prot · GV0946 · 2007-12-18 00:00:00 — Toppmötet har tydligen glömt bort att Lissabonstrategin vilar på tre ben: tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Jag vill därför fråga statsministern om han tycker att de slutsatser på miljöområdet som man kom fram till på toppmötet verkligen lever upp till vad ungdomarna från miljötinget förväntar sig av oss politiker . Och på vilket sätt ämnar statsministern ta tag i frågan så att Göteborgsöverenskommelsen verkligen hålls? Kommer hållbar utveckling med som ett naturligt inslag när vi fortsättningsvis diskuterar den förnyade Lissabonstrategin? 121 Statsminister (): Även jag förärades en pusselbit som uppmanar oss alla att cykla mer. Jag har alltså också fått min pusselbit. Låt mig säga att detta är en översyn som ska göras av den hållbarhetsstrategi som löper sida vid sida med den övriga Lissabonstrategin. En del har påpekat att de borde föras närmare och kanske ihop i en gemensam strategi. Det är någonting vi ska se över och som rimligen också kommer att vara aktuellt under det svenska ordförandeskapet. Som jag påpekade i många av de diskussioner som förs om bördefördelning med förnybar energi och växthusgasutsläpp förs diskussionerna mycket närliggande. Det kommer vi också att se i takt med att man bland annat förstärker genomslaget för den utsläppsrättshandel som finns på plats i . Då hänger frågorna samman. Men rent strategimässigt är det precis detta som vi kommer att se över : Är det möjligt att lägga ihop dem, eller ska de fortsatt löpa sida vid sida? Men det är ingen som har glömt bort dem. De finns med och ska diskuteras. 122 (): Jag blir lite orolig när jag läser slutsatserna från toppmötet. Det gäller detta med äktenskap. Justitieministrarna har på EU-nivå diskuterat att man eventuellt skulle kunna ha gemensamma äktenskapsregler när det handlar om gränsöverskridande äktenskap. Då är det skilsmässa som är den svåra frågan. Vi har i riksdag tittat noga på detta och på vilka konsekvenser det skulle kunna få. Tyvärr handlar det om rätt så långtgående konsekvenser. Om en svensk kvinna gifter sig med en iransk man och sedan flyttar tillbaka till och skiljer sig kan det innebära att svensk domstol tvingas tillämpa iransk lag. Det kan få långtgående jämställdhetskonsekvenser. Det är svårt för en kvinna att skilja sig i , och det sker på mannens villkor. Även om en kvinna gifter sig med en man från ett annat EU-land kan det innebära en försämring när det gäller skilsmässa. I en del länder blandar man in privatdetektiver som tar bilder för att bevisa att den andra parten har varit otrogen, och den som har varit otrogen missgynnas och får betala en ofta stor summa pengar. Sådant här ligger väldigt långt tillbaka i tiden för oss, och jag tycker inte att vi ska återvända dit. har vi lyckats få med , som är berett att gå emot detta. Vi har dessutom vetorätt från svensk sida, så det räcker att vi är ensamma. Jag blir lite orolig när det står att rådet nu uppmanas att finna en lösning på det här området. Som jag ser det finns det ingen lösning, och jag hoppas verkligen att det är regeringens linje. Vi har också majoritet i för det. 123 Statsminister (): Låt mig vara tydlig med att det är vår avsikt att vi inte ska införa regler som innebär att möjligheten att få skilsmässa i svensk domstol inskränks för vissa grupper, vilket ju skulle kunna innebära att en del av de beskrivningar som gav kan bli verklighet. I svensk domstol ska vi tillämpa svensk lag i skilsmässomål. Det är vår uppfattning. Det har vi nog brett stöd för i denna svenska riksdag. Vi läser inte orden i dokumentet på engelska find solutions som att det entydigt skulle gå emot vad vill se på plats. Snarare kan det vara ett sätt att mjuka upp och säga att man respekterar att det ser olika ut. För den händelse det inte är fallet krävs det ju, som påpekade, enhällighet. Vi har varit mycket tydliga i de sammanhang vi har kunnat med att vi inte accepterar någon annan ordning än att svensk lag gäller lika för alla och används i svensk domstol när det gäller skilsmässa. 124 (): Vi står ständigt inför nya utmaningar. En av de stora utmaningarna är ju globaliseringen. I en alltmer globaliserad värld där allt fler blir konkurrensutsatta handlar politiken mycket om att möta de framtida utmaningarna. En av de största utmaningarna handlar om klimat och energi. Där har gått i bräschen och varit föregångare. När det gäller målen för energipolitiken och effektiviseringen hoppas vi från oppositionens sida att även kommer att gå i bräschen. När det gäller frihandel och globalisering har den svenska modellen varit en stor tillväxtfråga för och . efter Vaxholmsdomen kan man känna en oro för den svenska modellen och det som är kopplat till tillväxt. I det här perspektivet är det inte lönefrågorna som oron gäller, utan den gäller de avtal som inte är lagstiftade. Inför mötet informerade statsministern oss i . Det handlade exempelvis om dem som jobbade inom industrin och behövde ny utbildning. Då kan man fundera över det livslånga lärandet och om att man ska få en möjlighet till en ny chans till utbildning. Jag undrar hur mycket av detta som finns med i Lissabonstrategin, det vill säga att man ska få nya chanser till utbildning senare i livet. I Lissabonstrategin talas om tillväxt-, social- och miljöpolitik och om att detta ska gå hand i hand. 125 Statsminister (): Detta är i mycket en inhemsk diskussion. har goda erbjudanden som kanske inte alla andra har när det gäller möjligheter att studera under hela livet. Mig veterligen har det inte diskuterats på detta europeiska råd, och det har kanske inte varit den stora diskussionen när det gäller Lissabonstrategin heller. Men det är klart att detta är ett perspektiv som gör sig påmint i många länder. Jag hör att man för fram de här resonemangen, inte minst när det gäller behovet av att människor sadlar om mitt i livet. Man märker att förändringar i arbetsmarknaden gör att förutsättningarna förändras för det jobb man en gång hade på en viss ort. Det är viktigt att vi har ett system som är böjligt och flexibelt för detta och bistår med möjligheter att genom utbildning eller på annat sätt ställa om. Men detta är som sagt föremål främst för den inhemska svenska debatten. Det var ingen stor diskussion på detta toppmöte. 126 (): Tack, statsministern, för en bra återrapport! har bland annat antagit slutsatsen att man ska öka det europeiska samarbetet för att bekämpa terrorism och andra former av organiserad brottslighet. Syftet med detta är nog uppenbart för alla. Aktiviteter på Internet nämns speciellt som ett problem, och vi vet att det finns starka krafter inom EU som vill öka övervakningen av vad medborgarna gör på Internet. Det EU-direktiv som tvingar Internetoperatörer att lagra uppgifter om människors privata kommunikation är ett exempel. Ett annat exempel är EU:s sanktionsdirektiv, som i syfte att stoppa fildelning ger privata organisationer befogenheter att övervaka och identifiera fildelare. Det är en befogenhet som annars brukar ges bara till myndigheter. Upplever statsministern att det finns ett tryck från kolleger inom EU att driva den här utvecklingen vidare mot mer övervakning och mer kontroll av medborgarna, och då i synnerhet när det gäller Internetanvändare? Vilka möjligheter har vi då i att värna om rätten till frihet och anonymitet på Internet? 127 Statsminister (): Det finns nog ett väldigt stöd i och också här i för åtgärder som gör att vi kommer åt brottslingar, trafficking och sådana delar av Internetanvändandet som handlar om att nå fram med sexuella erbjudanden till minderåriga från personer med illasinnade avsikter. Som alltid i politiken beror det lite grann på hur man vrider verklighetsbilden. Det är ingen som står och ropar på ökad medborgarövervakning. Det är en diskussion som alltid måste balanseras. Det handlar om vilka åtgärder som fungerar och om hur vi ska se till integritetshänsyn i användandet av dessa åtgärder. Detta har vi haft många exempel på här i . De diskussionerna har inte förts , men de kommer naturligtvis upp när försöker bli bättre på att komma åt den organiserade brottsligheten. Det vi i har gjort vid användandet av tvångsmedel är att försöka markera att det ska vara mycket allvarlig brottslighet och att det ska avgränsas till de grupper som är allra mest livsstilskriminella och begår de grövsta brotten. Det är precis så man måste föra resonemangen, så att det blir minsta möjliga negativa påverkan på medborgare i allmänhet som man når största möjliga träffsäkerhet gentemot de grupper som står för den grövsta brottsligheten. 128 (): Tack statsministern för återrapporteringen! När man läser dokumenten från i ser man att det är väldigt många bra ambitioner. Vi har på slutet börjat komma in lite grann på brottsbekämpning, och det är en fråga just kring det som jag skulle vilja ställa. Tittar man på de här dokumenten ser man att det pratas om att bekämpa terrorism, men det pratas inte så mycket om det som vi tidigare talade om och som statsministern precis var inne på, trafficking och människohandel. Den frågan var väldigt högt upp på EU:s agenda . Men när jag läser de här dokumenten känner jag att jämställdhetsfrågan och även frågan om trafficking och människohandel, framför allt då för sexuella ändamål, har hamnat lite i bakvattnet. I kan man läsa att är en av främsta exportörer av prostituerade. Omkring 20 000 bulgarer är prostituerade och jobbar i framför allt och . I är av de prostituerade bulgarer. Det här visar att legaliseringen av prostitution är ett problem i . Handeln med sexslavar inbringar runt till kriminella grupper och är därmed landets, alltså , mest profitgivande kriminella aktivitet. Den här kriminaliteten är ett stort hot mot unionen. Om de här kriminella kretsarna får pengar som även används i vapen- och droghandel ofta samverkar man ju i den här brottsligheten är det oerhört negativt för EU:s framtid och säkerhet. Finns det enligt statsministern några strategier för att motverka människohandel, kanske speciellt då för sexuella ändamål, som jag tar upp här , inom ministerrådets ram? 129 Statsminister (): Den frågan hör rimligen hemma inom ramen för det särskilda , alltså det råd för inrikesfrågor där justitieminister företräder och där man för den här typen av resonemang. Sedan kan det vara sant att det i vissa dokument nämns väldigt mycket terrorism. Det präglar debatten i några av länder på ett sätt som vi kanske inte riktigt känner igen i . Vi vill gärna påminna om problem kring trafficking och sexuell exploatering på det sätt som här gör sig till tolk för. Men, som sagt, det här hör mer hemma inom ramen för , som snarare , när väl detta fördrag är på plats, kommer att få förstärkta möjligheter att agera bland annat mot den myckna kriminalitet som är kopplad till sexuell exploatering i . 130 (): Jag har först en reflexion. Jag tycker att det var ett väldigt kort anförande inledningsvis som vi fick höra från statsministern med tanke på vikten av mötena i och och med tanke på den splittring som fanns inom regeringen inför de här toppmötena. Det är en spricka som sedan kanske sjunker tillbaka till att vara en spricka mellan regeringen och delar av den borgerliga riksdagsgruppen och som manifesterades genom att en utrikespolitisk talesman protesterade och demonstrerade mot och andra ledare på plats i . Jag tycker att den del som handlade om toppmötet mellan och EU har kommit bort här . Jag hade behövt ha en annan föredragning från statsministerns sida. Det är så många viktiga frågor som är förknippade med det. Statsministern berörde själv migration men utvecklade det inte. Migration är en viktig fråga. vet vi att många människor drunknar på flykt från hunger och fattigdom och politiskt förtryck, på väg från över till . Människors vilja att söka sig en bättre framtid någon annanstans ska vi respektera. Det måste vi också politiskt hantera. Men det finns ett annat drag, alltså att man i någon kolonial anda utnyttjar länders utbildade människor för att slippa utbilda människor i sitt eget land. Det vi nu kan se i flera europeiska länder är att man minskar den egna utbildningen och kompenserar det med att rekrytera färdigutbildade människor från inte minst . Det här är något som vi måste agera mot. Det handlar om att dränera på kompetens, på kunnande. Vi tar inte det ansvar som vi annars uttrycker att vi ska ha i förhållande till samarbetsländer. Det handlar om att man kanske inom ett handelsavtal och inom migrationspolitiken inte bara alltmer fokuserar på råvaror och på politiskt inflytande i förhållande till att gör ett mer tydligt intåg i , igen eller för framtiden. Det handlar också om detta att man dränerar när det gäller de mänskliga resurserna i form av utbildad arbetskraft. På vilket sätt har statsministern agerat? Eller har den över huvud taget agerat i de här frågorna? 131 Statsminister (): Det är väldigt ovanligt att man får höra synpunkten att man håller för korta tal, men jag ska notera det. Jag är inte riktigt säker på var landar i detta, men jag vill säga att det finns en diskussion. Den kommer vi också att ha i därför att regeringen förbereder ett förslag när det gäller arbetskraftsinvandring gentemot tredjeland. Jag delar inte det synsätt som ger uttryck för. En av grunderna för att människor drunknar på väg till är att de är i hopp om att kunna ta sig till en bättre tillvaro men att det inte finns tillräckligt bra institutioner och regler för att möjliggöra det. Då säger vi till en del länder i att man inte bara kan svara med att skicka fler patrullbåtar och säga att det här är en kontrollfråga. Det handlar ju i grunden om att skapa regelverk som möjliggör för människor att på legal grund välkomnas och att sörja för en bättre framtid för sig själv. Väldigt ofta är erfarenheten att de som får komma till ett annat land och jobba skickar hem en del av de resurser som de förtjänar. Väldigt ofta återvänder de också sedan med ett kunnande som har förstärkts. Så har väldigt många länder på vår jord utvecklats, och jag tror i grunden att vi också ska bejaka att en utveckling kan möjliggöras för . Jag skulle snarare vilja säga så här: Den svenska linjen är att ha bättre och mer ordnade regler för att man ska kunna röra sig över gränser. Man får gärna jobba men, som sagt, inte på illegal grund, och man ska inte bemötas med misstänkliggörande. Detta kommer vi att försöka arbeta för både här i och inom ramen för Europeiska unionen. Jag tycker faktiskt också att det kommer till uttryck i slutsatserna på ett sätt som jag är väldigt nöjd med att vi lyckades påverka. 132 (): Jag vill tacka statsministern för utomordentliga svar på frågorna. Jag återvänder till miljöfrågorna. Det är inte egendomligt att vi ledamöter i frågar mycket kring miljön just . Jag tänker på toppmötet som har varit på och också på , men det är också en fråga som prioriteras av alliansen. Utifrån detta perspektiv vill jag ta upp miljöfrågan igen, och jag gör det i ett långsiktigt perspektiv. Miljöutsläppen stannar inte vid gränserna. Det finns en diskussion om utvidgning och ett aktivt arbete från EU-hållet. Men det finns också något som heter kontinuitet. De olika ländernas ordförandeskap prioriterar olika frågor. är med i en trojka bestående av , och . Det är ett ordförandeskap som ligger framåt i tiden men inte speciellt långt. Ur detta perspektiv vill jag ta upp frågan om hur resonemanget går för att trygga att miljöfrågan kommer att finnas kvar på agendan, eftersom frågan kräver ett långsiktigt arbete från EU:s sida för att man också ska uppnå ett resultat. Jag vill gärna höra statsministerns svar kring detta. 133 Statsminister (): Det är alldeles korrekt. Trojkan träder till i och med det franska ordförandeskapet . Efter det följer sedan, som sagt, , och det svenska ordförandeskapet är . I våra initiala samtal är det väldigt tydligt att samtliga tre gör bedömningen att klimat- och miljöfrågor kanske kommer att vara i toppen av agendan . Det beror delvis på bördefördelningsdiskussionerna när det gäller hur vi ska nå en ökad förnybar energiandel och möta EU-interna krav på att minska växthusgasutsläpp, hur det ska komma på plats. Men det handlar också om förberedelse för det FN-ledda arbetet mot att nå en klimatöverenskommelse . Till det kommer också eftersom flera har frågat om det hållbarhetsstrategin inom EU. Det är alltså ett hållbarhetstänkande där man väger in många miljöaspekter som inte bara är kopplade till vårt klimatstrategiska arbete. Det här kommer alltså definitivt att vara på toppen av den europeiska agendan åtminstone under de två, som vi nu överblickar. Därefter, om vi nu får en överenskommelse på plats och vet hur målformuleringarna ser ut, kommer väldigt mycket att handla om vilken politik man ska ha och med vilken konsekvens styrmedel och andra åtgärder ska användas för att åstadkomma förändringen. Det är naturligtvis det som är viktigast för människor i deras vardag. har redan kommit väldigt långt här. Vi kan sätta ett exempel och lära många andra. Många andra anstränger sig nu också i hög utsträckning. Men jag tycker att detta bevisar det som vi har sagt om EU . Det är kanske det viktigaste instrument vi har i hela världen för att på internationell nivå gränsöverskridande faktiskt möta globala hot mot mänskligheten. 134 (): Jag vill tacka statsministern för den information som har givits här och först komma med en reflexion och därefter gå över till mitt frågeämne. Jag har mycket stor förståelse för att riksdag inte kommer att landa i en folkomröstning kring det nya fördraget. tror jag att europaparlamentarikern från har rätt på den punkten att det skulle kunna ge fördraget en större förankring. Jag tror faktiskt och det ska inte uppfattas som försåtligt att det finns en mycket stor möjlighet för en ja-majoritet i en sådan folkomröstning. Ett bekymmer är att många medborgare uppfattar att de inte är delaktiga i ett läge där de kan påverka processen, för ratificeringsskedet handlar om ett ja eller ett nej. Då upplever de att det handlar om att antingen förkasta det eller ta det som det är. Ett stort bekymmer är hur vi skapar delaktighet i en konstitutionell process både för och för vårt land. , fru talman och herr statsminister, till min reflexion och min fråga. Jag har tidigare med statsministern tagit upp det nya ämbete som inrättas med fördraget med en permanent ordförande eller president i det . Han eller hon kommer att sitta med möjlighet till omval . Statsministern gav i den frågestunden uttryck för att han tycker att det är viktigt att det finns ett fortsatt reellt innehåll i det nationella ordförandeskapet som berör vårt land . Min konkreta fråga till statsministern är: Vilka strategier, vilka åtgärder och vilka politiska kontakter knyts med andra länder inom Europeiska unionen avseende att det nationella ordförandeskapet fortfarande får, som statsministern uttryckte det så vältaligt, ett reellt innehåll? Det handlar också om att fortsatt bevakar det nya ämbetets konstitutionella innehåll och politiska tyngd. 135 Statsminister (): Den valde ordförande som ska få har en mycket speciell bakgrundshistoria, eftersom riksdag till sin majoritet markerade sitt motstånd mot denna idé. Som kan notera blev inte det utfallet. regeringar var med och släppte fram det. En del av de frågetecken som hade till grund för det märker man nu kommer fram. Hur ska detta balanseras mot ett nationellt ordförandeskap? Vilken typ av roll ska denne valde ordförande ha? Ska det vara någon som verkligen leder det europeiska arbetet framåt? Eller är det mer en samordningsman eller -kvinna som försöker få ihop kompromisserna i korridorerna? Helt ärligt kan jag säga att ingen egentligen har svaret på det. Det kommer att sättas ett exempel mycket utifrån vem den valde ordföranden blir och hur vi, om det är på plats vid ingången av 2009, det tjeckiska och svenska ordförandeskapet, hanterar detta. Vi kan åtminstone säga så pass mycket att vi har stor påverkan på hur det kommer att bli. Min bestämda uppfattning är att om man ska ha kvar idén med ett nationellt roterande ordförandeskap måste det innehållsligt upplevas som att och vem det nu än är har ett inflytande och att det syns. Annars kommer väldigt snabbt synpunkten att bli att det inte är någon mening med de roterande ordförandeskapen. Tro mig, vi kommer att återkomma till den här diskussionen. Det kommer att vara väldigt tydligt just när bär ordförandeskapet hur vi försöker hitta balansen mellan den nye valde ordföranden och det nationella ordförandeskapet. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § (forts. från 9 §) Svar på interpellation 2007/08:233 om kvinnors våld mot män 136 Statsrådet (): Låt mig åter igen säga att våld i alla former, oavsett vem som utövar våld, aldrig kan accepteras i vårt samhälle. Det ska naturligtvis alltid beivras. Det är ändå så att mäns våld mot kvinnor är ett större samhällsproblem än kvinnors våld mot män. kan vi se att kvinnors våld mot män är ett område där vi har alltför lite kunskap. Jag tror att den typ av debatt som vi har här kan hjälpa till att underlätta eller få bort den stigmatisering och det tabu som interpellanten mycket riktigt visar på. En större öppenhet och ett fritt debattklimat tror jag gynnar inte bara våldsutsatta kvinnor utan också våldsutsatta män. Så det här är att välkomna. Interpellanten reser ett antal frågor i inlägget som handlar om våld mot äldre. Jag tror att det är väldigt viktigt att fokusera på den åldersgruppen. Också där har vi en begränsad kunskap . Däremot har den äldre person, kvinna som man, som utsätts för våld, inom ramen för ett äldreboende eller i en nära relation, precis som alla andra medborgare möjlighet att få hjälp av . insatser är till för alla som är i behov av stöd och hjälp i en utsatt situation. När det gäller andelen äldre finns det också förstärkta tillsynsmyndigheter i form av äldreskyddsombud som har gjort en ganska stor insats med att kartlägga och se hur äldreomsorgen fungerar. Så om det sker inom ramen för äldreomsorgen finns det ganska stora möjligheter att det upptäcks den vägen. Man kan också vända sig till äldreskyddsombudet direkt. De äldre och inte minst de multisjuka, de som vi kan säga är de sköraste i vårt samhälle, värnar den här regeringen särskilt mycket om. Vi skriver också, exempelvis i direktiven till , om vikten av att säkra en värdig äldreomsorg och att ha de sköraste individerna i åsyftande när vi nu försöker ta fram en lagstiftning eller ett förslag som kan stärka en trygg och säker äldreomsorg. Till skulle jag vilja säga att den tidigare regeringen har varit väldigt duktig på mycket av analys och retorik, men det har varit väldigt lite handling. Det har handlat mycket om ord, men det har handlat väldigt lite om att förstärka skyddet för kvinnor. Våldet mot kvinnor har ökat. Vi ser att det är en ökad anmälningsbenägenhet, vilket är bra. Men vi tror också att det kan finnas dolt ett ökat våld mot kvinnor. Man har inte lyckats bemästra det problemet. Anledningen till att handlingsplanen är så konkret och innehåller så många förslag är just att vi vill gå till handling. Vi tänker inte i första hand ägna oss åt retoriska övningar. Vi tänker försöka åstadkomma skillnad i praktiken för de kvinnor som far illa i vårt land, som är våldsutsatta. Det är vår primära uppgift, för det är en försummad uppgift. Här sätter vi in våra insatser. Vi hoppas att handlingsplanen, där den del som pekar på inte på något sätt finns med i själva åtgärdsplanen, är ett redskap för att åstadkomma en klar förbättring. Vi tänker gå till handling. Vi tänker göra det som tidigare mest har varit retoriska övningar. 137 (): Jag vill tacka för att vi kan ha den här debatten. Det känns betryggande att det är så mycket på gång just inom äldrepolitiken. Det är viktigt att vi har fått samtala om kvinnors våld mot män, något som knappast diskuteras annars. Naturligtvis är det så, som och säger, att det allra mesta våldet går i motsatt riktning. En sökning på Google på frasen mäns våld mot kvinnor ger 195 000 träffar.