prot · GU09112 · 2007-05-24 00:00:00 — Därför tror jag att det är ganska viktigt att vi orkar diskutera inte bara det nationella perspektivet utan också det globala. Jag tror nämligen att det är på samma sätt för er som det är för mig när jag kommer ut på mina möten. Den globala diskussionen kan man föra, men diskussionen bland väljarna i salen blir väldigt snabbt väldigt nationell, om bilen, om bensinen och så vidare. Vi har ett ansvar, tycker jag, att faktiskt göra lite som gör. Jag tycker inte att vi ska kritisera de politiker som försöker att föra upp även det globala perspektivet. Det är det som är väldigt avgörande. Och vi har kanske störst underskott på diskussion om det. 129 (): Energipolitiken är både komplex och mångfasetterad. Beslut som fattas påverkar såväl klimatförändringarna som den ekonomiska tillväxten liksom hushållens och företagens ekonomi. När beslut fattas måste alla dessa aspekter tas in, och det är farligt att stirra sig blind på endast en faktor. Bilden blir inte mindre komplex av att energipolitiken är en global fråga. Beslut som fattar berör andra länder liksom beslut som fattas i andra länder berör vårt land. Därför måste energipolitiska frågor, i de fall det är möjligt, samordnas på global nivå. Det är bra med minskad energianvändning. Det är dock viktigt på vilket sätt det sker. Med fel metod kan det ske till priset av ökad arbetslöshet, lägre tillväxt och ökande utsläpp. Det har helt klart funnits en befogad oro över den tidigare regeringens oklara energipolitiska inriktning. Inte minst och inställning har oroat. Den föregående regeringens avveckling av fullt fungerande kärnkraftverk var direkt skadlig för både miljön och svensk ekonomi. Att nu har en regering som sagt att det inte blir mer kärnkraftsavveckling är viktigt för den svenska industrin. Den får därigenom klarare spelregler än tidigare då ett ständigt avvecklingshot hängde över den. Det är bra att regeringen har slagit fast att det är oljeberoendet som ska bekämpas snarare än kärnkraften. Oljan utgör en nästan lika stor andel som kärnkraften av det totala energianvändandet, ungefär en tredjedel. Det finns alltså en stor potential att minska oljeberoendet. förslag, att industrin ska minska sitt oljeberoende , blir förmodligen omöjligt att klara av om kärnkraften ska avvecklas. utsläpp av koldioxid per invånare är ett av de absolut lägsta i hela EU. Utsläppen av koldioxid per invånare i är mer än så stora som i . Mot den bakgrunden och med tanke på storlek är det naivt att inbilla sig något annat än att de stora besluten måste fattas på global nivå om de ska ge någon märkbar effekt. Regeringen har varit pådrivande i EU för att sätta upp tydliga mål för att minska de klimatpåverkande utsläppen. Dessa internationella avtal och åtaganden ställer också krav på . av 2007 ska förhoppningsvis komma med tydliga direktiv för hur målet att reducera koldioxidutsläppen med mellan ska kunna förverkligas. En viktig del av arbetet kommer med all sannolikhet att vara att effektivisera energianvändandet samt att gå från oljeberoende till förnybar energiproduktion. Det finns utan tvekan en stor potential att energieffektivisera, och det är ingen hemlighet att den sparade terawattimmen är den bästa. Varifrån den nya energin ska komma beror på en rad faktorer som marknaden själv råder över. Staten kan till viss del genom ekonomiska styrmedel styra inriktningen. Genom forskning och teknik kan man finna nya vägar att producera billig och ren energi. Därför är forskning och utveckling av mycket stor betydelse. Transportsektorn är viktig att ställa om. Etanol och biogas är huvudspår, men i forskningen kan man naturligtvis komma fram till nya rön. Stora förhoppningar ställs till den så kallade andra generationens biodrivmedel där man ska kunna framställa etanol till lägre kostnader. EU:s energiministrar har också slagit fast att av transportsektorns konsumtion ska bestå av biobränslen. Regeringen har också infört en särskild miljöbilspremie. Även andra ekonomiska fördelar för miljöbilar finns, och regeringen har sagt att flera åtgärder kan bli aktuella. Regeringen har tillsatt en klimatberedning som bland annat ska föreslå hur man med styrmedel och andra åtgärder kan uppnå de klimatpolitiska målen. Energipolitiken kommer att vara en viktig del i det arbetet. Regeringen ska återkomma med en finansiering av en klimatmiljard som ska användas till energiforskning och till investeringsstöd. Arbetet med en nationell handlingsplan för energieffektivisering är i gång. Uppdraget är förlängt. ska göra en sammanställning av redan genomförda åtgärder och vilka effekter de faktiskt har haft. Pengar avsätts för att stärka miljötekniken, och solvärmestödet till hushållen förlängs. Forskning för att minska tillverkningskostnaderna för solenergi är också någonting som prioriteras. Ytterligare medel har avsatts för att stödja utbyggnaden av vindkraft liksom bildandet av vindkraftscentrum. Alla dessa projekt och satsningar visar att alliansregeringen tar energiomställningen på allvar. Vi ska klara att energieffektivisera och ställa om till hållbar produktion utan att den ekonomiska tillväxten tar stryk eller att svensk industri tvingas att flytta till andra länder. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 130 PER () replik: Vi hade en diskussion om hur man ska tänka, om man ska tänka lika eller om man ska tänka olika eller om man ska tänka rätt. Men jag tror att vi i alla fall kan vara överens om att man måste tänka klart . Det har ju inte alliansen lyckats göra än så . Jag vet inte hur länge ni kommer att tänka, men det har tyvärr inte hänt särskilt mycket. Det är väl det som jag vill fråga om här. pratar mycket om internationella åtgärder. De stora utsläppen sker internationellt. Det kan vi vara överens om. Frågan, den springande punkten, är ju: Hur får man till internationella åtgärder? Det är där som vi tydligen har olika uppfattningar. Jag och mitt parti tror att det är väldigt viktigt att vi visar på positiva exempel. Vi måste visa att det faktiskt går att kombinera en inte så tung fossilanvändning med att man har en bra välfärd, att man har en bra ekonomisk utveckling, att man har ett bra samhälle, helt enkelt. har, tycker jag, gått ut åt andra hållet och i valrörelsen förespråkat just sådana subventioner av fossilanvändning som var inne på i sitt tidigare anförande. Ni föreslog att man skulle sänka skatten på bensin och diesel. Frågan är om det är rätt signaler för att få till internationella åtaganden. Om man går ut och säger att vi ska göra det billigare för människor att använda fossila bränslen, tror du att man då underlättar för , och andra internationella aktörer att säga att de ska ta stora initiativ, gå före och gå med på stora neddragningar av sin fossilanvändning? Jag tror inte det. Jag tror att det är en signal som säger att vi struntar i klimatet och miljön och att det ger ett carte till krafter i de länderna och andra länder att faktiskt strunta i Kyotoprotokoll och åtgärder för klimatpåverkan. 131 () replik: Det här med bensinskatt, , är en intressant fråga. Jag skulle vilja ha reda på i din replik sedan vad du tycker är en lämplig beskattning. Håller ni fortfarande fast vid att ni vill att bensinen ska kosta litern? Det skulle vara mycket intressant, och jag tror att svenska folket skulle ha glädje av att veta vad det kan bli för priser om det nu mot all förmodan skulle bli regimskifte nästa val. Vi håller naturligtvis fast vid vår uppfattning. Vi tycker att vanliga människor är överbeskattade. Vi tycker att det är fel med den hårda beskattning som är på alla drivmedel, även etanol. Därför håller vi fast vid det. Det ska bli intressant att höra vad Per själv har för politik, vilken som är den rimliga nivån. Vi ska naturligtvis ta vårt ansvar. Det gör vi. Som jag räknade upp så har vi också en lång rad satsningar. Vi har också som krav fört fram att man inom EU ska bygga upp en stor fond så man kan vara med och hjälpa de länder som växer till . Jag tänker på , , . Den miljöteknik som vi faktiskt har här i och som vi är duktiga på speciellt i kan vi exportera. Vi kan också hjälpa till så att de kan få den tekniken. Är det något som är med och stöder, att den här fonden kan bli till så vi kan hjälpa de länderna att få det bästa och mest effektiva sättet att skydda miljön? 132 PER () replik: Till att börja med kan jag konstatera att det inte är någon skatt på etanol. Det enda som finns är momsen som gäller på alla varor. Annars har vi varken energiskatt eller koldioxidskatt på etanol. När det gäller din andra fråga har till exempel i vårbudgetförslaget föreslagit att vi ska höja koldioxidskatten på bensin och diesel med . Den politiken vill vi fortsätta med. Men det är också viktigt att inse att vi vill göra det lättare för alternativen. Vi har medverkat till en storskalig utbyggnad av de alternativa bränslena, förnybara bränslen, runt om i landet. Vi har verkat för att man ska få till en lagändring där man gör det möjligt att konvertera befintliga bensin- och dieselbilar för förnybara bränslen. Vi har också föreslagit att man ska ha ett bidrag för den konverteringen så att det blir möjligt även för människor med lägre inkomster att faktiskt köra på förnybara bränslen, vilket ju alliansens miljöbilspremie inte alls har hjälpt till med. Det handlar om att göra det dyrare att använda fossila bränslen, att smutsa ned och att bidra till problemet, medan det ska vara billigare och lättare att göra rätt, att bidra till lösningen av problemet. De flesta kan vara överens om att subventioner till det dåliga alternativet, som alla är överens om är sämst för miljön, inte kan vara vägen framåt. Jag undrar fortfarande: Vilka signaler tror du att det skulle ha gett till den internationella spelplanen om förslag i valrörelsen hade gått igenom? Tror du att det hade gjort det lättare att få igenom internationella åtaganden om att minska koldioxidutsläppen om hade subventionerat fossila bränslen? 133 () replik: Först en sakupplysning. Det var just momsen vi ville halvera. Vi har den högsta momssatsen i , . Vi föreslår och har också ett finansierat förslag på att halvera den momsen för alla drivmedel, för biobränsle, för diesel och för bensin. hör vi att Per vill föreslå en 50-öring. Men det skulle vara intressant att höra vad målsättningen är, om den fortfarande ligger fast. Det tycker jag är viktigt att upplysa svenska folket om. Det är inte 50-öringen som är målet, utan det är betydligt högre än så. Det tycker jag är en negativ syn på vanligt folk. Det är en överbeskattning och viktigt att veta inför nästa val. Det är oerhört viktigt att ha en realistisk energipolitik. Vi är med nu i regeringen och satsar på vindkraft där har vi en mer offensiv satsning än regeringen och vågkraft och solenergi. Det är jättebra, men det är helt orealistiskt om vi inte förstår att vi är helt beroende av både kärnkraften och vattenkraften för överskådlig framtid. Det är också något som är positivt för miljön. Det gäller att vara realistisk, att se att vi har alternativ. Vi ska satsa på biobränsle, och det är andra saker vi ska utveckla och satsa kraft på. Men basen för , för konsumenter, enskilda och industrin, är ju att vi använder kärnkraften så länge vi kan, så länge vi kan garantera säkerheten, och också utvecklar den och ser till att vi får ut en bättre effekt, även när det gäller vattenkraften. Det är positivt för och för miljön. 134 (): De socialdemokratiska riksdagsledamöterna från har drivit kravet på ett vindkraftscentrum på , bland annat genom kontakter med den tidigare socialdemokratiska regeringen och med motioner och skriftliga frågor i . Argumenten för en etablering på är starka. För talar bland annat kopplingen till högskolan och dess centrum för vindkraftsinformation. Som en följd av riksdagsbeslutet med antagande av propositionen Miljövänlig el med vindkraft meddelade dåvarande statsminister i samband med i att skulle få etableringen av ett nationellt vindkraftscentrum. På grund av det då närliggande valet och valutgången hann inte den socialdemokratiska regeringen med att fatta beslut i ärendet. Jag har viss förståelse för att en ny regering vill stanna upp och göra nya överväganden. Men vid det här laget borde man ha tänkt färdigt. Jag kan inte se att något har förändrats i den bedömning som den socialdemokratiska regeringen gjorde , att efter en sammanlagd bedömning är en väl lämpad lokalisering som kan bidra till utvecklingen av vindkraft. Centrumets uppgift skulle bland annat vara att sprida kunskap om naturresursen vind och information för att underlätta placering av vindkraft. Är det prestige som gör att näringsministern och de borgerliga ledamöterna inte kan verkställa och besluta om ett vindkraftscentrum på ? Måste man säga nej bara för att initiativet kommer från Socialdemokraterna och ? I gårdagens säger kommunstyrelsens ordförande centerpartisten följande efter att hon har lett en uppvaktningsdelegation till : Bland annat tryckte vi på att det skulle vara resursslöseri om man inte utnyttjade de kunskaper och den databas som är allmänt tillgänglig på högskolan. Här har man redan satsat , och det innebär att det är en ren besparing att fortsätta att bygga på det som redan finns på . Ni i näringsutskott har tagit ställning till den motion jag väckte . Socialdemokraterna i utskottet ställer sig bakom min motion om att fullfölja löftet om att vindkraftscentrumet ska lokaliseras till . Det är mycket glädjande. Men bland annat den borgerliga majoriteten avstyrker motionen. Jag beklagar det. får den politiska långbänken sitt rätta namn, och vi på får gå i ovisshet i väntan på den borgerliga regeringens besked i höstens budget. Jag beklagar även detta. Med detta, herr talman, instämmer jag i de yrkanden som framställde här under sitt anförande, men med innehållet i mitt anförande gäller det naturligtvis reservation 12. 135 (): Det var egentligen inte min mening att gå upp i den här debatten, men jag råkade bli sittande efter voteringen, och jag kan inte låta bli när jag hör så mycket bladder från talarstolen. säger att kärnkraften är positiv för miljön. Jag undrar om han har besökt en urangruva och sett hur det ser ut där man tar fram uran. Jag undrar om han har besökt en upparbetningsanläggning och sett hur det ser ut där. Det har jag gjort. Det är inte så att kärnkraften inte behöver fossil energi tvärtom. Det finns kalkyler som visar att en kilowattimme el från ett kärnkraftverk producerar nästan lika mycket koldioxidutsläpp som en kilowattimme från ett kolkondenskraftverk . Det är inga stora skillnader. Förmodligen är kalkylerna inte riktigt korrekta, men det är ändå helt klart att kärnkraften är beroende av fossil energi. Det är dessutom av det uran som behövs för världens samlade kärnkraftverk som bryts i dessa gruvor. till kan man fortfarande demontera kärnvapen och den vägen få fram uran som upparbetas till bränsle. Men den resursen finns bara till. Sedan måste man börja bryta i mycket fattigare uranfyndigheter, vilket gör att det blir ännu större massor att flytta och ännu större skadegörelse i dessa marker. Det är lite pinsamt att höra bristen på kunskap. När det gäller idén om en EU-fond för att hjälpa fattiga länder, exempelvis och , att skaffa den bästa tekniken undrar jag om man inte vet någonting om vad som händer där. Var byggs de modernaste etanolfabrikerna ? Jo, i . Man satsar på att bygga dem i . Var byggs de mest energieffektiva stålverken? Jo, i . Vet ni hur mycket kineserna satsar? Jag har besökt ett kinesiskt elbolag. Detta bolag investerar ensamt i ny vindkraftsteknik. Var finns den modernaste och bästa tekniken? Jo, i de här länderna. Inte sjutton behöver vi komma och hjälpa dem. De jobbar väldigt snabbt på den här omställningen och är mycket väl medvetna om det som pratade om att det är där hos dem de stora energibehoven finns. Vad kan vi då göra i ? Det är faktiskt så att med den kända teknik som vi är duktiga på i solvärme och solceller klarar vi vår totala energiförbrukning, vårt totala energibehov , genom att använda oss av sex gånger av vårt lands yta. Det motsvarar min grannkommun . Om vi använder en sådan yta och ser till att vi har solceller och den resterande delen solfångare på en sådan yta ger det oss, med dagens teknik, all den energi vi behöver för allt vi använder oss av. Och den ytan finns, spridd i hela landet där vi råkar bo, nämligen på de södervända taken på våra hus. Vi kan alltså investera för framtiden nu och på det sättet faktiskt se till att vi får behålla många jobb hos oss. Var finns de jobb som påstod skulle försvinna med den nya tekniken så att det hela blev ett nollsummespel? Jag skulle vilja veta var fossilbränslesektorns alla jobb i det här landet finns. Jag besökte i går. Vilken är den snabbast växande sektorn inom ? Ni vet det kanske inte, men det är vindkraften. Den växer med . Svensk verkstadsindustris snabbast växande område är faktiskt alternativ energi och vindkraften fast vi inte har några direkta bolag i den branschen. Man jobbar som underleverantörer. Det kommer massor av nya jobb i den sektorn. Det är mycket tillväxtgenererande att ställa om till alternativ energi. Men jag undrar var jobben som skulle försvinna finns. Jag ser dem inte. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Vissa konkurrenspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU14 Vissa konkurrenspolitiska frågor (prop. 2006/07:88). 136 (): När jag hamnade i näringsutskottet tänkte jag att det skulle bli ett arbetsamt utskott att sitta i. Regeringen och majoriteten hade ju utlovat så mycket näringspolitik och så mycket småföretagarpolitik, och det var så många frågor som var felaktiga under den förra mandatperioden och under den förra regeringen. Jag trodde därför att det skulle bli mycket att göra. Detta som jag nu visar upp är den första proposition vi behandlar . Det kommer faktiskt två till, och vi har tidigare behandlat en skrivelse. Jag vet inte hur man ska tolka detta. Jag vet inte hur man ska tolka det faktum att endast två ledamöter från majoriteten är här i kammaren när vi behandlar den första propositionen. Jag tycker att i varje fall statsrådet borde ha varit här. Det är kanske så man försöker mörka det man inte har gjort under den här mandatperioden. Jag tycker att det är svagt att statsrådet inte är här och framför allt att de borgerliga ledamöterna inte är här. Propositionen omfattas av tre ynka sidor i detta sammanhang. Resten är bilagor. Det är i och för sig en viktig proposition det erkänner jag gärna. Propositionen handlar om något så knastertorrt som ändringar i lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser med mera. Det som är intressant med propositionen är att detta handlar om ett domstolsförfarande, och det är faktiskt tur att vi har den situationen i Europeiska unionen att man kan gå till domstol och klaga, och tack vare detta blir vi tvungna att ändra en lagstiftning. Det hela handlar om att man vill ersätta ordalydelsen offentligt stöd med ersättning i någon form. Hela kammaren är överens om att om man har en lagstiftning som menar att man särskilt ska redovisa om man erhåller offentligt stöd så kan detta inte tas bort genom att man kallar det för ersättning. Vi är självklart emot att man smygvägen från den offentliga sektorn kan gå in och ge stöd i form av så kallad ersättning och därigenom undkomma offentlig granskning. Vi anser därför att det är viktigt att man öppet redovisar vad man gör. Därför vill jag bifalla utskottets ställningstagande under punkt 1. I detta betänkande tas också sex motioner upp. Frågan om avregleringen har jag vid åtskilliga tillfällen diskuterat med många borgerliga kamrater runt om i vårt land och inte minst i min egen region . Det finns, vad jag kan se, två borgerliga kamrater kvar i kammaren . Även i det sammanhanget tycker jag att det är konstigt att man inte är intresserad av att diskutera. Det är måhända ett uttryck för maktens nonchalans. Det var ju det vi anklagades för, och ni sitter väl i samma båt. De sex motionerna tar upp konkurrenspolitiken på olika sätt. Tre motioner tar upp frågan om avregleringen. Samtliga efterlyser en genomlysning av hur om- och avregleringen skedde , hur det gick och vilka konsekvenserna blev. Man hänvisar bland annat till , eller mer formellt SOU 2005:4, Liberalisering, regler och marknader. Utredningens betänkande omfattar nästan 900 sidor, och jag rekommenderar kammarens ledamöter att läsa den. Den är synnerligen tänkvärd, och jag kan gärna låna ut den om det är någon som är intresserad. Det som var intressant med utredningen tycker jag framför allt var att de som tyckte att avreglering var onödigt och dumt och över huvud taget inte något man skulle ha fick smäll på fingrarna. De som tyckte att man skulle ha ännu mer avreglering och liberalisering fick också smäll på fingrarna. Utredningen kom fram till att det var rätt att gå den här vägen, men i vissa sammanhang var man tvungen att införa regler även för avregleringen. Det vill säga, man skulle reglera avregleringen. Det här är ganska klokt. Låt mig ge några exempel. Vi hade till bara en telemarknad, där den fasta telefonin fungerade alldeles utmärkt. Det var nämligen så. Konsumenterna vann på den fasta telefonin. Vi kunde ringa till utlandet för nästan ingenting jämfört med innan. Men det fanns även en väldig massa bolag som erbjöd mobiltjänster. Det fanns en väldig massa valmöjligheter, oftast i form av kort i olika färger som man kunde köpa. Man kunde välja kort rosa, rött eller grönt. Problemet var att alla kostade lika mycket. Det var ett av problemen. Detta har man via lyckats lösa. Ett annat exempel är elsektorn. Den var i allra högsta grad på sitt sätt reglerad. Men det fanns också väldigt många företag. vet vi att det är tre företag som dominerar den sektorn. Vi vet att den dras med en rad problem. Detta har också hänt på . Ytterligare ett exempel är taximarknaden. Jag tror ingen kan vara riktigt stolt över den avreglering som gjordes av taximarknaden. Taximarknaden är i allra högsta grad ett stort samhällsproblem. Vi har nått en liten bit på vägen, men ändå inte så långt som vi skulle ha velat göra. Det man hade att göra i den här utredningen var att titta på följande avreglerade branscher: elmarknaden, inrikesflyget, järnvägsmarknaden, postmarknaden, taximarknaden och telemarknaden. Alla är på sitt sätt speciella. Alla de här marknaderna hade enligt utredaren brister vad gäller konkurrens, konsumenträttigheter och reglering efter avregleringen. Några exempel på vad utredningen föreslår är att man ska ha en nätmyndighet för el som ska bli en egen myndighet. Denna ska finansieras via avgifter. Myndighetschefer för statliga myndigheter som i huvudsak hanterar reglerings- och tillsynsfrågor bör få en stärkt oberoende roll. Till exempel PTS, Järnvägsstyrelsen, den fristående nätmyndigheten och Luftfartsstyrelsen bör placeras under , inte under de departement som hanterar detta. ska redovisa hur situationen ser ut för taxibranschen. Jag tror inte att särskilt många ledamöter i denna kammare har speciellt stora invändningar mot det här. Något eller några av förslagen har också genomförts vartefter, men man har inte gjort en enhetlig bedömning. Det har inte redovisats en proposition med anledning av denna utredning. Därför ter sig majoritetens yttrande över de här motionerna ytterst märkligt. Man hänvisar till att en del av utredningens förslag redan har genomförts, och därför föreslår man avslag på motionerna. Problemet är, fru talman, att , alltså , ville man anmoda regeringen att göra en översyn av de marknader som om- och avreglerats. Man skulle då väga in olika förslag och föreslå nya åtgärder. Det vore i det här sammanhanget minst sagt intressant att få veta vilka åtgärder som har vidtagits som har gjort att dessa motioner bör avslås. De borde i stället anammas av den här majoriteten. Slutligen vill vi också, när det gäller punkt 3 om , anmäla ett särskilt yttrande från oss socialdemokrater.