prot · GU0984 · 2007-03-29 00:00:00 — Denna bild förstärks ytterligare när man läser reservationerna i dagens ärende. I en enda fråga, motionen om rätt till heltid, har de tre oppositionspartierna kunnat samla sig till en gemensam reservation. I samtliga övriga ärenden går partierna fram med egna reservationer, inte mindre än tio stycken! Jag kan precis som i går konstatera att oppositionen i riksdag är mycket spretig och står mot en enad allians. Sammanfattningsvis: Majoriteten i utskottet föreslår kammaren att avvisa samtliga motioner, inte för att alla förslag är ointressanta eller för att problembeskrivningen alltid är felaktig. Arbetsrättsliga reformer bör därför i första hand genomföras efter förhandlingar mellan parterna, och bör vara restriktiv med ny lagstiftning, allt för att värna den svenska modellen på arbetsmarknaden. I den mån arbetsrättsliga lagar ändå behöver korrigeras, avskaffas eller tillföras är detta en fråga som ska avgöras av riksdag och gärna efter samråd med arbetsmarknadens parter. Detta ställningstagande stämmer väl överens med de ståndpunkter som framförts i många olika sammanhang från de stora organisationerna på svensk arbetsmarknad. I detta sammanhang är det kanske också på sin plats att avsluta med att konstatera en sak: Den nya riksdagsmajoriteten går inte i någons ledband, vare sig fackets eller arbetsgivarnas. Vi tänker driva en väl avvägd politik som är bäst för och svenska folket. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 78 () replik: Jag tänker ta upp två saker från ditt anförande. Det handlar om kollektivavtalen och om rätten till heltid. När det gäller kollektivavtalen säger i sitt anförande att de avtal som träffas även påverkar dem som är oorganiserade. Och han säger det i ett sammanhang som att det är ett problem. Det är väl där som det blir så väldigt tydligt att vi inte har samma grundsyn på vad kollektivavtal är för någonting. Det är just det som är poängen. Vi har i kollektivavtalslösningar i stället för lag. Det innebär givetvis att de kollektivavtalslösningarna måste gälla för alla på arbetsmarknaden. Annars får vi en grupp anställda som av olika skäl, för att de inte är med i facket eller för att deras arbetsgivare inte vill teckna kollektivavtal, blir helt rättslösa. När hotell- och restaurangfacket gick ut i konflikt kring salladsbaren i , vilket har varit uppmärksammat, gjorde de inte det i första hand för de anställda ens på den restaurangen utan för att säkerställa löneutvecklingen och anställningstryggheten för alla sina medlemmar. Det är det som är grunden. Det är där som alliansens resonemang blir så märkligt. Min fråga är egentligen: Hur ser ni på det här? Inser ni den problematiken och den frågeställningen? Min andra fråga handlar om rätten till heltid. Jag vill egentligen bara upprepa det jag sade i mitt anförande. Vad är er åsikt kring de här frågorna? Vad vill ni göra åt det problem som vi ändå har, att vi har en stor grupp människor, företrädesvis kvinnor, som har en ofrivillig deltid och som inte kan leva på sin lön? Vad är ert alternativ? 79 () replik: I den första frågan om kollektivavtal kan jag bara säga att jag är förvånad över att Socialdemokraterna inte inser att problemet finns. Den här diskussionen finns i samhället om kollektivavtalen kontra de enskilda individer som vill ha en annan lösning och ser efter en annan lösning. Vi backar upp kollektivavtalssystemet, men jag skulle gärna vilja se att parterna på arbetsmarknaden tillsammans kunde hitta lösningar och kunde acceptera andra varianter. Men det ska vara någonting som växer fram på marknaden i så fall. Jag kan också konstatera att det inte är alla fackliga organisationer som ser så här på saken. De flesta större fackliga organisationer inom och skulle aldrig gå ut i en konflikt för arbetsplatser där man inte har några medlemmar, utan det är några som gör detta och några . Man har uppenbarligen inte riktigt samma syn inom olika fackliga organisationer. Men det här är ett problem och en fråga som diskuteras. Vi kan inte bara stoppa huvudet i sanden, utan man får försöka hitta en lösning, en framkomlig väg. När det gäller synen på heltid är jag också lite fundersam, som jag sade förut. Många fackliga organisationer var kritiska till förslaget att införa obligatorisk rätt till heltid, för man såg att många av ens egna medlemmar skulle bli arbetslösa. Jag är förvånad över att ni inte har märkt detta. Det är bland annat hotell- och restaurangfacket som hade synpunkter på detta och flera andra organisationer. Det är inte så att tre halvtidsjobb blir tre heltidsjobb. Det är bara att inse fakta. Vad ska man då göra åt detta? Min första fråga är: Vad gör facken själva? Det här är utbrett inom framför allt vissa branscher och inom vissa företag. Jag undrar: Varför agerar inte de fackliga organisationerna för att försöka angripa problemet på plats och lokalt? Offentlig sektor bör som sagt vara ett föredöme. Så mycket pengar som regeringen nu lägger till för att förbättra välfärden tror jag att det kommer att öka anställningsgraderna och strävan efter heltidstjänster, och det kommer att förbättra kvaliteten i verksamheten. Kommuner och landsting bör gå före. 80 () replik: Kan jag tolka det svar som jag får om kollektivavtal som att den högerallians som företräder inte kommer att driva frågan om införande av proportionalitet i lagstiftningen? För mig var svaret när det gäller rätten till heltid inget svar på frågan. Det kanske är så att man inte tycker att det är ett problem. Om det nu är så att man tycker att det är ett problem känns det inte rimligt att man vill lägga över hela denna bit på arbetsmarknadens parter att lösa. Skälet till att man från vår sida lade ett förslag till lagstiftning var ju att man har sett att man inte har lyckats här, utan man behöver ta till någonting annat. Antingen delar ni synpunkten att det finns ett problem här, och då vill jag veta vad ni tänker göra, eller också tycker ni inte att det är något problem att så många, företrädesvis kvinnor, arbetar deltid mot sin vilja. 81 () replik: Som jag sade i mitt första anförande avvisar vi tankarna på både att utöka och att inskränka konflikträtten på svensk arbetsmarknad. Det är ett klart och tydligt besked. Så gäller det heltid igen. Vi vill inte göra fler människor arbetslösa. Vi har fått klara signaler från de fackliga organisationerna om att inför man lagen om rätt till heltid så kommer det att öka arbetslösheten, och vi vill inte medverka till detta. Däremot kan som sagt offentlig sektor gå före i de här frågorna, och om man gör det tror jag att det också påverkar resten av arbetsmarknaden. 82 () replik: Jag ska börja med att ta upp turordningsreglerna och undantaget. , du sade i ditt anförande att ni inte vill diskriminera människor och att ni är emot att man har regler och lagar som gör att man diskriminerar människor. Men undantaget i turordningen är faktiskt en ren diskriminering av anställda i små företag. Det är inget annat än diskriminering. Varför ska man diskrimineras för att man är anställd i ett litet företag? Varför är det så att man inte har samma rättigheter som dem som är anställda i ett större företag? Det är en konkret fråga. Det är obegripligt, i alla fall för mig som vänsterpartist, hur man kan ha de reglerna. Min andra fråga gäller kollektivavtalen och er retorik när det gäller konflikträtt. Ni vill inte ha några inskränkningar och inga utökningar. Ni vill alltså inte på något sätt förändra den situation som är . Med den politik ni för i övrigt kommer det alltså att vara så att vi har fler människor som har svårare att vara med i a-kassan. De kommer att välja att gå ur facket och så vidare, därför att det blir för dyrt. Vi har alltså människor som väljer att inte vara med i a-kassan till exempel eller inte är med i facket därför att det är för dyrt. Det här missgynnar ju facket direkt. Det innebär att man då måste balansera det på något sätt. Om ni inte på något sätt ska ta ställning för det här för eller emot så måste ni balansera upp det. Det är det som är problemet när det gäller er retorik runt kollektivavtal och att ni försvarar den svenska modellen. I praktiken gör ni en massa andra saker som faktiskt undergräver den svenska modellen. Ska man försvara och ställa upp för den svenska modellen och kollektivavtalen så ska man försöka se till att allting gynnar den svenska modellen, alltså egentligen att alla omfattas av kollektivavtal. Då kan man inte undanta någon verksamhet eller någonting som luckrar upp det här, för då blir det lagstiftning , och det vill vi inte ha. Det är en sådan fråga som väcks. Sedan är det frågan om splittring i koalitionen. Vi har inte alltid varit eniga bland s, v och mp i de här frågorna, men är det så att ni i alliansen nu har kommit överens om alla de här frågorna? Är det så att håller med om allting när det gäller arbetsrätt till exempel? Det kan vara intressant att veta. 83 () replik: Jag tar turordningsreglerna först. Om man har jobbat med företagsfrågor så vet man att små företag är mycket känsligare och mer beroende av sina nyckelpersoner än stora koncerner. Det är så att det är två helt olika världar. Känner man småföretagare så vet man hur det här ser ut i verkligheten. Nyckelpersonerna är helt avgörande för många småföretag för att de över huvud taget ska överleva. Det är faktiskt inte så att turordningsreglerna i sig räddar några jobb. De fördelar arbetslösheten mer eller mindre rättvist och mer eller mindre lämpligt mellan olika människor, men det finns inga turordningsregler i världen som har räddat något endaste jobb. Det vet du också, . A-kassan skulle alltså vara för dyr, och därför skulle man gå ur a-kassan. LO:s egna ekonomer har räknat ut att de flesta LO-medlemmar har fått mycket mer i jobbskatteavdrag än vad a-kasseavgiften har höjts. kommer det ytterligare jobbskatteavdrag kommande år, så den här skillnaden kommer att bli ännu större. Det är ingen som inte har råd att vara med i a-kassan, utan i så fall väljer man bort den av andra skäl. Att detta skulle missgynna facket är jag väldigt tveksam till. För det första ser vi siffror på att många väljer att stanna kvar i facket men går ur a-kassan. För det andra: Om det är så att a-kassan är enda skälet att vara med i facket, ja, då har facket stora problem. 84 () replik: Den fråga jag hade om turordningsregler gällde ju faktiskt inte om man skulle rädda jobb eller inte, utan den gällde en form av diskriminering. Du sade i ditt anförande att ni inte vill diskriminera någon, men just de här reglerna diskriminerar dem som är anställda i små företag. Att rädda jobb handlar inte om att på något sätt diskriminera. Ska då de som är anställda i små företag få bära skulden för att det inte fungerar? Ska de få ta ansvaret för att den svenska arbetsmarknaden och de svenska småföretagen har det svårt? Det är ju inte deras sak, eller hur? Det ska ju vara ett väldigt bra klimat för företagen i . Det är ju det ni vill göra. Hur gör man då, så att säga, för de här småföretagen, i stället för att låta dem som är anställda bära skulden? Min andra fråga gällde a-kassan. såg jag en ny siffra på att vi faktiskt har 350 000 om den är helt rätt vet jag inte som gick ur a-kassan , som ett slags massflykt. Jag kan inte svära på att detta stämmer, men jag såg detta nu . Är det så, så finns det faktiskt en uppluckring av både fackets legitimitet och den svenska modellen, därför att det bygger på en trygghet i samhället när man blir arbetslös. Det är fackets men också a-kassans uppgift att se till att människor, med den flexibilitet vi ska ha det vill vi också ha ska vara trygga i sin anställning eller i sin arbetslöshet, så att man alltså kan vara arbetslös utan att det drabbar en själv. Det finns alltså många sådana saker som man skulle kunna lyfta upp. 85 () replik: Jag tar den sista frågan först. Det är väl tyvärr så här att vissa fackliga organisationer faktiskt aktivt har skrämt bort sina medlemmar från a-kassan genom att gå ut och tala om för dem att regeringens höjda avgift gör att det nu är jättedyrt att vara med i a-kassan. Jag har själv sett från min egen fackliga organisation den helt omvända argumentationen, det vill säga: blir visserligen a-kasseavgiften högre, men får du ett jobbskatteavdrag som mer än väl kompenserar för detta. Flykten från a-kassorna är inte lika stor inom de förbunden som den är inom de förbund som har gått ut stenhårt och talat om hur hemskt det här förslaget är. Lite grann får man alltså skylla sig själv, när det är man själv som har ställt till den här situationen. När det gäller diskriminering i mindre företag vet jag inte om jag håller med riktigt. Är det viktigare eller bättre att alla på ett företag mister jobbet för att företaget går under än att någon person tvingas sluta på grund av undantagen i turordningsreglerna? Jag tycker att det är en värre diskriminering att alla personer på ett företag blir arbetslösa. 86 () replik: Jag har två frågor med anledning av anförande. Först gäller det rätten till heltid. Tycker att det finns ett problem med att folk jobbar deltid ofrivilligt, eller accepterar ni bara att det är så? Finns det verkligen inga förslag alls från er på hur man kan hjälpa dem det gäller? Särskilt intressant är ju diskussionen om det berömda jobbskatteavdraget. Men det gynnar ju bara heltidsanställda. Det missgynnar ju en stor grupp människor, framför allt kvinnor. Med de nya, förändrade reglerna för kvalifikationer till a-kassan är det ju kanske inte ens alla deltidare som kommer att kunna kvalificera sig heller. Ser ni inga problem med det här? Den andra frågan gäller det här: Om jag förstår dig rätt så är arbetsrätten ett problem för småföretagare. Det är ju därför vi hade undantaget för två stycken. Men det kan finnas en obalans i maktförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare kanske inte i stora företag, men i mindre. Då är frågan: Kommer några ytterligare förslag från regeringen om detta avsnitt, hur man kan underlätta för småföretagare? 87 () replik: Är det ett problem att människor inte kan jobba heltid om de vill? Ja, det är väl självklart att det är ett problem, framför allt när man ser att människor jobbar på flera olika deltidsjobb eller får dela upp sin arbetsdag i flera olika pass på olika ställen, som jag själv har sett exempel på. Det är klart att det är ett problem. Men jag tror att lösningen på det problemet inte finns lagstiftningsvägen, nämligen att införa en lag om rätt till heltid. Som sagt: Det gör bara att en massa människor som har ett deltidsjobb blir helt utan jobb. Sättet att lösa detta är ju att vi får mer företagsamma människor i , ett bättre företagsklimat, lägre skatter och mer tillväxt. Det är då företagen kan växa, och det är då man också kan utöka anställningstiderna därför att man behöver mer personal. Det finns dessutom i lagen en garanti: Jobbar du deltid så får du också förtur till heltidstjänster när de dyker upp. Det handlar om att vi har ett positivt och växande samhälle. Har vi ett krympande samhälle så kommer vi inte att ha några deltidsjobb heller. När det gäller småföretagen och vad vi ska göra för dem handlar det om hela det företagspaket som regeringen tagit fram, inte minst för att förenkla regelverket. Man ska inte bara prata om det, som den förra regeringen gjorde, utan faktiskt göra något på riktigt. har vi gett direktiv till samtliga departement om att de ska se till att minska regelbördan . Det tror jag kommer att starkt påverka möjligheterna för småföretagen att växa. 88 () replik: I inledningsanförandet sade att de skulle bevara avtalsrätten. Kollektivavtalen skulle inte röras . säger han att man kommer att göra det, att man gett departementen i uppdrag att göra regelförändringar som kommer att innebära förändringar i arbetsrätten. Ni måste bestämma er, gamla och nya moderater! Kommer ni att röra arbetsrätten eller inte? Det har vi fått olika besked om. Jag har försvarat förslaget att vi ska göra det enklare för småföretagen, förändra regler som gör att uppgiftslämningen blir lättare och så vidare, men vi har aldrig sagt att arbetsrätten ska röras ytterligare. De undantag vi gjorde för småföretagare räcker. Det finns inga fler förslag från vår sida om detta, utan det finns andra förändringar som kan göras. Du antyder , du säger det inte rakt ut, men du antyder det helt klart att det kan bli ändringar också i arbetsrätten. Det vill jag att du förklarar ordentligt. Du erkänner att det finns ett problem med deltidsarbete, och sedan lämnar du till andra att försöka komma med lösningarna. Vore det inte rätt bra om vi kunde hjälpa till med utvecklingen? De som drabbas, de som har ofrivilligt deltidsarbete, de som inte kan få heltid, är till kvinnor. Det är de som kommer i kläm. Det enda du säger till dem är att de ska starta företag. Men det är inte så enkelt att starta ett företag. Vore det inte enklare att tvinga arbetsgivarna? Det stora problemet, som jag ser det, finns inom offentlig sektor, i landstingen och kommunerna. Skulle vi inte kunna ändra lagstiftningen så att de blev tvungna att erbjuda heltid? Sedan är det upp till arbetstagaren att avgöra om han eller hon vill jobba heltid eller inte. Alla kanske inte vill det. Jag håller med om att det kan finnas situationer när man inte vill jobba heltid, men det ska i så fall vara upp till arbetstagaren att bestämma i stället för, som fallet är , arbetsgivaren. 89 () replik: Jag sade inte att vi skulle göra någon förändring i arbetsrätten. Jag sade att vi skulle göra regelförenklingar inom näringslivet och att det rör samtliga departement. Jag sade aldrig att det skulle innebära att vi gör förändringar i arbetsrätten. Tvärtom sade jag i mitt inledningsanförande att vi inte har planer på att göra sådana förändringar. Det är väl ett klart och tydligt besked. Jag är lite förvånad över att tror att man skapar jobb genom lagstiftning, att man i riksdag kan lagstifta fram jobb. Riktigt så fungerar det inte. Varför vill göra de deltidsanställda arbetslösa? Det blir nämligen effekten om vi inför en lag om rätt till heltid. De kvinnor som jobbar deltid blir utan jobb. Jag kan inte se att deras situation skulle bli bättre av det. Enda sättet att skapa heltider är att vi får företag, och även offentlig verksamhet, som utvecklas och har en stark ekonomi så att deltidstjänsterna kan utökas till heltidstjänster. Det är enda sättet att komma någon vart, inte genom lagstiftning som bara ökar arbetslösheten. 90 (): Vi debatterar arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 9 som handlar om arbetsrätt. I betänkandet behandlas 66 motionsyrkanden, och en del av debatten rör självklart dessa. Jag tänkte dock börja i den ända där avslutade gårdagens EU-debatt. Han kände då stor frustration över en allians som säger att de tror på den svenska modellen. Vi tycker nämligen att det är arbetsmarknadens parter som ska sluta avtal. I den delen är vi eniga. Jag kan förstå att det kan verka provocerande, eftersom det är ett område som man inte får diskutera över huvud taget. Det är bara facket eller arbetsmarknadens parter som får diskutera det. Det här området handlar om detaljer, och därför är det lite spännande att fundera över den bild som målats upp av att alliansen skulle vilja störta hela den svenska modellen i havet, antingen i eller eller någon annanstans, bara det försvinner från jordens yta. Jag kan förstå att det är provocerande att då upptäcka att det inte är så. Det finns detaljer där yttre omständigheter påverkar och gör att läget inte är riktigt detsamma som det varit tidigare. När vi påbörjade våra diskussioner och funderingar var det i olika detaljfrågor. För att det ska bli tydligt både i debatten här och i protokollet jag misstänker att även kommer att anmäla sig till talarlistan vill jag säga att det lite grann handlar om att visa vilka delar vi tycker kan vara värda att diskutera och fundera vidare på. Vi har en helt annan företagarverklighet som växer fram. Vi har betydligt fler små företag med ganska få anställda. Vi har också en annan marknadssituation med ett större tryck utifrån än tidigare. har vi betydligt fler arbetstagare på arbetsmarknaden. Självklart tycker vi att de ska vara en del av arbetsmarknaden. Det handlar om kvinnor, handikappade, personer som kanske varit sjukskrivna och måste få en chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Då måste det finnas en balans mellan alla de olika delarna. Det som vi diskuterat, de delar som vi lyft upp och haft funderingar kring, har bland annat gällt konfliktåtgärderna. Det har dock inte varit fråga om avtalsförhandlingar eller annat sådant utan om att vi sett att det finns företagare som valt att inte skriva avtal men varit beredda att betala enligt kollektivavtalsnormen; de är alltså beredda att betala lika mycket som om de hade tecknat avtal. Då är det bra att fackorganisationerna fortsätter att diskutera frågan för att se om de inte kan vara med och skriva ett avtal. Däremot tycker vi inte att det är rimligt att i det läget ta till blockad eller strejk. Men lyssna , vi säger inte att det ska ske genom lagstiftning, utan självklart är det här ett område som arbetsmarknadens parter måste diskutera för att hitta lösningar och fundera över om det är rimligt eller inte. Precis som sade använder sig vissa fackförbund av detta medan andra inte gör det. Det som också är aktuellt och har varit uppe till diskussion är granskningsavgiften. Det finns ett fackförbund som utöver medlemsavgifterna tar ut en avgift för att följa upp och kolla att rätt löner betalas ut. prickade svenska staten och slog fast att man bryter mot mänskliga rättigheter när man låter det fortgå. Men återigen: Den frågan måste facken och arbetsgivarna lösa. Det är där bollen ligger, allt enligt den svenska modellen. Det är alltså en av de saker som vi reagerat på, och därför blir det lite spännande när det målas upp som ett hot mot hela den svenska modellen. Man kan fråga sig om det inte skett några förändringar på dessa områden . Ser det exakt likadant ut som när det en gång tog fart, när det sattes i sjön? Nej, det har hänt rätt mycket både i förhållandet mellan arbetsmarknadens parter och också inom lagstiftningen. Det vi sagt om kollektivavtal är att de måste vara . Där finns inga tveksamheter. Däremot måste de inte nödvändigtvis vara formen. När det gäller rätten till heltid, ett förslag som vi dragit tillbaka, kan man fundera på om det ändå inte skulle vara ett sätt att förändra en arbetsmarknad där det finns en stor andel kvinnor med deltidsarbete. När förslaget lades fram av den förra regeringen tyckte inte många remissinstanser att det var ett bra förslag. Det fick ganska mycket kritik från olika håll. Detta har att göra med grunden i den svenska modellen. Det här måste arbetsmarknadens parter förhandla fram. I den delen är jag gärna med och bildar opinion. Jag tycker att det är helt vansinnigt att man utnyttjar deltider på ett skevt sätt. Självklart ska man ha möjlighet att försörja sig själv. Det vi gör på området handlar om hela arbetsmarknadspolitiken. Vi hade ett tydligt mål när vi gick till val och vi har det även fortsättningsvis: att se till att det blir fler jobb. Problemet med socialdemokratisk regering, då så många stod utanför arbete, var att man lät det vara arbetsgivarnas arbetsmarknad. Vi försöker se till att det blir ett tryck åt andra hållet. Den arbetsgivare som vill ha kunnig, kompetent och bra arbetskraft som stannar , inte bara på genomgång, måste vara beredd att betala bra löner och ge bra arbetstider. Återigen: Vi har en gemensam syn. Arbetsmarknadens parter har ett viktigt ansvar. Men det finns vissa detaljer, och jag vet att vi har olika uppfattning om hur mycket eller lite de detaljerna påverkar. Det lär vi få reda ut i ett replikskifte. 91 () replik: Jag tycker att det är intressant att lyssna på dig, , när du pratar om att vi ska försvara den svenska modellen, om att det ska vara arbetsmarknadens parter som jämbördigt avgör hur det ska se ut på arbetsmarknaden och om hur man ska diskutera sig fram om man ska värna den svenska modellen.