med interpellationen har jag studerat snabbprotokoll, för att kontrollera vad statsministern egentligen har sagt. Det han sade var ordagrant följande: Vi noterade hur den förra majoriteten genom ett otillräckligt anslag när man skulle göra Trollhättepaketet drog resurser från alla möjliga delar av landet, inklusive den landsända som representerar. Så blir det om det inte finns tillräckligt med resurser. Jag kan definitivt inte tolka uttalandet som ett uttryck för att har fått för mycket pengar till infrastruktur. Däremot är det en kritik mot den socialdemokratiska regeringens sätt att hantera Trollhättepaketet, att ställa regioner mot varandra och flytta pengar från prioriterade vägprojekt i hela landet till . Som säkert känner till har regeringen inlett arbetet med infrastrukturplanering för perioden . Ett uppdrag har getts till , och att redovisa ett inriktningsunderlag . I uppdraget har , tillsammans med , en särskild ställning genom att de ska bidra med sammanhållna regionala underlag för infrastrukturen som ska beaktas av trafikverken. Regeringen har därefter för avsikt att lämna en infrastrukturproposition till . och har också i uppdrag att revidera de nu gällande infrastrukturplanerna. Deras förslag är nu ute på remiss. När det gäller att stärka roll som tillväxtmotor har regeringen redan gjort ett flertal åtgärder, och fler är på gång. Aktuellt är att i den vårproposition som har överlämnats till finns ett förslag om ett program för utveckling och ökad konkurrenskraft för svensk miljöteknik. Satsningen syftar till att öka möjligheterna till svensk export inom området miljöteknik med en ökad inriktning på små och medelstora företag. Åtgärderna har inledningsvis en tyngdpunkt i miljöinriktad forskning, utveckling och demonstration för huvudsakligen vägfordon, men även civila flygplan, då detta möjliggör att satsningen snabbt kan komma i gång. Programmet är på 2007 och . Denna satsning kommer att ytterligare stärka den västsvenska fordonsindustrin och därmed också roll som tillväxtmotor. Slutligen vill jag instämma i det tar upp om framtidsinriktade industri och om vilken betydelse hamn har för vår exportindustri. Självfallet är detta faktorer som har betydelse för hur resurserna för väg- och järnvägsinvesteringar fördelas . Men för att kunna säkerställa att får det kallar för en rättmätig del av investeringarna måste vi också beakta vilka brister och behov som finns i andra delar av landet för att se var våra investeringspengar gör störst nytta. Det är det som regeringen nu kommer att göra i arbetet med infrastrukturplaner för perioden 20102019. 19 (): Jag tackar för att jag får ett svar av infrastrukturministern. var det så att jag hade ställt interpellationen till statsminister . Det här är väl ytterligare ett bevis på att han inte hinner prioritera arbetet i kammaren här. Han kritiserade ofta för att han tog för få interpellationer, men då trodde man kanske att den moderata statsministern skulle visa på något annat. Han hänvisar numera till att eftersom tog så få behöver han också bara ta några få. Det tycker jag är trist, för jag tror att hade behövt draghjälp, hade behövt ha sin statsminister här och få se hur viktigt det är att det satsas på infrastrukturen i det här landet. Det vet , och det vet jag. Det hade varit bra om statsministern hade kunnat prioritera arbetet i den här kammaren för att också kunna ta del i det och hjälpa infrastrukturministern i det. Jag tror att jag hade kunnat hjälpa dig, , med att argumentera för mer pengar till vägar och järnvägar i det här landet. För det är ju vi överens om behövs. Något förvånande är det dock att ni under er oppositionstid alltid hade mer pengar till vägar och järnvägar än vad vi hade i de budgetar som vi lade fram med och . Då hade de borgerliga partierna alltid ett högre anslag till vägar och järnvägar, och vi debatterade det ofta här i kammaren. Det går bra för nu med hög tillväxt och jobben som strömmar till tack vare den goda ekonomin och den grund som Socialdemokraterna lade . Fler jobb och mer skatteintäkter kommer till, och det går bra för . Då är det ju lite förvånande att det första ni gör inte är att satsa på vägar och inte järnvägar heller, utan det första ni gör är att dra ned på hjälpen till de sjuka och de arbetslösa. Det första ni gör är att dra ned på skatterna till de förmögna i stället för att satsa på det som ger jobb i förlängningen, nämligen god infrastruktur. Man kan fråga sig om ni alltid hade fel i opposition när ni lade er på ett högre anslag än vad vi gjorde, eftersom ni nu har ändrat er. Socialdemokraterna hade i sitt förslag 8,2 miljarder mer till infrastrukturen. Det röstades ned av den borgerliga majoriteten här i kammaren. Det beklagar jag. Det var dels ett anslag på för att amortera de lån som och har, dels var det 1,1 miljard i infrastrukturindexuppräkning som vi socialdemokrater lade som förslag. Det röstade den borgerliga majoriteten ned. Det är trist att man gör så när man väl får chansen att regera det här landet och har påstått inför väljarna att man kommer att satsa. Om vi är överens om att det behövs mer i hela landet vill jag också framhålla vikt. Det behövs mer satsning på Västra stambanan, att man färdigställer E 20, E 6, E 45 och E 40, och det behövs underhåll på vägarna. Det behövs också en bra kommunikation till norra största hamn, nämligen hamn. Där är ju vi överens, . Därför är det beklagligt dels att den borgerliga majoriteten har röstat nej till högre anslag till infrastrukturen, dels att inte vill vara med och ta den här debatten här . 20 HANS (): Det var en intressant början på meningsutbyte mellan infrastrukturministern och , där infrastrukturministern ägnade hela sitt inlägg åt vad frågan gällde medan ledamoten ägnade fem av åt annat än det som interpellationen berörde. Jag tycker därför att det finns all anledning att fästa avseende vid infrastrukturministerns svar på intressanta frågor. Det här är viktigt för landet. Mitt intryck är att både , statsminister och alliansregeringen är oerhört intresserade och förstår vikten av infrastruktur. Låt mig peka på en liten detalj i interpellationen och interpellationssvaret som handlar om det så kallade Trollhättepaketet som kom . var jag själv regionalpolitiskt aktiv i , kommunstyrelsens ordförande i . Jag kan vidimera det svar som ger. Jag tror inte att det var någon som uppfattade detta som en regional konflikt. Jag tror inte att det fanns någon i som inte tyckte att det är rimligt att det kommer satsningar till och . Vad som skedde var att man med det så kallade Trollhättepaketet tog bort utfästelser om investeringar i . Det är djupt olyckligt. Precis som infrastrukturministern framhäver är det olyckligt när man på det sättet skapar konflikter mellan olika landsändar. I grunden är det nämligen så att bra infrastruktur i olika delar av landet gynnar resten av landet. Ett framgångsrikt och pulserande är bra för och bra för . Ett framgångsrikt och pulserande är bra för och bra för . I går hade en uppvaktning av de skånska riksdagsledamöterna. Jag tror att vi är 44 stycken. 26 av dem hörsammade inbjudan från . Det tycker jag är en klar manifestation. En av de frågor som lyfte fram var just behovet av infrastruktur. Den i inlägg till var en uppräkning av olika vägar. Jag skulle kunna göra en egen sådan baslista utifrån ett skånskt eller sydsvenskt perspektiv: E 6, E 22, olika hamnar, järnväg. Jag tror inte att jag behöver påminna infrastrukturministern, för jag är av den bestämda uppfattningen att hon är väl medveten om alla de här projekten. Då kommer man till det jag tycker är cloun i det svar som har avgivits, nämligen att om det inte finns något att fördela så blir det inga pengar vare sig till järnväg eller väg på , i eller i . Det är därför sysselsättning, arbete och tillväxt är grunden för alla politikområden, inte minst när det gäller infrastrukturen. Avslutningsvis, fru talman, vill jag peka på en sak som jag tycker är väldigt bra, både i fråga och synpunkter och i infrastrukturministerns svar, nämligen att vi har en insikt om att infrastruktur är kopplat till tillväxt. Det är därför vi när vi tittar på vägar, järnvägar och flygplatser ska ha fokus på just tillväxtdimensionen. Hur kan detta förmera vårt land? Hur kan vi öka vårt svenska välstånd? Jag kommer från en region, , där vi till exempel ser hur pendlandet nu markant ökar, vilket också är intimt förknippat med en väl fungerande infrastruktur. Jag tycker att det var ett alldeles utmärkt svar som infrastrukturministern gav. Jag är helt övertygad om att hon gör det med stor trygghet som företrädare för vår alliansregering. 21 Statsrådet (): Jag har lite svårt att avgöra orsaken till interpellation. Det blir inte tydligare när jag hör inlägg. Antingen är det för att misstolka statsministern och hans svar i kammaren eller för att plädera för behov av bra infrastruktur eller också är det för att undvika att ta ansvar för socialdemokratisk politik. Den politiken har inneburit att man flyttade pengar från andra delar av landet till Trollhättepaketet och därmed skapade frustration i landet. Parallellt med detta har man fullständigt undvikit att ta ansvar för de människor som lever i ett utanförskap med hög arbetslöshet. Därför har den här regeringen satt fokus på människors utanförskap och den stora arbetslösheten och skapat förutsättningar för att människor ska kunna komma i arbete. Vi lägger stor kraft på att skapa förutsättningar för företagande i alla delar av landet så att man kan utveckla och anställa. Självständiga människor med eget ansvar och en egen plånbok att bestämma över är vad vi har i fokus. Därmed kan vi skapa förutsättningar för nya reformer. Det pågår två parallella arbeten som är mycket intressanta. Det ena är att stärka den regionala nivån och skapa förutsättningar för en tydligare prioritering, ett tydligare ansvar och en sammanhållen infrastrukturplanering. Det andra är ett arbete för att skapa underlag för en transportpolitisk logistik där transportslagen kan kroka i varandra så att vi kan få både ekonomiskt effektiva transporter och framför allt klimatpolitiskt hållbara transporter. Det parallellarbetet pågår . Det kommer att redovisas men också . har det samlade ansvaret liksom , som lyfte upp. Det arbetet är otroligt intressant. Det kommer efter en utvärdering att visa vilken möjlighet vi har att hitta andra former för en tydligare regional delaktighet i infrastrukturen för att skapa tillväxt i hela landet och minska de regionala klyftorna. Det är alltså två parallellarbeten som den här regeringen har prioriterat för att minska klyftorna mellan människors inkomster och minska de regionala klyftorna. Det är ett mycket intressant arbete som och nu arbetar med. Jag rekommenderar att ta del av det arbetet i och prata med sina partikolleger som är aktiva i det här arbetet. Jag är mycket imponerad av det arbete som pågår i . Jag ser fram emot det underlaget. Parallellt pågår det en hamnutredning, en kollektivtrafikutredning och en kombiterminalutredning just för att möta de möjligheter att skapa en bra infrastruktur som avslutningsvis pekar på. Det gäller till exempel hamns roll. Då måste också logistiken till hamn fungera. 22 (): Det är roligt att många engagerar sig i den här debatten. Det gör dock inte statsministern, har vi lagt märke till. undrar om jag vill misstolka honom. Det hade varit jättebra om han hade varit här. Då hade han kunnat förtydliga sig. Han har ju inte prioriterat arbetet i kammaren. Så är det med den saken. Jag valde att i mitt inlägg prioritera de övergripande frågorna om vikten av att satsa på infrastruktur. Vi socialdemokrater har lagt mer i vår alternativa budget än vad den borgerliga regeringen har gjort. Jag frågade varför ni inte höjer anslagen till de nuvarande planerna eftersom ni också tycker att det här är så viktigt. När vi styrde det här landet räknade vi faktiskt upp . Det gör inte ni. Därför måste och dra ned på sina nuvarande planer. säger att vi ska vänta och se och att vi ska utreda. Det är viktigt att det som pågår nu får de här satsningarna. Annars blir det ju ytterligare förseningar. Det är oansvarigt att inte räkna upp så som vi gjorde tidigare, även om jag tyckte att det var för lite.