prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Medan alliansen med sin sorteringsskola inte vill ge alla ungar ens en första ärlig chans vill vi ge alla en andra, tredje och fjärde chans att utvecklas genom utbildning och att ta igen kunskaper som man av olika skäl har missat tidigare. Det finns nämligen alltid skäl till att den som inte har tillgodogjort sig sin utbildning inte har gjort det. Det är inte för att man tycker att det är så himla kul att strula till det för sig som man misslyckas. Det kan bero på allt från sjukdom och dåliga hemförhållanden till mobbning och omognad. Den främsta anledningen till att ge människor flera chanser är naturligtvis den mänskliga. Det finns ett behov av att tillgodose alla människors rätt att ständigt utvecklas för att må bra. Vi vet till exempel att en person som genomgått gymnasieutbildning bedömer att han eller hon har dubbelt så god förmåga att påverka sitt eget liv och dubbelt så god förmåga att påverka politiska beslut jämfört med den som saknar gymnasieutbildning. Vi vet också att det finns en tydlig koppling mellan låg utbildningsnivå och ohälsa vilket för oss in på samhällsnyttan av det livslånga lärandet. Det vi har satsat på vuxenutbildning i olika former i det här landet och som fick sin kulmen i och med , då runt en miljon svenskar bättrade på sina kunskaper, har i stor utsträckning bidragit till att vi är så pass framgångsrika och har en så pass hög generell utbildningsnivå som vi har . Om vi vill ha ett långsiktigt, hållbart med en trygg välfärd ska vi inte konkurrera med låga löner och otrygga anställningsvillkor. Vi ska fortsätta att konkurrera med kunskap. När den generella utbildningsnivån är så hög som i utbyts kunskaper smidigt. Produktionen blir billigare och effektivare, och kunskapsinnehållet i produktionen blir också mer kvalificerat. Därför vill vi fortsätta att höja allas utbildningsnivå också därför att samhället tjänar ekonomiskt på det. Livslångt lärande ska inte vara ett fåtal förunnat det ska vara en rättighet för alla! Jag har inte den senaste siffran, men var det i alla fall närmare 800 000 vuxna i vårt land som fortfarande saknade fullständig gymnasieutbildning. Alltför många upplever att studier i vuxen ålder inte är något för dem. Många vill inte ta studieledigt utan vill läsa kombinerat med yrkeslivet. En del vill inte flytta från sin hemort där familj och barn är rotade. Andra har inte självförtroende nog att ta upp studierna. Under våra år vid makten har vi kämpat för att lyfta de här grupperna och göra lärande i vuxen ålder möjligt för alla. Vi ville minska den sociala snedrekryteringen, och vi vidtog en rad åtgärder för att locka lågutbildade att börja studera och skapa möjligheter för dem att finansiera sina studier. Allt fungerade naturligtvis inte perfekt, men vi lyckades ändå bryta en del trender. Den infrastruktur för alla vuxnas lärande som gav så många en andra chans och som breddade den grupp som rekryterades till studier och därmed också ökade kvaliteten på de vuxenstudier som bedrevs, eftersom alla bidrog med sina olika erfarenheter, håller alliansen nu på att rasera. Jag kan räkna upp de här dråpslagen punktvis. Neddragningen av statsbidraget till vuxenutbildningen , den orättvisa omfördelningen av statsbidragen, där man tog från fattiga kommuner med många lågutbildade och gav till rika kommuner, rekryteringsstödets avskaffande, 25:4-regelns avskaffande, avskaffandet av studerandevillkoret, beslutet om nedläggningen av och avskaffandet av det statliga bidraget för uppsökande verksamhet. fick vi också veta att det så kallade korttidsstudiestödet avskaffats. I alliansens vill det till att passa in i , att följa den normala kunskapskurvan, lyckas i och gymnasiet och helst söka vidare till högskolan. Fyllda till brädden med teori men utan livserfarenhet och arbetslivserfarenhet ska dessa ungdomar sedan mötas av andra ungdomar med samma erfarenheter på högskolan. Läromiljön och dynamiken där blir då hur? Fixar inte alla det här enligt planen riskerar de att hamna i återvändsgränder som det krävs en mycket stor insats för att kunna backa ur. Förstår ni hur jag menar? Annars kan ni fråga någon av de 800 000 vuxna med låg utbildning som hade tänkt börja studera men som på grund av de senaste besluten nu hamnar utanför så kan de säkert förklara. Jag yrkar avslag på utbildningsutskottets förslag och bifall till reservation nr 1. Det gör jag för tids vinnande. Jag står naturligtvis bakom samtliga s-märkta reservationer. 134 (): träffade jag flera representanter för de vuxenstuderande när de höll sin kongress i . Frågor som stod i fokus var nedskärningarna på vuxenutbildningen och borttagandet av rekryteringsbidraget, men också frågor om vad vuxenutbildningen är för något och för vem, liksom hur behovet kommer att se ut framöver. Vi ska inte debattera budgeten här, men det är svårt att låta bli att kommentera när regeringen befäster sin politik när det gäller att stänga ute människor från bildning och utbildning. som regeringen bygger en skola som kommer att skapa ett större behov av vuxenutbildning skär man ned på densamma. skyllde de borgerliga företrädarna på tidsbrist när man inte föreslagit någon som helst höjning av studiemedlen. Vad skyller ni på den här gången? I sin regeringsförklaring talade statsministern om att ökade kunskaper är en förutsättning för att öka konkurrenskraften. Det statsministern glömde säga var att den ambitionen inte gäller för alla människor i det här landet. Den regering som har talat så mycket om kunskap verkar nu för att sänka den generella utbildningsnivån. Det är fel väg att gå när allt talar för att den framtida arbetsmarknaden kommer att ställa högre krav på utbildning. Det är också ett hot mot demokratin eftersom ett aktivt deltagande i samhällslivet också ställer högre krav på människors kunskaper. Men med tanke på vad som yttrades av i förra veckans utbildningsdebatt har jag förstått att det i alla för inte är intressant att alla människor ska vara delaktiga och känna till sin historia. En viktig del inom vuxenutbildningen är sfi, svenska för invandrare. Det ligger i allas intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Ett första steg till att klara sin egen försörjning är att lära sig språket. Men språket är också en förutsättning för att aktivt kunna, våga och vilja delta aktivt i samhället. Här vill jag ändå poängtera att dåliga kunskaper i svenska inte handlar om ovilja utan om brister i systemet. Det finns problem med dagens utbildning i svenska för invandrare, och systemet behöver reformeras. Vi måste förbättra möjligheterna för alla som kommer till att lära sig svenska, oavsett om de vill bli svenska medborgare eller inte. Flyktingar eller invandrare som har kommit till kommer från ett stort antal länder och har helt olika utbildningsbakgrund och skilda erfarenheter. Beroende på språkkunskaper i övrigt och vana att studera ställer den enskilde studentens förmåga stora krav på individualisering. Men även hela utbildningssituationen ska formas utifrån individens behov. Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. För att stärka kvaliteten i sfi ska vi, precis som vi gör i , ställa krav på att även sfi-lärarna är behöriga. Därför vill jag yrka bifall till reservation 4. Jag står naturligtvis bakom våra reservationer men yrkar i detta fall bifall enbart till reservation 4. 135 (): Ingen har väl kunnat undgå att märka den positiva reformering som sker av det svenska utbildningssystemet, ett arbete som fokuserar på skolans kunskapsuppdrag, som fokuserar på kvalitet och resultat och som fokuserar på att ge eleverna i grund- och gymnasieskolan en god start på deras livslånga lärande. Satsningarna går genom alla stadier, och när vi ska debattera vuxenutbildningen står det klart att regeringens förbättringsarbete omfattar också de vuxnas lärande. Betänkandet som behandlar en rad motioner från den allmänna motionstiden rör flera olika frågor: validering av kunskap, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och svenska för invandrare. Utskottet avstyrker yrkandena eftersom det pågår ett utredningsarbete i de aktuella frågorna och vi inte vill föregripa resultaten av det. Med hänsyn till att regeringen bara har verkat i ett drygt halvår är det ju heller inte konstigt att man i debatten får respektera och förhålla sig till det. Extra glädjande är det därför att denna handlingskraftiga regering redan i vårpropositionen, som presenterades i förrgår, redovisar några detaljerade satsningar på flera av de här områdena. Det gäller till exempel ett pilotförsök där 1 000 personer ska få sin utländska yrkeskompetens bedömd. Det gäller en satsning på nya platser för lärlingsutbildning i hantverksyrken. Det gäller en förstärkning av den kvalificerade yrkesutbildningen som får 2 000 nya platser genom att platser som är tillfälliga görs permanenta. Det gäller en satsning på att höja kompetensen för de lärare som undervisar i svenska för invandrare. Var och en är satsningar som alltså ger flera personer möjlighet att förverkliga sina mål och drömmar, men som också visar på den betydelse som regeringen anser att vuxenutbildningen har för den enskilde och för samhället. är det viktigt att vi ser till att de resurser som går till vuxenutbildningen i högre grad riktas till de grupper som enligt gällande bestämmelser ska prioriteras, till dem som inte har haft möjlighet att nå högskolebehörighet eller till dem som behöver utbildning för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Jag nämner det eftersom det finns tydliga tecken på att så inte alltid sker. Ett exempel är från den lägesrapport som sammanställer för den kommunala vuxenutbildningen. Den senaste kom 2006, och där kan man läsa att drygt hälften av dem som deltar i gymnasial vuxenutbildning redan har en treårig gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning i bagaget och att av eleverna är . Det är anmärkningsvärda siffror som visar på att det finns en stor andel ungdomar som efter det att de har lämnat gymnasieskolan går direkt in på komvux och läser vidare. Några hade kanske valt fel linje på gymnasiet, men många gör det för att konkurrenskomplettera sina betyg. De läser om kurser som de redan har betyg i för att på så sätt få bättre möjligheter att komma vidare på den högskoleutbildning de vill. Det här känns inte riktigt rimligt. Självklart drar det resurser som i stället skulle kunna riktas mot vuxna. Därför är det viktigt att vi lyckas bättre med att redan på gymnasiet föra ungdomarna till de utbildningsmål de har med hjälp av de förhoppningar de har. Det är också därför som en gymnasieutredning har tillsatts. Jag nämnde tidigare att det på vuxenutbildningens område finns flera utredningar som pågår eller ska tillsättas. Låt oss titta närmare på några av dem. Jag börjar med den kommunala vuxenutbildningen, som är ett mycket viktigt inslag i det livslånga lärandet. Den ger alla en chans att komplettera sina kunskaper med sikte på arbetslivet eller vidare studier. Komvux har faktiskt vuxit fram i bred politisk enighet. Enligt vår bedömning kommer komvux alltid att behövas. är ju alla berättigade till utbildning motsvarande grundskolenivå. Där har regeringen för avsikt att utreda huruvida en liknande rättighet skulle kunna införas för gymnasienivå, vilket vore ett mycket positivt inslag för att bejaka värdet av utbildningen och dess betydelse för både personlig utveckling, allmänbildning och förståelse för omvärlden. Detta skulle i så fall gälla också vuxna med utvecklingsstörning såtillvida att de ges samma möjligheter som ungdomar i gymnasiesärskolan. Jag nämnde tidigare att vi förstärker kompetensen för lärare som undervisar i svenska för invandrare. Men regeringen avser också att förbättra möjligheterna för dem som studerar inom verksamheten så att de får möjlighet att kombinera studier med arbete och praktik men också genom att undervisningen i mycket högre grad individanpassas. Det är inte minst viktigt för att hjälpa och ta till vara de invandrade akademikernas kompetens men självklart också hjälpa varje enskild individ som på det viset får undervisning på en nivå som riktar sig just till den personen. För att möjliggöra detta vill regeringen också se en högre grad av samverkan mellan kommuner, arbetsförmedling och näringsliv men också mellan kommuner, universitet och högskolor. Beträffande den eftergymnasiala utbildningen anser alliansen att den utbildningsformen har blivit missgynnad av den tidigare regeringen med allt det fokus som har varit på högskolestudier och teoretiskt kunnande. Alla vill inte bli akademiker, och företagen har stor efterfrågan på och behov av olika yrkeskompetens. Många av de eftergymnasiala utbildningarna är också mycket kvalificerade, även om de inte är akademiska. För att uppvärdera yrkesutbildningarna avser regeringen att inrätta en yrkeshögskola som ska samla alla eftergymnasiala utbildningar . Bedömningen är att detta också kommer att höja kvaliteten på utbildningarna eftersom tanken är att det ska vara gemensamma krav på inträde, examination och tillsyn. LO och har välkomnat detta initiativ. En sista utredning jag vill nämna rör fristående vuxenutbildning. Vi har sett de positiva resultat som har uppstått sedan barn och ungdomar har haft möjlighet att välja en omsorgsform eller utbildning som utgår från deras och föräldrarnas önskemål och behov. Alliansen vill nu överföra de positiva erfarenheterna till vuxenutbildningens område och har därför tillsatt en utredning som ska titta på formerna för att förverkliga detta. Som ni hör väntar en rad spännande och positiva reformer på vuxenutbildningens område. kommer en politik som innebär att man inser och utgår från att vi är individer med olika behov, önskemål och förutsättningar för vårt livslånga lärande. Det är en politik som är bra för den enskilde, bra för samhället och bra för . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande UbU10. 136 () replik: Inte visste jag att något mer passande uttryck än att allt är subjektivt skulle passa så väl in här. pratar om positiva reformer för vuxenutbildning och att regeringen satsar på kvalitet och kunskap. Men hur ser på att man faktiskt gör kraftiga nedskärningar på vuxenutbildningen? Man tar bort rekryteringsbidraget. Man gör ingenting för att förbättra studerandes ekonomiska villkor. hörde jag på Ekot prata om att det är nyttigt att plugga och jobba . Det tas inga hänsyn till hur människors vardag faktiskt kan se ut. Det är lite kul att står här och tar kredd för satsningar som vi tillsammans med våra samarbetspartier gjorde vad gäller sfi och som ni nu bara följer upp. Sedan var det detta med att alla inte vill bli akademiker. Det är något slags fana som den borgerliga högern bär fram för att motivera de begränsningar som görs. Det är den borgerliga regeringen som vill bestämma vilka som ska bli akademiker och vilka som inte ska bli det. Man hindrar människor från att utbilda sig och vidareutbilda sig. Varför kan du inte låta människor själva avgöra om de vill bli akademiker eller inte? 137 () replik: Jag börjar bakifrån. tog upp frågan om att vi bör låta människor själva avgöra huruvida de vill bli akademiker eller inte. Det är precis det vi gör genom att vi också tror på det livslånga lärandet. Vi tror på möjligheten att kanske en studietrött elev från inte mäktar med det studieförberedande programmet på gymnasieskolan utan väljer en annan vinkling med mer yrkesutbildning men som inte ger behörighet till högskolan. Men i nästa läge kan personen själv känna att man vill läsa vidare och ska då också få möjlighet att göra det. Jag pratade så sent som för sedan med ungdomar som går på olika yrkesutbildningar. De är så innerligt trötta på de studieförberedande ämnena och kärnämnena, som de har svårt att hantera. De vill själva ha möjligheten att jobba vidare på ett annat sätt, men de stänger inte alls dörren för att i ett senare skede gå vidare till högre studier. Det är för mig livslångt lärande. Du nämner att vi tar kredd för sfi. Du yrkar också bifall till den reservationen. Det är något som förvånar mig. Jag hade förväntat mig att man inte skulle yrka bifall till reservationerna 2, 3 och 4. Vi ger ett svar i vårpropositionen, med stora satsningar på lärarbehörighet och satsningar på att öka lärarnas kompetens. Jag hade förväntat mig att den reservationen skulle falla med tanke på det förslag som har lagts fram. 138 () replik: Då hade majoriteten kunnat yrka bifall till motionen om den var så överensstämmande. utelämnade, av tidsskäl hoppas jag, frågan om studiemedlen. Det är intressant att påpeka att rapporterade Ekot att två av tre skolledningar menar att för att förstärka kvaliteten är en höjning av studiemedlen en av de viktigaste åtgärderna som kan vidtas. Jag var i , och jag träffade där elever från olika program. Det som man vänder sig kraftigt mot är bilden från den borgerliga regeringen att de som väljer att gå yrkesförberedande eller praktiska program är skoltrötta elever. Titta på byggnadsprogrammet. Intagningspoängen är höga. Jag mötte en lärare som undervisar i historia, engelska och svenska. Hon menade på att i vissa fall är det högre nivå i språkämnena för de eleverna än för eleverna på de teoretiska programmen. Jag tycker att man ska börja fundera över de fördomar som genomsyrar högerns politik när det gäller yrkesförberedande program. Återigen, precis som jag har upprepat i tidigare debatter, är skolan inte bara till för att utbilda till ett yrke och en arbetsmarknad. Det handlar också om att bilda för att man ska kunna vara en aktiv, deltagande samhällsmedborgare, kunna bilda sig även när man har ett yrke, kunna vidareutbilda sig. Att vi kan få en ökad konkurrenskraft med det vi producerar och det vi gör är av stor vikt. 139 () replik: Först vill jag absolut be om ursäkt om vi på något vis har uttryckt att det bara skulle vara skoltrötta elever. Jag har själv i debatter sagt att vi vill uppvärdera praktiskt yrkeskunnande, därför att det är en viktig kompetens, likväl som teoretiskt. Jag tar kraftigt avstånd från det om jag har uttryckt mig felaktigt och ber om ursäkt om jag har sårat någon. Det handlar precis om det du säger, , att utbilda för att bilda och för att höja den personliga utvecklingen och för allmänintresset. Det var just därför som man från regeringens håll övervägde att tillsätta en utredning, inte bara för att ge berättigande till en grundskolekompetens utan också för att se om man kan ge människor möjlighet att få en gymnasiekompetens. Det är ett av skälen för att man skulle kunna göra en sådan sak. Sedan talade vi om komvux och de neddragningar som där kommer. Det här är en anpassning till den konjunktur och det arbetsmarknadsläge som råder. Genom det är man tvungen att anpassa kostymen. Den prognos som vi har gjort är att behovet av vuxenutbildning inte kommer att vara lika stort. När vi nu ser på arbetslöshetssiffrorna visar det sig att antalet nyanmälda jobb till arbetsförmedlingen är större än . Det säger , direktör. Därmed behöver kanske inte kostymen vara lika stor. Men vi tror, som sagt, att vuxenutbildning också måste finnas. Den förra regeringen har gjort motsvarande anpassningar tidigare. 140 () replik: pratar om förbättringar, men de enda förbättringar som görs på det här området är, precis som sade, uppföljning och kopiering av vår politik. Inte ens antalet vill ni utöka trots att ni drev den frågan innan ni fick makten. Om tror att komvux har byggts upp i enighet får hon nog läsa på lite mer om sitt partis historia. Det som oroar mest är den ökade kunskapssegregation som påbörjas i och med den förda politiken. Bettys partikollega arbetsmarknadsminister var på besök på i tillsammans med mig. Där mötte vi ett gäng vuxna som av olika skäl hade hoppat av grundskola och gymnasieskola. Någon hade varit mobbad, någon hade fått barn tidigt och så vidare. var de tillbaka i studier och ville vidare, men avskaffandet av studerandevillkoret och rekryteringsbidraget hade satt käppar i hjulet för deras planer. De här personerna stod i många fall ganska långt ifrån arbetsmarknaden, alltså precis den grupp som vi under våra regeringsår kämpade för att lyfta fram. Arbetsmarknadsministern, som var med, förklarade att detta naturligtvis var en viktig grupp att slå vakt om, och om det visade sig att alliansregeringens beslut ställde till det för dem kunde han tänka sig att ompröva besluten. vill jag fråga om hon tycker att det är viktigt att slå vakt om den här gruppen och vilka alternativa åtgärder ni har, eftersom ni har sågat våra, och kommer att föreslå för att bryta den sociala snedrekryteringen till studier. 141 () replik: Debatten om rekryteringsbidraget har ju förts här i kammaren , och vad har sagt har jag väldigt svårt att bemöta och ta hänsyn till eftersom jag inte varit med. Det vi också har pekat på i diskussionen om rekryteringsbidraget i samband med avskaffandet av det var att det byggde mycket på den rapport som tog fram, där man sade att det är ett otydligt regelverk och att det brister i handläggningen. Man ifrågasatte till och med om det här systemet hade uppnått sitt syfte. Däremot vill jag återkomma till att vi vill höja kunskap, kompetens och utbildningsnivå. Regeringen har aviserat att man eventuellt vill tillsätta den här utredningen för att se om gymnasieutbildning också kan vara en rättighet för samtliga vuxna. Det jag nämnde i mitt anförande var att vi har tagit initiativ i samband med vårpropositionen där vi har ökat antalet platser med 2 000. Vi har alltså gjort de tillfälliga platserna permanenta. Jag vill också passa på att säga att det faktiskt var den tidigare borgerliga regeringen som tog initiativ till den här utbildningen. Jag vill nu fråga dig , när jag har klarat av dina frågeställningar. Du sade att du inte yrkade bifall till de andra reservationerna, bland annat den om sfi, och det var reservationerna 2, 3 och 4. Du sade att det var av tidsskäl. Men är det inte så att en del av de önskemål ni har velat föra fram också har förverkligats i samband med vårpropositionen? 142 () replik: var det inte arbetsmarknadsministerns frågor som skulle svara på, utan det var min fråga till henne om hon tycker att det är viktigt att slå vakt om den här gruppen och vilka alternativa åtgärder man har för att minska den sociala snedrekryteringen till studier. Ni har ju sågat alla våra olika alternativ för att göra det. Det gäller rekryteringsstödet, 25:4-regeln, studerandevillkoret, korttidsstudiestödet och utbyggnaden av högskolan. Men jag ser inte något seriöst intresse. Jag ser inte att värnar om den här gruppen, som har halkat efter kunskapsmässigt, som står långt från arbetsmarknaden och som kommer att få betydligt svårare att ta sig dit. Det känns snarare som att det är de lyckade gymnasiestudenterna, som jag pratade om tidigare, som du värnar om. Då blir man rädd för att du också delar den syn som din partikollega gav uttryck för i gymnasiedebatten , att vissa människor gott kan hålla sig på mattan och utbilda sig så att de nätt och jämnt räcker för det lägst kvalificerade jobbet och för övrigt varken kan känna makt över sina liv eller ha möjlighet att påverka samhället omkring dem. Jag tycker att det är cyniskt. Mest cyniskt är det förstås att de ska sorteras ut redan i lågstadieåldern. Jag måste fråga vad menar när hon säger uppvärdera yrkesutbildningarna. Jag tycker att ni gör precis tvärtom: Ni skapar utbildningar som arbetsmarknaden inte vill ha. Jag kan läsa upp några rubriker som exempel: Lärlingsutbildningen är inte svar på industrins behov. Kritik mot mindre teori i lärlingsutbildningen. Kritik från olika håll mot mindre teori för lärling. Industrin negativ till förslag om lärlingar. Och så vidare. 143 () replik: Jag noterar att undviker att svara på min fråga. Jag får många frågor från men får inget svar på den enda fråga jag ställde, och det är lite olyckligt.