prot · GU09135 · 2007-09-06 00:00:00 — Finns det någonting mer här som man behöver titta på, och inte bara skylla på att den socialdemokratiska regeringen minsann inte gjorde någonting och säga att vi ska göra allting bättre? Jag vill verkligen se den kommande budgeten innan jag tror på detta. Jag tror nämligen att det har varit mycket munväder ifrån statsrådet i just de här frågorna. Man har anslagit 125 miljoner extra därför att man ska titta över . Det är en liten summa i de här sammanhangen. Tyvärr är det så att när vi som gillar det här med infrastruktur och att förändra trafiksystemen pratar pengar så sitter våra kolleger som arbetar med välfärdsfrågor och annat och gapar över vår fräckhet när vi begär pengarna. Det är väldigt mycket pengar, och det lär vi väl få leva med. Slutligen ska jag bara ställa en fråga till statsrådet. Hur stor andel av de medel som finns i budget anser statsrådet att man borde kunna omprioritera till underhållsinsatser som man inte har ? Jag tror att det är viktigt. 40 Statsrådet (): Trycket på järnvägen och trycket på att det krävs mer resurser till underhållssidan vad gäller spåren kom direkt från . Det vill jag säga till och . Det är krassa siffror och ett krasst behov som man redovisar. Det är naturligtvis inget som kommer över ; det utgår jag i anständighetens namn från att även och erkänner. Det är därför det är så viktigt att man i inriktningen för nästa planperiod mycket tydligt definierar behovet av drift och underhåll för befintlig infrastruktur under den tiden. Då kan vi få tydligt svart på vitt vad det är som krävs under kommande period för att kunna ta igen och för att kunna ha en infrastruktur som möter det ökade trycket på järnvägen. Även om nya spår i kommer till 20172018, , är det tyvärr så att vi inte får ut effekten av de nya spåren om vi inte lägger ytterligare miljarder på underhållet i och . Men anledningen till att jag också pläderar för detta är att det har ett sådant tydligt samband med omlandet, ett mycket stort omland det säger jag då till . Jag är väl den första som kan tycka att vi också måste identifiera det samlade behovet i hela landet. Men klarar vi inte av knutpunkterna blockerar allt ned mot och , och blockerar hela landet och norrut. Varför säger de i att man för guds skull ska prioritera bra järnväg i ? Annars kommer de ju inte ens fram till Åre. Se de här sambanden! Det kan vara pedagogiskt svårt att förklara, men det är tydliga samband. Så ser järnvägsnät ut. säger först att det inte behövs några pengar i . Sedan är det futtiga 125 miljoner som plussades på . får kanske bestämma sig för om det behövs något eller om det var onödiga pengar vi lade dit. Men de ytterligare 125 miljoner som lades in, som prioritering , hade just ett syfte. Det är här och som man upplever problematiken, inte bara stockholmaren utan människor långt ut i landet. Det är dygnsförskjutningar när det gäller tåg som ska lämna och så vidare. Det är de här sambanden man måste se. Vi försöker då också att blicka framåt för ett samlat ansvar för järnvägen. För jag tror att om det är något vi är överens om så är det järnvägens uppgift framöver. Men det handlar också om att hitta smarta lösningar, smarta kedjor mellan väg och järnväg. Det är därför som jag återkommer till att underhållssidan är viktig. När stormen drog fram blev det ett tydligt exempel. Godset blev stående någonstans i på grund av att vi inte hade skött trädsäkringen. Det kan tyckas väldigt enkelt, men det var inte gjort. Det är en del av underhållsansvaret. Och en del av effekterna är att det då plötsligt blir trångt i och stillastående i för persontrafiken. Det gäller människor som faktiskt skulle behöva komma fram till arbetet eller hem till barnen . Allt detta faller alltså samman i ett mycket stort behov av underhållspengar. 41 (): Om man ska ta upp det som är positivt kan man nämna det som ändå är möjligt. Det går att omfördela pengar, och vi har pengar att omfördela. Och det är väl också vi som tillhör den förra regeringen som är svaret skyldiga när det gäller att det ser så bra ut, alltså att det är så bra i , att vi har så god ekonomi att det finns pengar att omfördela. Jag hoppas att också håller med om att vi bär ansvaret för allt som var under de år som vi var med och regerade. Och först var ju faktiskt också med och stramade åt för att vi skulle ha pengar att omfördela och ha en budget så att vi kunde göra både investeringar och underhåll. Det är kanske lite futtigt i sammanhanget. Men vi från det utskott som jag företräder kände att de här frågorna är så stora. Precis som har tagit upp gäller det trädsäkring, miljöfrågorna, trängselskatter och så vidare. Då tycker vi som jobbar med de frågorna att vi skulle få yttra oss och ha åsikter. Men vi blev faktiskt förvägrade av majoriteten att ha synpunkter på just trafiksituationen i i och med trängselskatter och att det faktiskt skulle vara investeringar just till infrastruktur. Vi fick inte den möjligheten. Statsrådet kanske inte har den informationen, men det kanske också är någonting som man behöver ta upp, att man brett får diskutera de här frågorna eftersom de faktiskt berör så många områden. Det gäller miljöområdet och även energifrågor, naturligtvis, eftersom man måste ha tillförsel av el för att det ska fungera. Det gäller också skogsfrågor och skogspolitik. Det handlar om att vi gemensamt ska försöka skapa en så bra möjlighet för alla, oavsett var man bor i landet, att använda sig av kollektivtrafiken både för miljöns skull och för att man ska komma till sitt arbete. 42 (): Jag är gärna överens med om att järnvägen behöver mycket pengar för sitt underhåll. Jag tror inte att det finns någon som har någon annan uppfattning. Jag tror inte heller att någon annan regering har haft någon annan uppfattning än att det krävs stora underhållsinsatser. är en enorm retoriker när hon får mig till att ha sagt så. Vad jag sade var att jag faktiskt tror att har en av de mer välunderhållna, i förhållande till andra delar av landet, infrastrukturerna. Sedan sade jag också att de här futtiga 125 miljonerna inte räcker till så särskilt mycket om man vill förbättra framkomligheten. Jag tänker inte minst på de tankar som jag har hört av både SL och om att man i så fall skulle ha fler spårlägen. Det är ju det man har talat om i den diskussionen, såvitt jag har förstått i alla fall. går på och säger att det var ett problem med trädsäkringen. Jag vet att har suttit i det utskott som jag sitter i . Under stormen hade väl kraftbolagen också ett problem med trädsäkringen. Det kan ju inte bara vara den socialdemokratiska regeringens fel att just detta inte har fungerat. Kan vi inte i stället vara överens om att det finns en lång rad underhållsproblem inom bland annat järnvägen och om att dessa har uppstått ? Och vi har inte, vare sig eller någon annan, haft särskilt mycket debatt om detta, utan debatten har kommit de senaste två, tre, fyra, fem åren. Några har härjat lite längre, men det här är faktiskt en fråga som har kommit på tapeten . Slutligen vill jag säga att det ska bli mycket intressant att se budgeten. Jag kommer att kasta mig över den direkt och se hur mycket man har prioriterat om. 43 Statsrådet (): Tack för en inspirerande debatt om järnvägens situation i ett nuläge! Vi befinner oss i ett där det går väldigt bra för företagen, där människor har jobb att åka till och jobb att gå till. Det innebär att det får mycket tydliga konsekvenser för den infrastruktur som ska nyttjas för att det ska vara smidigt. Det är just nu som vi också kan identifiera de brister som påverkar människor och företag i deras vardag. Det är brister som blir så uppenbara i en situation där det är högtryck. Rör inte människor på sig och har de inte jobb har man heller ingen uppfattning om vilka brister som finns. är det så uppenbart. Det är alltså underhållet som det är brister i. Det är nu vi kan åtgärda det. Stora infrastrukturprojekt tar väldigt att både planera och genomföra. Och när det gäller att prata om nya spår och att ha fokus på det ser vi framför oss. Men det är i ett nuläge som människor känner frustration. Det är därför som den här regeringen redan innevarande år har gjort omprioriteringar när det gäller både det allmänna underhållet och specifikt storstadsområdet kring . Det handlar just om att återta och skapa bättre förutsättningar för en smidigare vardag. Men det som är intressant är att vi nu också ser möjligheter för järnvägen att få en tydlig roll i en stor region och en regionförstoring där människor kan bo på ett ställe och verka på ett ställe. Det tycker jag är en stimulerande samhällsförändring. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:688 om landansluten el för fartyg i hamn 44 Statsrådet (): börjar det bli rättvist här. har frågat miljöminister om han är beredd att fortsätta arbetet för en bättre miljö och hälsa i våra hamnstäder genom dels satsningen på skattebefrielse för landansluten el för fartyg i hamn, dels att nationellt och inom IMO driva frågan om miljöindexering av fartyg. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det blir jag som svarar på frågorna. I de delar som rör skattefrågor har jag samrått med finansministern. Båda de förslag som tar upp ingår i slutsatserna från Nordsjöländernas ministermöte i med som värd. Konferensen gav upphov till en rad åtaganden inom bland annat sjöfart, och Nordsjöländerna driver nu dessa vidare i olika forum. Skattebefrielse för landansluten el för fartyg i hamn är ursprungligen ett förslag från Hamn och rederiet . Hamn tilldelades EU:s miljöutmärkelse just för sina insatser för att öka användningen av landansluten el för fartyg i hamnar. Jag tycker att förslaget är intressant, inte minst eftersom en av grundbultarna i regeringens näringspolitik är att företagande och miljöteknik ska gå hand i hand för att skapa fler jobb i fler och växande företag i ett grönare . Landansluten el till fartyg är en fråga som regeringen vill gå vidare med. föreslog genom att IMO tar fram bindande regler som underlättar för möjligheten att utnyttja landansluten el. Det här är ett åtagande från som drivit vidare. En grundförutsättning för sådan anslutning är att fartyg världen över ska kunna anslutas med standardiserad utrustning. Det gäller både när svenska fartyg ansluter sig i annat land och när utländska fartyg ansluter sig i svenska hamnar. Det svenska förslaget fick stöd av , och en del tekniska frågeställningar kommer att ut. Jag kommer att se till att fortsätter att driva denna fråga. Beträffande skattelättnader kan jag ännu inte gå in på hur regeringen tänker gå vidare. Jag vill dock påminna om EU:s roll i det hela. En skattebefrielse kan kräva stöd från kommissionen och att alla medlemsstater enhälligt beslutar att den kan accepteras. Förslaget om miljöindexering, clean ship, drivs vidare i olika internationella forum under ledning av de båda länder som tagit fram förslaget, nämligen och . följer sitt åtagande från och stöder förslaget. Mitt svar på fråga är med andra ord att jag inte kommer att ändra på denna handlingslinje. kommer att fortsätta att tillsammans med övriga Nordsjöländer driva frågan om miljöindexering. Givetvis kommer den precis som andra Nordsjöregeringar att föra stafettpinnen vidare för en bättre miljö på våra hav, längs våra kuster och i våra hamnstäder. Det gäller inte bara Nordsjösamarbetet utan det är också något som vi driver i IMO, EU, Helcom och i mina bilaterala kontakter med kolleger världen över. Sjöfarten är en global näringsgren och miljöproblemen känner inga gränser. 45 (): Jag vill även här tacka för svaret från statsrådet . Precis som statsrådet sade har vi nu lite grann återställt ordningen. Egentligen var interpellationen ställd till miljöministern, men fick statsrådet i stället överta interpellationen. Det är alltså tvärtom mot hur det var tidigare. Jag är glad över svaret men inte helt nöjd. Jag tycker att det målas upp svårigheter här när det gäller till exempel de skattelättnader som jag tycker skulle vara bra både för miljöns skull globalt och för dem som lever nära inpå hamnen. För deras del kan det vara ett folkhälsoproblem. Jag tycker att det är en stor försiktighet när statsrådet säger: Beträffande skattelättnader så kan jag ännu inte gå in på hur regeringen tänker gå vidare. Hon påminner också om EU:s roll i det hela. Hon säger även att en skattebefrielse kan kräva stöd från kommissionen och så vidare. Vi har sett ganska många förslag på skattesänkningar där man inte har haft denna försiktiga hållning från regeringen. Men här är det fråga om en ganska liten skattesänkning som skulle främja befolkningen på ett hälsomässigt sätt. Då vill man ha både hängslen och livrem. Men skulle statsrådet inte kunna säga att detta är ett jättebra förslag som hon verkligen ska strida för och ta upp inom EU och att man från svenskt håll ska försöka gå före och driva inom EU att man ska ha denna landanslutna el? Vi har kunnat höra att det är väldigt bra att man för fram saker som kan komma näringslivet till del. Och här är det faktiskt fråga om ett förslag som kommer från näringslivet att det skulle vara bra om man från svensk sida skulle kunna gå före. träffade vi i utskottet riksdagsledamöter från . De tyckte också att vi skulle jobba mycket tillsammans när det gäller havsmiljöfrågorna. Och detta skulle kunna vara ett sådant förslag som man skulle kunna jobba med i de nordiska länderna men också inom EU. Man skulle kunna säga att det är klart att man ska göra det eftersom det är ganska enkelt för att komma till rätta med en del av de problem som ändå förekommer. Man skulle också kunna slå sig för bröstet i internationella sammanhang. Vi i utskottet var i . Vi besökte några riktigt stora hamnstäder och där man verkligen har oerhört stora problem med folkhälsan beroende på den dåliga luften i städerna som naturligtvis inte bara beror på sjöfarten. Men vi kunde se staplar på hur mycket utsläpp som faktiskt kommer från sjöfarten. Dessa utsläpp utgör också en större och större andel i beroende på att vi inom industrin och inom andra delar av trafiksektorn förbättrar bränslet väldigt mycket. Då kommer sjöfarten att utgöra en mycket större andel i detta sammanhang även om vi tycker att det är miljömässigt bra med sjöfartstransporter, men då måste vi också följa upp detta så att bränslet är bra. Vi måste också göra så mycket som möjligt åt situationen i våra hamnstäder. Jag tycker därför att det skulle kunna vara lite mer action i detta svar och att man också verkligen tar till sig dessa förslag som kom . 46 (): hade jag och statsrådet möjlighet att diskutera en annan fråga, nämligen föroreningar i luften. Det var en intressant diskussion. Jag noterade att största nyhetsprogram i tv hade lyckan att kunna avslöja exakt samma sak som statsrådet och jag hade diskuterat. Det kom som ett stort avslöjande. Men det är bra att det först tas upp här i kammaren och sedan i tv. Det är en mycket intressant ordning. När det gäller frågan om landansluten el för fartyg i hamn väckte jag faktiskt en fråga till dåvarande miljöminister och fick ett svar av dåvarande finansminister . Det var exakt samma fråga som nu har väckt. Med anledning av konferensen i då och skrev en stor artikel i om just detta meddelade mig i ett skriftligt svar på fråga 2005/06:1900 att ett förslag i frågan bereds i . Jag vill gärna fråga statsrådet om man efter regeringsskiftet har sett några spår av denna beredning. Under den förra regeringens tid kunde man i alla fall inte se något annat spår än artikeln i . Jag noterar att i sin fråga inte nämner Hamnar. Det är därför som jag går upp i denna debatt. Hamnar har nämligen drivit ett mycket framgångsrikt miljöarbete. Utsläppen av svaveloxider har minskat och kväveoxider trots att linjetrafiken har ökat. Men frågan är naturligtvis den som väcker här, nämligen hur vi hanterar fartyg som ligger vid kaj. Vad man måste veta är att det finns två olika sorters maskiner på sådana här fartyg de som driver fartyget framåt och de som genererar ström. De maskiner som genererar ström använder egentligen endast diesel och tjockolja i hamn. Det är klart att det är en mycket viktig miljöåtgärd att få bort detta. Hamnar använder stimulanser för att minska utsläppen av svavel- och kväveoxider. av Hamnars vinst går direkt till att påverka avgifterna när man ligger i hamn. Grunden är att det är väldigt angeläget med stimulanser om vi ska få bort körning av generatorer med diesel och tjockolja i hamn. Jag vill fråga statsrådet hur hon ser på detta, eftersom det är så många fartyg i ungefär 10 000 anlöp och ungefär 35 stora kryssningsfartyg som dessvärre fortfarande kör på tjockolja och diesel när de ligger i hamn. Detta är inte bra. 47 Statsrådet (): Precis som kom in på har sjöfarten också en hemläxa att göra för att minska sina miljöutsläpp. Jag vill bara återkomma till den direkta frågan om landansluten el. Jag konstaterar att det är en fråga som berör flera olika departement. Även om det övergripande ansvaret för att minska sjöfartens miljöpåverkan ligger på är det en mix med och även , precis som säger. Det pågår arbete på efter de slutsatser man antog på att gå vidare och titta närmare på skattelättnader för landansluten el. Eftersom jag inte sitter på kan jag inte svara på den direkta frågan om förarbetet har satt några spår, men det är det arbete som jag kan hänvisa till. Precis som och kom in på tror även jag att det är viktigt att se att det finns olika angreppssätt. slutsatser är viktiga och hade en tydlig inriktning mot den landanslutna elen som ställer frågan om, men det finns även andra områden som tydligt inkluderar sjöfarten eller har sjöfarten som fokus. Vi har Helcoms aktionsplan för som ska antas av miljöministrarna om eller några månader. Förutom direkta effekter av frågor som specifikt lyfts i samband med eller Helcom pågår ett arbete som jag direkt är inblandad i och som är en variant på miljö- och säkerhetsklassning. När det gäller hamnstadskontroller av utländska fartyg har varit en tydlig pådrivare för att ändra reglerna. Detta blir ett tryck som också styr kvaliteten på fartygen. ska av alla fartyg som besöker ett EU-land kontrolleras. Det nya systemet innebär att kvalitetssjöfart och lågrisksjöfart belönas genom färre kontroller, så sällan som . Högriskfartygen ska däremot kontrolleras betydligt oftare. Det är ett mycket tydligt styrinstrument som finns parallellt med de direkta åtgärderna i hamnarna. Det är alltså viktigt med ett flertal åtgärder. Det handlar om frivillighet från redarnas sida. Det kan vi se när det gäller nybyggnation av fartyg med nya katalysatorer som tydligt minskar luftföroreningar. Det handlar om lågsvavligt bränsle, och det handlar också om att varuägarna kan styra. Detta blir jag tydligt uppmärksammad på av den del av näringslivet som använder sjöfarten som transportmedel. De ekonomiska styrmedlen är alltså en tredje möjlighet där vi ser över om det går att gå vidare med handel med utsläppsrätter för svavel- och kväveoxider. 48 (): Precis som statsrådet säger finns det olika sätt att angripa frågan rent tekniskt. Man ska naturligtvis använda sig av olika sätt för att få ned utsläppen, både morötter, piskor och uppmuntran och så vidare. Om man har haft konferenser, till exempel som , och där kommit överens om att detta är ett styrinstrument som vi skulle kunna använda är det också viktigt att man tar förslag från olika ställen för att hitta framkomliga vägar. Varje sak man gör för att förbättra luftmiljön i det här fallet är ju bra för dem det kommer att beröra. I min problemformulering lyfte jag inte fram just Hamnar, där det är lite sämre. står med, och där lyfte jag inte fram det goda man har gjort. Det handlar om att kommunen ställer hårdare krav på bättre bränslen för färjorna och på att de inte får släppa ut så mycket. Detta har funnits vara möjligt även om man har fått strida länge för det. Därför gäller det att också från regeringens sida ta fram så många olika metoder som möjligt och blanda och ge. Vi i oppositionen bjuder gärna på goda förslag som vi har fått fram och också börjat utreda. Det vore jättebra om regeringen tog upp stafettpinnen och använde sig av dessa förslag. Jag förklarade inte vad landansluten el betyder, men precis som sade handlar det om att fartyg som ligger i hamn använder sig av hjälpmotorer. De släpper naturligtvis också ut avgaser, och det är inte alltid som bränslet till hjälpmotorerna är så bra. Om man i stället använder el kan man slippa dessa utsläpp. Man skulle också kunna använda sig av miljöindexeringar så att de som köper transporter har möjlighet att faktiskt välja miljömässigt bra transporter, det man kallar för clean ship. Det är en morot, och vi behöver välja ut bra morötter. Det finns fler exempel på detta, till exempel en utredning som ligger på eller och som handlar om utsläppshandel med svavel- och kväveoxider. Där har näringslivet varit med, och man ställer sig faktiskt positiv till att ha en form av utsläppshandel. Man vill från svenskt och kanske nordiskt håll testa om det är möjligt och om det är möjligt i ett EU-perspektiv. Det finns alltså ganska många förslag som man skulle kunna försöka genomföra. Jag tror också att det är möjligt att föra fram dessa förslag i de olika hamnstäderna och kanske också komma en bit framåt globalt om man visar att så här har vi gjort, och kan inte ni också ta upp bollen för att faktiskt förbättra luftmiljön avsevärt. 49 (): Jag tror att miljöcertifiering av hamnar är väldigt viktigt. Det gläder mig att den hamn som ligger mig närmast är väl certifierad. Det är nog på det sätt som statsrådet antyder, att många spår saknas i både rent fysiskt och i departementen av saker som sagts skulle göras men som inte har blivit gjorda. är ju vår viktigaste hamn. Därom råder inget tvivel. Den har en otrolig betydelse för vårt näringsliv och för vårt välstånd. Det gäller verkligen att se till att vi gynnar hamn på alla de sätt. Icke desto mindre är det på det sättet att Östersjöfarten håller på att öka väldigt kraftigt när det gäller både passagerar- och godstransporter. Vi har med ett engelskt uttryck all-time-high här i när det gäller containertrafik. Det är en ökning , vilket är ett antal containrar som också ska transporteras på väg. I fråga om vad man ska göra gäller det att anpassa liggetid till avgifterna, energibehovet, svavelkoncentrationen i bunkeroljan det är väldigt viktigt och avgasreningen så att man inte kopplar bort de katalysatorer som man kanske har och kör på högsvavlig olja. Man ska ha avgasrening, elanslutning och så vidare. Jag menar att om vi ska lyckas med detta, och det tror jag att vi alla här är totalt eniga om och dessutom har stor uppslutning av hela svenska folket, måste vi se till att få mycket mer samarbete med andra länder och andra länders hamnar runt . Vi kan inte göra något enskilt här som inte andra länder är med på. Här tror jag att de olika Östersjöinitiativen spelar en fantastisk roll för att få bättre miljö i och i andra länder. Miljöfrågorna är dessvärre gränsöverskridande. 50 Statsrådet (): Vi kan väl vara överens om att fartyg där höga miljöambitioner råder också ska premieras. Syftet är att ha en politik som driver bort undermåliga fartyg från marknaden. Det är därför jag tror att det som avslutningsvis lyfte fram i sitt anförande är så viktigt, att ständigt jobba med sjöfartsfrågor i EU och med ett mycket tydligt globalt perspektiv. Det är en mycket global bransch. Jag vill återkomma till rapporten som handlar om möjligheten att med ekonomiska styrmedel hitta miljöpremieringar riktade till sjöfarten. Den rapport som har levererat vad gäller handel med utsläppsrättigheter för svavel och kväveoxider är, som jag tidigare sade, nu ute på remiss. Den ska komma tillbaka till regeringen . Med den som underlag ser jag möjligheter att kunna gå vidare för att hitta just en ekonomisk styrning för att förbättra luften i hamnar och till sjöss.