prot · GV0945 · 2007-12-17 00:00:00 — Som det är nu kan det gå till ekologisk produktion, men det kan också gå till ett hyfsat kontrollerat kemikaliejordbruk. Kanske har jag fel. Jag hoppas det. Men vi har mål om en giftfri miljö, och de tycker jag att vi ska jobba mot. Det är en ologisk kullerbytta som har fått fäste. Ett ekologiskt produktionssätt har långsiktigt hållbart för ögonen. Men det finns hinder och motstånd som måste besegras. För att få genomslag behövs smörjmedel. Det vill regeringen nu avskaffa. Det är synd, får jag säga. Därför har vi i kvar det anslaget i vår motion. Till djurskyddet har vi i vår budgetmotion föreslagit ytterligare 40 miljoner. Nedläggningen av är enligt vår uppfattning ett uttryck för regeringens sänkta ambitioner på området. Nedläggningen är redan genomförd, och djurskyddet har återförts till . Det är en ryckighet i myndighetsorganisationen, men förvisso ett vallöfte och i den meningen ett infriat sådant. vill dock inte ha några sänkta ambitioner, för vi tror att det trots flytten finns en del att göra. Vi höjer därför anslaget i vår motion. Vi ser nu också att det sker ytterligare förändringar för djurskyddet och för skattebetalarna. Djurskyddet för näringens djur ska föras över från kommunerna till länsstyrelserna och finansieras över skattsedeln. Man tar därmed bort kommunens självbestämmande, och man låter skattebetalarna stå för jordbrukets djurskyddskontroll, oavsett hänsyn till miljöpåverkan eller annat. Vidare kommer man att föra över foder- och livsmedelskontroll på samma vis. Ytterligare ett exempel är den förprövning av djurstallar som ska vara avgiftsfri. Man gynnar ett slags näring på bekostnad av skattebetalarna, och jag tycker att det är lite märkligt. Det är även ett slag mot kommunerna, mot djurskydds- och livsmedelskunniga och de människor som har jobbat med dessa frågor och byggt upp den enorma kunskap som finns i kommunerna. Att ha en stor lokalkännedom är guld värt när det handlar om viktiga frågor som berör människors vardag. Jordbruket med djurskötseln är en typisk sådan sak. En motion som vi har lagt fram i det sammanhanget är att bevara åkermarken. hotas åkermarken av flera intressen som vi behöver mark i vår nära framtid för att kunna producera både mat och energi. pågår byggen på bördig jordbruksmark utan hänsyn till förstörda värden. Det är inte hållbart. Det behövs en kartering av åkermarken och dess bördighet så att vi kan använda marken till rätt saker. Det är svårt att låta bli att nämna dessa köpcentrum som på ett förödande sätt förstör åkermarken , och det är precis vad som händer i många kommuner runt om i landet, inte minst i min egen omgivning. Framtiden för oss på verkar vara att leva av shopping, konsumtion och turism allena. Det finns stora problem med fisken i våra hav. Två särskilt utsatta fiskarter är ålen och torsken. För finns tre centrala och sammanhängande problem. Beståndet är utarmat, fiskeflottans kapacitet är för stor och kontrollsystemet, inte minst för , är undermåligt. Dessa problem hänger ihop. Både ekosystem, konsumenter och de som lever på att fiska drabbas, och det slår speciellt hårt mot det småskaliga, kustnära fisket. Torskbestånden i östra , öster om , ligger under säkra biologiska gränser. Det innebär bland annat att reproduktionen hämmas. Forskarna har rekommenderat ett totalstopp för torskfisket. Den svenska torskflottan är överetablerad. Vissa menar att den borde halveras för att nå en acceptabel lönsamhet. Överkapacitet i kombination med dålig lönsamhet skapar en god grund för fusk. Det svenska kontrollsystemet måste bli effektivare, vilket motionerade om . En handlingsplan behövs för att minska överkapaciteten. Prioriteringar behövs för det småskaliga fisket. Minskningen bör ske på dem som gör störst ingrepp, och det råder ingen tvekan om att bottentrålningen där är ifrågasatt. Vi ser att det behövs en styrning både med kvoter och skrotningsbidrag, och därför vill vi höja skrotningsbidraget med 50 miljoner i vår budgetmotion. Vi tycker att bättre fiskevård kan främja utvecklingen av fler fiskarter, inte minst av den akut hotade ålen. Därför vill vi också öka detta anslag med 10 miljoner. var med och drev igenom en kraftig satsning på landsbygdsprogrammet tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern. Vi är glada att det är så, och vi vet att det är en positiv sak. Vi känner oss alltså nöjda med att veta att vi drev på för att få dessa pengar. Det kan tyckas lite självgott att stå här och klappa sig på huvudet, men ingen annan kommer att tala om att var med och drev på för dessa pengar, så därför gör jag det själv. Vi tror också att ett hållbart jordbruk behövs som nav för det kretsloppssamhälle vi alla måste nå. Det finns ingen stad som kan leva utan sitt omland, sin landsbygd och sitt jordbruk. 4 Jordbruksminister (): Ledamöter och åhörare! Jag har stått i den här kammaren ganska och pratat om jordbruks-, skogs- och fiskepolitik med angränsande näringar. Men jag har stått här och varit så nöjd och glad som jag är just . Aldrig förut har det varit så roligt att prata omkring detta som det är just . Varför nu detta, fru talman? Jo, för det finns en framtidstro i det svenska jordbruket. Det finns en framtidstro i de gröna näringarna. Mycket av den framtidstron beror på att det finns en lönsamhet som inte har funnits tidigare. Det är en lönsamhet som i sin tur till största delen beror på att vi har fått en ökad efterfrågan på den produktion som de gröna näringarna har en ökad efterfrågan från marknaden. Varför har vi fått det? Jo, det har vi fått därför att allt fler länder runt omkring i världen går från svält till välstånd. Allt fler människor kan äta sig mätta. Man kan äta mer mat, och man kan äta bättre mat. Detta, mina vänner, tycker jag är något som vi har anledning att glädjas åt allesammans! Men just de gröna näringarnas yrkesutövare, bönderna, har särskilt stor anledning att vara nöjda, för det ökade välståndet har alltså lett till en ökad efterfrågan på livsmedel livsmedel som våra bönder, våra yrkesutövare, här i kan producera och sälja på en världsmarknad. De högre priserna har dessvärre inte kommit alla till del. Många djurbönder är hårt trängda, till viss del på grund av de höga priserna på spannmål som gör fodret till djuren dyrare, men också på grund av att vi har hårda regler här i vad beträffar bland annat djurvälfärden och miljön. Vi i ska även fortsättningsvis ha ett strängt regelverk både vad gäller djurens välfärd och miljön. Men de stränga reglerna kostar pengar för företagarna pengar som gör att bönder har en sämre konkurrenskraft än vad konkurrenten inom Europeiska unionen har. För att kompensera för dessa hårdare regler satsar regeringen i innevarande års budget i genomsnitt för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Detta paket för att stärka näringens konkurrenskraft är framför allt, vilket kammaren säkert har insett, riktat till djurbönderna. Vårt konkurrenskraftspaket på kommer att göra det lättare, lite roligare och lite mer lönsamt att vara bonde, när vi föreslår avskaffandet av en rad avgifter. Låt mig i sammanhanget, apropå den ställda frågan, säga att detta också innebär en förenklad administration och därmed enklare regelverk att följa. En del av målet att minska den administrativa bördan som regeringen har ställt ut är i och med detta infriat. Ett exempel är att vi slopar de avgifter som tas ut för någon som vill förpröva ett nytt djurstall. Jag och regeringen menar att den som vill bygga ut och expandera inte ska drabbas av den här typen av avgifter. Snarare ska vi lyfta på hatten för dessa människor som satsar tid, pengar och engagemang för att utvidga eller nystarta företag. Vi kommer även att höja återbetalningen av energiskatterna för bonden. Dels sänker vi nivån för när återbetalning börjar gälla från till , dels kommer vi att betala tillbaka hela beloppet när väl summan överstiger . En annan del av konkurrenskraftspaketet är att vi inom en inte alltför avlägsen framtid räknar med att lägga fram ett förslag för där vi föreslår att djurskyddet flyttas från kommunerna till länsstyrelserna och att det görs kostnads- och avgiftsfritt för bonden. Detta hoppas vi leder till tre saker. Dels mer pengar kvar i plånboken för den enskilde bonden, som slipper kontrollavgifterna. Det är mest betydelsefullt för den lille bonden som inte har så många djur. Dels mer likvärdig kontroll över landet för lantbrukarnas skull men också för djurens skull. Dels hoppas vi också att inspektörerna genom att jobba i större enheter och få fler arbetskamrater kan specialisera sig, vidareutveckla sig och bli helt enkelt bättre på sitt jobb till gagn för såväl djuren som bönder. Mina medarbetare på departementet har hjälpt mig att räkna på vad typbonden om det finns någon sådan med 75 mjölkkor kan tänkas få i ökad intäkt eller minskad kostnad på vårt konkurrenskraftspaket. Den bonde vi räknade på skulle spara med hjälp av konkurrenskraftspaketet. Det är pengar som kan användas till exempel till att investera vidare i företaget. Livsmedelsindustrin i är fjärde största bransch. Den sysselsätter ungefär 60 000 människor i alla olika delar av vårt stora land. Livsmedelsindustrin finns, som ingen annan bransch, över hela landet. Den är viktig för att det ska finnas jobb och tillväxt i hela . Det är också en bransch som domineras av småföretag. Eftersom branschen är så viktig för jobb och sysselsättning i hela har regeringen aviserat ett treårigt program, en treårig livsmedelsstrategi, för hela . Livsmedelsstrategin för hela innebär att vi samlar alla åtgärder som regeringen vidtar för livsmedelsbranschen så att vi ser alla i hela livsmedelsbranschen. Givetvis kommer olika delar av branschen att behöva olika insatser. Därför innehåller livsmedelsstrategin för hela flera olika delar. En del handlar om att skapa en dialog med näringen så att vi i regeringen kan jobba tillsammans med yrkesutövarna i branschen för att skapa fler jobb och tillväxt i hela landet. En annan del handlar om att vi satsar ytterligare på exportfrämjande åtgärder. Svenska livsmedel är av god kvalitet och är säkra för konsumenterna att äta. Det är något som efterfrågas mer och mer, kan vi konstatera, runt omkring i världen. Genom att satsa på export av livsmedel kan vi hålla uppe en livskraftig produktion också här i . En tredje del av livsmedelsstrategin för hela handlar om att stötta projekt och företag som jobbar med alla former av mat med mervärde. Vad kan det vara? Det kan vara såväl ekologiskt som småskaligt och närodlat som ryms inom den rubriken. Låt mig också konstatera i sammanhanget att just småskaligt och närodlat ofta är även ekologiskt. Genom att lägga samman dessa tre satsningar är jag övertygad om att olika produktionsinriktningar av företag kan ha nytta av varandra och varandras erfarenheter. Här vill jag också poängtera att företag som producerar mat av mervärde har goda möjligheter att söka pengar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det är programmet som innehåller framåt. Jag har tagit upp några av de stora dragen i årets budgetförslag. Jag skulle också vilja ta upp ett par andra saker som finns med i regeringens budgetförslag. Det första är fiskeområdet. Här föreslår regeringen att förstärks med , så att vi från svensk sida klarar av att förstärka fiskerikontrollen. En väl fungerande fiskerikontroll är en viktig del i att även fortsättningsvis ha en hållbar förvaltning av våra fiskeresurser. En annan fråga berör och dess verksamhet. Regeringen föreslår att vi satsar för att undersöka förutsättningarna för en fortsatt process avseende uppförandet av en sametingsbyggnad. Dessutom förstärks med , förutom de 2 miljoner som vi har förstärkt med redan innevarande år, för att förbättra möjligheterna till att ha juridisk kompetens, ledning, sakhandläggning samt finansiella och interna styrningar. Det är alltså med stor tillfredsställelse som jag står framför ledamöter och debatterar och diskuterar regeringens budgetförslag i de viktiga delarna. Jag är verkligen nöjd med det förslag till budget som finns på mina ansvarsområden. Detta är en budget som leder till fler jobb, som gör det enklare, roligare och mer lönsamt att vara företagare inom de gröna näringarna. 5 () replik: Jag kan vara överens med jordbruksministern om att det finns en stor framtidstro i det svenska jordbruket. Det gäller just ökad efterfrågan på råvaran, både maten och produkter, som kan hjälpa till i fråga om klimatförändringarna. Det kan vi vara helt överens om. Sedan tar ministern upp frågan om hårdare regler i för djurvälfärd. Det kostar pengar för lantbrukaren. Svenska jordbrukare, jordbruksministern, ska sälja på de svenska mervärdena, det vill säga att vi tar hand om våra djur på ett bra sätt, att vi har en sträng djurskyddslagstiftning och att det sker en ursprungsmärkning. När kommer det någon form av ursprungsmärkning, jordbruksministern? Ni sade i valrörelsen att en sådan skulle komma, men jag har inte märkt något. Det är där möjligheten finns för den svenska jordbrukaren att sälja produkter till oss konsumenter. Ministern var stolt över att ni hade tittat på frågan om typbonden. Typbonden har 75 mjölkkor och kan få en sänkt kostnad på , om jag har förstått dig rätt. tar ni bort den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften . LRF har konstaterat att denna åtgärd har höjt skatten på arbete för småföretagare. Jag skulle tro att summan inte täcker sänkningen. Det här skulle kosta staten 235 miljoner. Stå inte här och slå dig för bröstet för mycket när det gäller sänkt kostnad för respektive lantbrukare. 6 Jordbruksminister () replik: Jag tror inte att det råder några som helst delade meningar i kammaren om att vi ska ha kvar den djurskyddslagstiftning vi har i . Jag har aldrig sagt att vi ska göra förändringar som innebär att vi sänker den nivå vi har i . Vi ska göra någonting annat. Vi ska nämligen utnyttja den höga nivån som vi har på området för att stärka bland annat vår livsmedelsexport. Men ska man vara medveten om att det här kostar för någon. Det var det jag talade om i mitt huvudanförande. Jag tycker att detta är en del av samhällets förpliktelse, nämligen att kompensera för detta högre åtagande. ska vi använda våra erfarenheter och kunskaper på det här området och föra ut dem på Europaplanet, så att vi får upp nivån även på den europeiska kontinenten till den nivå som vi har. I det avseendet, , har vi redan lyckats. Vi har lyckats förbättra livet för 4 miljarder kycklingar i under det här året. Det var ett arbete som pågick under den tidigare regeringen, som då inte lyckades komma någonstans i detta avseende. Men är frågan löst. Vad beträffar ursprungsmärkning har jag kommit till den ståndpunkten att vi är angelägna om att få fram nya företag som tar fram nya produkter. Att då sätta ribbor som gör att en liten företagare eller rentav en nyföretagare inte orkar komma över ribban och sätta i gång sin verksamhet är inte framgångsrikt för att utveckla företagande i olika eller alla delar av . Vi säger i stället: Inför det här med frivillighet! Jag har personligen tagit initiativ till att vi även ska få ett system med klimatmärkning. Då är det upp till 7 () replik: Varav hjärtat är fullt Frivillig märkning: När man diskuterar möjligheten för mig som konsument att välja svenska råvaror, att det är tydligt i affärerna när jag går dit och handlar, är det klart att det behövs ursprungsmärkning. Lantbrukarna, LRF, efterfrågar det. Jag läste ett pressmeddelande utifrån det som har hänt när det gäller köttfärsskandalen att man efterlyser ursprungsmärkning så att konsumenterna kan lita på det de köper, att jag som konsument verkligen kan välja i affären. Då hjälper det den nye lantbrukaren som kan sälja sina produkter. Vi ska vara stolta över det svenska mervärde som våra duktiga lantbrukare runt om i producerar: god och säker mat, och djuren har det bra. Vi ska också vara stolta över det runt om i och i världen. Jordbruksministern och jag är överens om att har drivit på i de här frågorna i EU och att man tar steg på vägen framåt. Men vi borde här i kunna få fram ett förslag på ursprungsmärkning, när vi alla är överens om att det är viktigt att jag som konsument kan välja när jag kommer till affären. Jag frågade när det gällde typbonden som skulle tjäna , tror jag det var, och konkurrenspaketet som kostar staten drygt 200 miljoner när man tar bort den generella sänkningen för arbetsgivaravgiften. Jag tror inte att de kompenserar varandra, utan jag tror att den här företagaren om han nu ska anställa personal, vilket jag hoppas att han gör får en högre kostnad när man tar bort arbetsgivaravgiften. 8 Jordbruksminister () replik: Vad beträffar ursprungsmärkning och andra typer av märkning är det konstaterat att alla sådana saker innebär merkostnader. Mest betungande är merkostnaderna i ett initialskede, när en produkt lanseras eller när ett företag startar sin verksamhet. Då har vi sagt att detta är jättebra, men har vi ett obligatorium kring de här frågorna riskerar vi att inte få några nya produktlanseringar eller några nya verksamheter som startar, som ofta är i mikroformat. Det tycker vi är tråkigt och synd. Därför har vi sagt att det är självklart att sådana här saker som produkter med mervärden säljer. Men den gången vi sätter ett obligatorium kring det riskerar vi att få det jag inte vill ha, nämligen ett minskat företagande. Därav frivilligheten på det här området. Mat med mervärde säljer vi på den internationella marknaden. Det är efterfrågat i vårt eget land. Självklart ska vi försöka vidareutveckla de här olika sakerna. Sedan är det i denna del så att det är upp till dig och mig och alla andra att välja eller välja bort. Du kanske väljer bort det som inte har den märkning som du är intresserad av. Vad beträffar arbetsgivaravgifterna, slutligen, kan jag konstatera att vi har gjort många förändringar i olika avseenden vad beträffar arbetsgivaravgiftsuttag och löneskatteuttag, allt i syfte att få fler i arbete. Jag kan kort och gott konstatera, , att vi har över hundratusen fler sysselsatta i vårt land jämfört med hur det var , och konjunkturläget är ungefär detsamma. Det bevisar för mig att vi har lyckats även i detta avseende. 9 () replik: Jag tycker att det är trevligt att jordbruksministern så här kan konstatera att han aldrig har varit så nöjd och glad. Jag kan bjuda på att jordbruksministern kan vara nöjd och glad över jullovet. Jag har några frågor för att följa upp tankarna på livsmedelsstrategin, som jordbruksministern pratade om. Jag känner mig lite osäker på strategin att satsa på export av livsmedel. Vi får väl se hur den kommer att formuleras, men man måste betänka problemen med transporter. Transporterna av dessa livsmedel måste bära sina fulla miljökostnader. Det är viktigt att beakta. Sedan vill jag också ta upp frågan om säker och bra mat mot bakgrund av fusket med köttfärsen i butikerna. Jag har ställt en skriftlig fråga till jordbruksministern om vad han avser att göra för att tillsynen ska bli bättre. Jag har fått ett, som jag tycker, ganska kortfattat svar, nämligen att det är viktigast att butikerna följer gällande regler och att han hoppas att uppmärksamheten ska leda till skärpning från butikernas sida. Jag tycker att det är en lite passiv inställning. I och för sig säger jordbruksministern också att kontrollerna måste förbättras. Jag vill fråga jordbruksministern: På vilket sätt tänker han ta initiativ till att livsmedelskontrollen förbättras? 10 Jordbruksminister () replik: tar upp en väldigt angelägen frågeställning, nämligen matsäkerheten. Det får inte råda något som helst tvivel om att det som tillhandahålls i en affär eller på en restaurang är sunt och säkert. Därom hoppas jag att vi alla här i kammaren är överens. Som svar på frågeställningen skulle jag emellertid vilja konstatera att det mesta av lagstiftningen på livsmedelsområdet nu är harmoniserat inom Europeiska unionen. Det finns tydliga regler för hygienisk hantering av livsmedel, märkning men också offentlig och officiell kontroll. Livsmedel som inte är säkra får inte släppas ut på marknaden. Det är företagen som ansvarar i olika och alla led för att se till att så är fallet. Tro inget annat! I första hand är det företagen i alla led som har ansvaret. Sedan har vi kontroller kring att efterlevnaden finns. I utövas denna kontroll av landets kommuner, enligt den lagstiftning som finns. Det är ett förhållningssätt som jag vill att vi ska fortsätta att ha, för där finns den absoluta närheten. Kan man då göra oanmälda inspektioner? Svaret är ja. Man kan göra detta. Det behövs alltså ingen ändring av vare sig lag eller förordning i denna del. Kan man utöka antalet kontroller? Ja, i praktiken kan man göra det, därför att kommunerna har möjlighet att ta betalt för den tillsyn som de utövar. 11 () replik: Ja, men det finns mer konkreta saker som man bör kunna verka för, till exempel genom och genom att anslå mer pengar till så att de verkligen kan sätta press på kommunerna att sköta detta på ett riktigt sätt. Såvitt jag känner till har man i både och ett längre gående regelverk. Där har man större kontroll på utbildning bland dem som jobbar med kötthantering. Livsmedelsföretag med en viss storlek bör ha särskilda kvalitetsansvariga som jobbar med dessa frågor systematiskt. Det får inte bli enstaka utbildningsinsatser som den som Ica förbereder fram till för att få sin personal att bli mer medveten. Man måste jobba långsiktigt. Jag tycker att jordbruksministern har ett ansvar att verka för att vi får ett långsiktigt arbete för att höja kompetensen inom livsmedelsnäringen så att detta aldrig mer kan upprepas. 12 Jordbruksminister () replik: Företag har att ta fram egenkontrollprogram. De utgör återigen, , grunden för att livsmedel är och ska vara sunda och säkra. I egenkontrollprogrammen kan det självklart föreskrivas om utbildning, vidareutbildning och kompetenshöjning av medarbetare i ett företag. Det är bra att de gör. Men även där måste man vara observant på att det skiljer oerhört mycket på storlek mellan de stora aktörerna och den lilla aktören. Att sätta en ribba som gör att det blir omöjligt för den lilla aktören att starta i livsmedelsbranschen eller introducera ny produktion tror jag inte betjänar verksamheten i . Men grunden är ändå att livsmedel och mat ska vara sunda och säkra och att inget annat ska komma ut på marknaden. ska utgöra, och utgör på ett föredömligt sätt skulle jag vilja säga, en kunskapsbank från vilken man kan hämta den information som man möjligen inte besitter på lokal nivå. utgör också en grund för att anordna och arrangera vidareutbildning, kurser och liknande för att sprida nya kunskaper och rön till dem som hanterar den livsviktiga maten för oss alla. 13 () replik: Tack till jordbruksministern som deltar i debatten! Det är mycket bra. Jordbruksministern sade tidigare att lönsamheten inom jordbruket är mycket god och att det är roligt. Jag delar naturligtvis den uppfattningen. Det är kul om det svenska jordbruket går bra. görs något som man kan ifrågasätta, och det är sakerna som jag tidigare tog upp. Det handlar om att man plockar bort djurskyddet och livsmedelstillsynen från kommunerna och lägger över det på länsstyrelserna det må vara hänt och att detta ska finansieras via skattsedeln. har kommunerna möjlighet att själva bestämma hur man vill göra. Vill man finansiera via skattemedel har man bestämt det i den majoriteten som finns i kommunen eller så har man gjort det på något annat sätt, med avgifter och så. Man har haft ett självbestämmande i kommunen. Så gör man inte nu; nu är det rakt av skattemedlen som ska betala detta. Dessutom har vi förprövningen av djurstallar som också är en sådan sak som ska gå via skattsedeln. Det är en konstig kullerbytta när man gör på detta vis. säger man att man inte behöver ge något extra stöd till den ekologiska produktionen. 14 Jordbruksminister () replik: Jag tror inte att jag sade att jordbruket har god lönsamhet utan att lönsamheten har ökat. Men det är gott och väl det.