prot · GU09111 · 2007-05-23 00:00:00 — Rapporten Vad innebar införandet av fritt skolval i för segregeringen i skolan? från visar att både den etniska och den socioekonomiska segregeringen har ökat sedan betygsintagningen infördes i gymnasieskolor. har också en rapport där problematiken kring det fria skolvalet tas upp. vill i stället understryka behovet av en närhetsgaranti inom gymnasieskolan. För att motverka segregeringen och skapa en skola med mångfald, en skola som är en mötesplats för elever med olika bakgrund, förutsättningar och intressen, måste det finnas en närhetsgaranti som ger de elever företräde som bor närmast skolan. Vad vill regeringen och majoriteten i utskottet aktivt göra för att bryta segregeringen? Vill man göra någonting alls? Utskottsmajoritetens svar på vår motion kan jag inte tolka på annat sätt än att man är nöjd med hur det är. Den borgerliga majoriteten som talat så varmt om att bryta utanförskapet vill inte göra någonting för att bryta segregationen eftersom det gynnar deras barn och det samhälle som de vill ha ett samhälle med ökade klasskillnader, ökad segregation och ökat utanförskap. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2 i betänkandet. 145 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. Det är väldigt bra att regeringen återigen lägger fram ett förslag som verkligen förstärker elevernas möjligheter till valfrihet. Det betänkande om frisökning som vi behandlar innebär att eleverna får större möjligheter att välja den skola som bäst passar den enskilde. Man får en större frihet att kunna se vad det är man vill, vad det är för inriktning och annat som passar en. Den enskilde ges den möjligheten. Det här förslaget om frisökning innebär också att det blir en större likvärdighet mer likvärdiga förutsättningar, mellan kommunala och fristående skolor vilket också är bra. Just nu pågår, som också tidigare talare uppmärksammat, en utredning om en översyn av gymnasieskolan. Inriktningen är att den nya gymnasieskolan ska få ordentliga grunder som också blir en bas för fortsatt lärande och för ordentliga jobb, för en livslång utveckling. Den nya gymnasieskolan ska ha en examen med tre valbara inriktningar: ett studieförberedande program, ett yrkesförberedande program och en modern lärlingsutbildning. Det studieförberedande programmet ska leda till en gymnasieexamen med allmän behörighet. Det yrkesförberedande programmet ska, liksom lärlingsutbildningen, kunna leda till allmän behörighet. Det är dock inte ett krav. Det ska alltså finnas en valmöjlighet även där för eleverna. Lärlingsutbildningen ska också kunna ha en stor del av utbildningen förlagd på en arbetsplats, alltså kopplad till praktisk verksamhet. Det här är basen för den nya gymnasieskolan. Frisökningen ser vi från regeringens och allianspartiernas sida, som sagt, mycket positivt på eftersom detta stärker den enskilde eleven. Vi vill till och med ta ytterligare steg vad gäller den här tanken. Utbildningar som erbjuds på gymnasiet ska vara sökbara för alla elever inte bara vad gäller de nationella programmen utan också där det finns lokala inriktningar. Först då får vi en riktig frisökning. Regeringen har till sittande utredning om en reformerad gymnasieskola gett direktiv om att se över hur de här lokala inriktningarna ska kunna omfattas av frisökningen. När det gäller Socialdemokraternas reservation i betänkandet är det lite intressant att se att deras arbete med att förnya skolpolitiken faktiskt har börjat. Socialdemokraterna säger ju att de är bedrövade över att eleverna måste vänta ända till 2010 på alliansens nya gymnasieskola. I reservationen säger de: Det medför att en hel generation ungdomar missar de förbättringar som gymnasieskolan är i starkt behov av. Det har man alltså kommit till självinsikt om, vilket är bra, tycker jag. Det jag däremot inte förstår i Socialdemokraternas resonemang i reservationen är att man i grunden, om jag förstår det rätt, är positiv till frisök men säger att det kan leda till kvalitetsförsämringar. Jag, och regeringspartierna är överens om att valmöjligheten för eleverna stärker möjligheterna, inte försämrar varken kvalitetsmässigt eller individuellt. Det är bra att eleverna får större möjlighet att välja skola. Bifall till utskottets förslag i betänkandet! 146 () replik: Jag tyckte att jag var väldigt tydlig när jag sade att vi ställer oss bakom frisöket. Det jag tycker är synd är att man har dragit tillbaka Gy 07 och att det inte ska komma en ny gymnasieskola . Ungdomarna hade behövt de förändringar som vi hade föreslagit 2007. Det här innebär att man får vänta. Frisöket är vi helt överens om, men vi tycker inte att det är bra att man nu gör så här och rycker loss det ur sitt sammanhang. 147 () replik: Det är helt riktigt att gymnasieskolan behöver förändringar just för elevernas skull, att de ska vara bättre rustade för fortsatt lärande men också för att komma ut på arbetsmarknaden direkt. Det är det som regeringen föreslår. Vi ansåg den debatten har vi haft i kammaren att Gy 07 inte alls var så kraftfull och inte kunde motsvara de behov som verkligen finns, för att kunna se till att eleverna blir så bra rustade som de kan vara både för fortsatt lärande och för att komma ut i arbetslivet. Vi såg att det var ett halvdant försök. Därför vill vi ha en större, omfattande gymnasieutredning och återkomma, och det kommer att bli verklighet framåt 2010. Däremot ställer vi oss mycket positiva till den del i Gy 07 som gällde just frisöket. Det är den som plockas ut för att eleverna ska kunna få möjlighet att söka mer fritt, och till exempel för att motverka den boendesegregation som finns, att se vad som passar en elev bäst och vilken utbildning en elev vill gå. Vi vill gå ännu längre och se till att vi får ett frisök som gör att man kan gå in på alla utbildningar. 148 () replik: Det resonemanget förde vi också, att det hade varit bra om man kunde söka över hela landet. Men eftersom det skulle kräva att man tillför kommunerna resurser för inackorderingstillägg med mera var det begränsningen. Egentligen är det ett fiktivt val, därför att det bara är vissa som har råd att söka en skola långt från hemmet. När det sedan gäller genomförandet tycker jag att det hade varit bättre ur elevsynpunkt om man låtit Gy 07 genomföras och sedan utifrån sin politiska ideologi gjort förändringar. Väldigt mycket jobb är redan nedlagt ute på de olika gymnasieskolorna, och det stannar nu bara av eftersom man inte vet någonting om inriktningen. Den stora markering vi gjorde var på yrkesutbildningarna, och det har ni också lyft fram, i och för sig i en annan version. Man hade ju kunnat göra den versionen som ett undantag i stället för att riva upp hela propositionen. 149 () replik: Vi ansåg då den debatten har vi haft att det inte var försvarbart att sätta i gång en så pass stor organisationsförändring som Gy 07 innebar just för lärarna och de elever som är i skolan. För lärarnas del skulle man ha behövt organisera om och veta att man måste göra om samma organisation igen. Om vi hade satt Gy 07 i sjön skulle det för elevernas del ha inneburit att några årskullar hade fått ett nytt system, för ansökningar till högskolan och annat. Vi såg att det inte var försvarbart att göra det. I dialog med olika parter kom man överens om att det är bättre att vänta tills de större förändringarna kommer. Jag har inte hört några större diskussioner om det efteråt, utan man tyckte att det var väldigt bra. Regeringen har också varit väldigt tydlig med hur man vill att inriktningen på den nya gymnasieskolan ska vara med de tre valbara inriktningarna, studieförberedande, yrkesförberedande och lärlingsprogram. Lärlingsdelen kommer också att kunna genomföras som ett prov , och vi tillför pengar för att man ska kunna få i gång det ute på gymnasieskolorna så att eleverna får en ordentlig lärlingsutbildning där företagen och arbetsplatserna också kan vara verksamma. 150 (): Valfrihet är ett honnörsord för oss moderater och oss i alliansen. Med mer valfrihet kan alla elever hitta en skola som passar och alla kan komma till sin rätt. Det är bra att många skolor tävlar om att få erbjuda eleverna den bästa utbildningen. Över 500 friskolor har ansökt om att få starta , och det är positivt att så många har idéer om en bättre skola som de vill förverkliga. tycker jag att det är orättvist att de kommunala skolorna inte får chansen att locka elever på samma sätt som friskolorna får. Det hämmar utvecklingskraften i den kommunala skolan. Det känns lite ovärdigt, lite förnedrande, att man som elev måste tigga och be sin hemkommun om att få gå på ett kommunalt gymnasium i en annan kommun. Så är reglerna . Det är lite märkligt att en skola måste vara privat för att kunna rekrytera elever fritt. Det här skulle reformen med frisök rätta till, var tanken. Vi ärvde förslaget från den förra regeringen, som tydligt har deklarerat här. När vi nu ser konsekvenserna måste jag tyvärr säga att det är lite av en bluffreform, som Socialdemokraterna planerade. Restriktionerna är så omfattande att de flesta gymnasieplatser inte går att söka i alla fall. Man får nämligen inte söka någonting som är lite annorlunda. Inriktningar mot idrott, musik och företagande som är ganska populära går inte att söka. Specialutformade program går inte att söka. Det gäller till exempel hälsoprogrammet på en skola i och hantverksdesign på Parkskolan i de går inte att söka. Det individuella programmet går inte heller att söka. Om det finns en lokal inriktning på ett program stängs hela programmet för frisök på alla skolor i hela kommunen, inte bara den som har den lokala inriktningen. Jag kan ta ett exempel. På här i har man en inriktning mot beteendevetenskap på det samhällsvetenskapliga programmet. Det är säkert spännande, bra och attraktivt för många elever. Men det är en lokal inriktning, och det gör att alla 30 skolor i som har det samhällsvetenskapliga programmet är stängda för frisök. Man kan tyvärr inte söka det samhällsvetenskapliga programmet i efter reformen heller. Så ser det ut inte bara i utan i alla våra 20 största kommuner och i många andra, men jag har inte tittat på dem. För naturprogrammet, teknikprogrammet och många andra är det precis likadant. Faktum är att frisöksreformen innebär att tre av fyra gymnasieplatser inte omfattas av frisöket. Eleverna får även fortsättningsvis böna och be sin hemkommun om att få söka till dem, och det får de ofta inte, i alla fall inte om de bor i en s-styrd kommun. Vad är det då man får söka? Ja, det är egentligen det man har på skolan hemma, inte det annorlunda, nya, kanske lite spännande. Om skolorna hade varit friskolor hade eleverna kunnat söka dit fritt. Den här orättvisan känns väldigt felaktig. Vi dukar upp ett dignande smörgåsbord av spännande utbildning, men det blir inget annat än skådebröd för eleverna. Det här är inte det som vi moderater menar med valfrihet. Jag kan inte se det förslag som vi debatterar som något annat än ett första litet steg. Därför är jag glad att utskottsmajoriteten så tydligt säger att alla utbildningar som finns på gymnasiet ska vara sökbara för alla elever i hela landet. Det är en ganska enkel grundprincip. Men frågan är varför ni socialdemokrater inte ställer upp på det här, vare sig den reform som ni själva genomförde eller när ni nu reserverar er mot beslutet. Varför ska eleverna tvingas välja en friskola om de vill gå någon lite annorlunda utbildning? Hur kan man försvara att friskolorna får rekrytera elever fritt, men inte den kommunala skolan? Jag har ställt frågan tidigare från den här talarstolen, men inte fått något svar. Jag hoppas få det . Jag tycker att det är dags att förbättra villkoren också för de kommunala skolorna. Vi tar ett första steg mot det , men vi återkommer i samband med Gy 09, som det heter. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 151 () replik: Det finns flera saker som man skulle kunna ta upp här, bland annat hur man definierar ordet valfrihet. Jag tänkte fråga om det som valde att inte beröra, nämligen den fråga som jag hade om segregationen. Segregationen har ju ökat sedan man införde den så kallade valfriheten, som man talar så varmt om. och även visar på en rapport där man har tittat särskilt på som visar att det här inte motverkar segregationen. Det har tvärtom ökat segregationen. 152 () replik: Den reform vi debatterar handlar om elevernas möjlighet och rätt att söka gymnasieskola i en annan kommun än den man bor i. Det är det som debatten egentligen ska handla om. Det är därför notabelt att inte berör detta över huvud taget. Hon berör inte att hon och hennes parti egentligen har varit motståndare till detta i evig tid. Det är det som vi borde diskutera. Men jag besvarar gärna det som säger om segregation och eventuell effekt av betygsintagning även om det ligger utanför den här reformen. Min bild är den rakt motsatta mot den som ger uttryck för. Jag menar nämligen att en annan form av intagning av elever, där deras egen prestation är det som avgör, minskar segregationen. Om vi tittar oss omkring på hur det ser ut i våra storstäder ser vi en ganska kraftfull boendesegregation. När det gäller den möjlighet som elever har att komma in på det som uppfattas som attraktiva och populära skolor i finns det ett enda sätt med den modell som vill ha, nämligen att bosätta sig nära den skolan. Om man är en nyanländ flykting eller invandrare och bosatt i vem har då råd att köpa sig en lägenhet vid för att komma in på eller gymnasium? Ingen har råd med det. Med vår modell med ren betygsintagning, som man har infört i , har alla elever chans att med egen kraft ta sig in på den skola de vill gå i. Jag tror att det starkt bidrar till en ökad integration. Vi har infört samma modell i , där jag har varit kommunalråd tidigare. ser vi att i villasamhällets kommer av eleverna på gymnasium från de södra förorterna. Det blir en blandning av elever där som aldrig någonsin hade funnits med en annan intagning. Dessutom är den här modellen rätt vedertagen i hela , GR, där jag tror att är ansvarigt för skolan. Så vad är det egentligen ni kommer här och vill ändra och ta bort? 153 () replik: försöker ge sken av att jag pratar om någonting helt annat, som debatten inte handlar om. Vi har skrivit en motion angående att man också bör ta in frågan om närhetsprincip när det gäller frisöket. Om man bor närmast en skola så ska man också ha företräde till den. Det ska inte vara betygsintagningen som gäller. Man ska ju ändå vara behörig för att söka in till programmet, och det ska vara tillräckligt. Det ska inte spela någon roll vem som har det allra högsta betyget. Det är intressant att tar upp bostadspolitiken. Vad gör ni när det gäller bostadsfrågor för att minska bostadssegregationen? Det är mycket riktigt det som är problemet. Vi löser inte problemet med bostadssegregationen genom fritt skolval. Dessutom förs nu en bostadspolitik som gör det ännu svårare för människor med sämre ekonomi att över huvud taget ha en bostad i innerstaden när man nu vill sälja av samtliga hyresrätter. Därmed gör man det svårt för dem som inte har de ekonomiska möjligheterna att flytta dit de vill. Vi måste också se till att inte bara är en bra skola, utan samtliga skolor runt om i landet ska ha en så god kvalitet som möjligt. Man ska kunna ha bra lärare, bra lokaler och goda resurser för att kunna tillgodose de behov som olika elever har. Inte heller detta har vi sett några förslag om från den nya regeringen. Det är reprimander, disciplin och så vidare. Det är mycket byråkrati. Men när det gäller att se till att släppa ut resurser till skolorna för att kunna ha fler lärare och en bra skolmiljö så gör regeringen ingenting. 154 () replik: Om det är någonting som jag inte tycker att regeringen ska få kritik för på skolområdet så är det att den inte skulle göra någonting. Den gör massor! Regeringen sprutar ju ut förslag för att förbättra skolan det ni och dina förra regeringskompisar har misslyckats . Var fjärde elev lämnar utan ordentliga betyg. Det har ni inte gjort någonting åt. Det blir bara värre och värre. Det är det vi tänker göra någonting åt, och det här är ett av de förslagen. säger att alla skolor i ska vara bra. Jag håller verkligen med om det. Efter ett tolvårigt socialdemokratiskt styre där har instämt varför är det då så att var fjärde elev slutar utan att vara godkänd i alla ämnen? Hur kommer det sig när alla skolor ska vara bra skolor? Man måste också fråga sig vad en bra skola är. Jag tror att vi har lite olika uppfattning om det. Vad är en bra skola för mig och mina barn? Det finns naturligtvis en bra grundkvalitet för alla, men sedan har vi lite olika preferenser och önskemål. Den fråga som den här debatten egentligen gäller är: Varför ska inte jag få välja själv vilken skola jag vill gå i eller den skola som jag tycker är bäst för mig och mina barn? Det är det som vi på den borgerliga kanten slåss för, och det är det som ni på vänsterkanten inte slåss för. Ni vill låsa fast eleverna. Ni vill ha det precis så som säger; man ska gå i den skola som man bor närmast. Om man bor i ska man gå i skolan där. Om man bor i ska man gå i skolan där. Ni vill låsa fast eleverna. Ni vill cementera segregationen. Det ställer vi på den borgerliga kanten aldrig upp på. Ni har inga lösningar och inga svar på den frågan. 155 (): Om man skulle ställa en fråga till föräldrar och barn om vad de tycker om att man ska införa ett system där alla är hänvisade till den skola som kommunen har bestämt så är jag helt övertygad om att nästan alla skulle svara nej. Ändå behöver vi inte se tillbaka längre än till för att se att det faktiskt var så. Den enda möjligheten att välja skola var om föräldrarna lyckades flytta. öppnade den borgerliga regeringen för friskolor. Det blev allt vanligare att man kunde välja också inom kommunen mellan kommunala skolor något som var helt okänt tidigare. Konsekvensen av valfriheten har diskuterats. Man har hävdat att det blir risk för segregering, brist på likvärdighet och så vidare. har kvalitetsfrågorna kommit upp i debatten på ett mycket tydligare sätt. Varför väljer vissa föräldrar bort vissa skolor? Och hur ska man göra för att utveckla skolor som elever söker sig bort ifrån? Som helhet tycker jag att det blir alltmer uppenbart att valfriheten har inneburit en fokusering på kvalitet. Kvaliteten i undervisningen är det viktigaste i skoldebatten. Som helhet är valfrihet och konkurrens utifrån kvalitetsaspekter bra. Med det förslag vi debatterar går vi ett steg till. Regeringen föreslår att även kommunala gymnasieskolor i andra kommuner ska omfattas av valfriheten. Det är det som förslaget om frisökning till kommunala skolor handlar om. Det blir ökad valfrihet, men det blir inga försämringar för elever som vill gå i hemkommunens skola. Det blir en ökad möjlighet men absolut inte någon rättighet att välja en annan skola. De som bor i kommunen har fortfarande förtur. De som söker till ett program som inte finns i hemkommunen har också förtur. Av någon anledning, fru talman, är Socialdemokraterna emot det här. Jag förstår inte varför, och jag blev inte klokare av att höra anförande. Man föreslog själv frisök i propositionen 2004. säger man nej med en märklig motivering om att man måste åtgärda brister i gymnasieskolan. Men man föreslog ju själv frisök utan att man föreslog några som helst väsentliga förbättringar av gymnasieskolan då 2004. Den nuvarande regeringen har däremot tillsatt en gymnasieutredning med ett mycket tydligt uppdrag: att höja kvaliteten både på de studieförberedande och på de yrkesförberedande programmen. Och , fru talman, börjar lärlingsutbildningarna. har vi nu sett hur Socialdemokraterna sakta och motvilligt backat när det gäller valfrihet i skolan och förskolan. ville det partiet förbjuda föräldrakooperativa dagis och var helt emot nya friskolor, men har man motvilligt accepterat att ett sådant centralstyrt system inte gynnar kvaliteten och inte heller accepteras av människor . Men i dagens debatt ser vi en liten återspegling av det här valfrihetsmotståndet när Socialdemokraterna med ytterst oklara motiveringar säger nej till propositionen om frisök till kommunala skolor. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på de reservationer som finns. 156 () replik: sade i sitt anförande att om man skulle fråga föräldrar och barn skulle de tveklöst säga att de inte skulle vilja gå i den skola som man var hänvisad till. har kontaktklasser där man regelbundet gör olika undersökningar och ställer frågor om olika saker som rör elevernas skolvardag. Där svarar tveklöst en stor majoritet att man gärna vill gå i den skola som ligger nära där man bor eftersom det är där man har sina klasskompisar, man slipper långa resor och så vidare. Jag kan ta ett exempel från min egen vardag. är inte mitt barn så stort att han ska gå i gymnasiet än på ett tag, utan det handlar om förskolan. När man ställs inför den här så kallade valfriheten är man naturligtvis mån om att man ska få det bästa för sitt barn. När man blir hänvisad till en förskola där det finns en plats kvar börjar man fundera på vad det är med den förskolan och varför den inte är full. Varför vill inte föräldrar sätta sina barn i den förskolan? Jag menar att det viktigaste måste vara att oavsett vilken skola jag som elev ska gå i ska jag vara garanterad att jag får en utbildning med en bra kvalitet. En annan sak som jag också skulle vilja lyfta fram är frågan varför det är så viktigt att ha betygsintagning. Varför kan inte den borgerliga majoriteten tänka sig att ha en närhetsprincip? Är man behörig att gå på gymnasiet och har de kunskaper som krävs för det program man har valt ska man kunna gå där. Det ska inte vara betygsintagning. 157 () replik: Jag tror att missförstod mig. Jag sade att om man frågar människor om de tycker att kommunen till ska bestämma var barnet ska gå i skolan svarar de nej. Sedan är det en helt annan sak att de flesta med små barn vill att barnet ska gå i den närmaste skolan, och det har de också rätt till. Vi har ju en närhetsprincip när det gäller . Men även föräldrar till små barn och barn i förskoleåldern skulle bli väldigt negativa om de fick reda på att vi skulle gå tillbaka i tiden och göra det omöjligt att välja skola på något annat sätt än att skaffa sig en ny bostad och flytta. Det är detta det handlar om. Det ska naturligtvis vara bra kvalitet i alla skolor. Vi ser nu en jättelik kvalitetssatsning med krav på stöd tidigt i skolan, med förbättrad inspektion från och så vidare. Det är kvaliteten i alla skolor det handlar om. När det gäller gymnasieskolan är det däremot mer tveksamt att införa en hundraprocentig närhetsprincip. Det är inte självklart att de allra flesta ungdomarna i , som är en stor stad, vill gå i den närmaste skolan. När man , under det borgerliga styret i , införde möjligheten att söka till andra gymnasieskolor var det många människor i förorterna, i och , som hade en chans att söka till skolor i innerstaden. I många avseenden bidrog den valfriheten till en minskad segregation. Grupper från förorterna som hade kommit in i innerstadsskolorna kom in. De flesta andra partier är väl överens om att kommunerna får välja lite grann vilka principer man ska ha inom kommunerna, om man ska ha betygsintag eller om man ska ha andra principer. Min fråga till är: Vill ni avskaffa möjligheten att välja skola? 158 () replik: Det som varken eller vill prata om är att det finns rapporter som visar att segregationen har ökat med det fria skolvalet där man har haft betygsintagning. Vilken rapport har att hänvisa till som visar att segregationen har minskat? har i den rapport jag nämnde visat att segregationen har ökat. Är ni nöjda med den situationen? Det säger ni i utskottsbetänkandet. Ni tänker inte göra någonting. Ni tycker att det är bra som det är med betygsintagning, lottning eller vilken variant man nu väljer. Varför kan ni inte tänka er att närhetsprincipen ska gälla även i gymnasievalet? Det som vi ser har bara resulterat i en ökad segregation.