prot · GU09116 · 2007-05-30 00:00:00 — Representanten för LRF menade att detta skulle sakta ned den ökning av arbeten i de små företagen på landsbygden som han kunde se hade pågått . Denna pålaga där man ska betala för både bilen, traktorn, lastbilen och arbetsmaskinerna kommer att göra det ännu dyrare för bönderna. Vi var också inne på att ni har släppt tanken på att över huvud taget värna om dessa små lantbruksföretag. Jag kan inte se det på annat sätt. Trafikförsäkringspremien som finns i har ju inte visat att de har lägre olyckstal än vad vi har i trots att de har detta system. Jag förstår inte varför ändrade uppfattning på grund av det som har hänt i . 126 () replik: Den skrivning jag har med en redovisning av det finska systemet är mycket tydlig med att detta har gett samhällsekonomiska vinster som det har gett vinster i systemet som i sin tur har sänkt premierna för försäkringstagarna. Alltså har de ekonomiska incitamenten fungerat fullt ut. Sedan är det givetvis inte så att vi medvetet går in och skapar svårare regelverk för företagarna. Tvärtom har vi medvetet arbetat för att förenkla för företagen. Vi har en klar ambition från att vi ska ha en levande bygd. Men, , se helheten! Man kan inte ta ut en liten bit och nagelfara den och säga att detta kommer att fälla allt företagande. Så är det inte, utan man måste ha en helhetssyn på alla åtgärder vi sätter in i samhället. Jag är väl medveten om att det är klart att man inte jublar om man tittar specifikt på den här delen. Men, som sagt, se helhetsbilden! Gör man det ser man att det ändå är en positiv bild för småföretagandet. 127 () replik: Nej, , jag tror inte att det är några småföretagare som jublar framför allt inte på landsbygden! Jag hade tänkt ta upp samma tema som gjorde, nämligen detta att många remissinstanser är kritiska. Det visar, tycker jag, att detta är ett förslag som kanske är fientligt just mot glesbygden och lantbruksföretagen. tycker jag i någon mening offrar dessa grupper för att använda de skatteintäkter man får där till att sänka skatten för höginkomsttagare. Förslagen i betänkandet handlar om att man i första hand ska finansiera olika skatteförändringar som ni gör i budgetpropositionen. Det är ju det vi pratar om. Sedan kan det ju finnas en täckmantel, till exempel att det handlar om trafikfrågor, minskade trafikskador och så vidare. Visst kan det kanske påverka riskbeteendet, som jag sade i mitt förra anförande, men inte så till den milda grad som ni hävdar. Är det inte så att nu står här och låter landsbygden och glesbygden vara med och finansiera skattesänkningar för höginkomsttagare? 128 () replik: När jag hörde inlägg fick jag en positiv känsla. Alliansregeringen bryter ny mark, för att citera . Det låter som om vi nu verkligen är på rätt väg. Men den blev kortvarig, den glädjen. Småföretagen jublar inte. Nja, jag är helt övertygad om att man jublar mer än vad man gjorde under den tidigare regeringens tid. har man i alla fall en framtidstro. Man ser att helhetsbilden för de små och medelstora företagen är positiv. Vi offrar inga grupper. Vi försöker faktiskt se företagen som en utvecklingspotential oavsett om de ligger i , storstaden, eller om de ligger i glesbygden. Ser man då det här resonemanget i stort, även det vi tidigare behandlade hushållsnära tjänster och så vidare betonar man det här med att sänka skatten för höginkomsttagare. Det är tydligen det som är den bild som man försöker måla av alliansregeringen. Det är inte så. Man måste se syftet. Syftet är att rätta till den misslyckade arbetsmarknadspolitik som har bedrivits . Det är ju den vi måste bryta. Därför måste man kanske gå vägen via att ta bort förmögenhetsskatten och liknande. Jag är övertygad om att skulle det bli ett skifte om så kommer man inte att göra någon återställare på det området helt övertygad. 129 () replik: Ja, där ser man hur olika uttryck kan tolkas på olika sätt. Bryta ny mark är kanske ett lite mer neutralt uttryck när jag använder det, men det uppfattades uppenbarligen på ett annat sätt av . Jag är inne på det här med vad ni gör för företagen och de mindre företagen i det här landet. Ni har ju pratat er riktigt varma från talarstolen under tidigare mandatperioder om allting ni ska göra. Här gör ni någonting konkret som små företag faktiskt helt enkelt blir riktigt förbaskade på. Jag vill spetsa till det precis som jag gjorde förut: Det är de mindre företagen, de små jordbruksföretagen, som kanske via höjda skatter nu får vara med och finansiera någonting annat, och vad? Jo, sänkta kapitalskatter, helt enkelt. Ni reformerar fastighetsskatten och tar bort förmögenhetsskatten. Det är det som det handlar om. Och ingen av de skatterna har ju någonting att göra med arbetslinjen definitivt inte fastighetsskatten. Det är någonting helt annat. Den lever sitt eget liv. Det jag vill komma till är detta: Är det nu så som säger att ni gör en hel del för mindre företag, varför kommer det då inga propositioner från ? Det ska vi i och för sig inte debattera här, men jag hörde en debatt med näringsutskottet, där den frågan kom upp. Det är jätteviktigt, tycker jag, när man diskuterar den här frågan, och jag vill bestämt hävda att det ni gör nu är en fördelningspolitik som inte bara ökar klassklyftorna i det här samhället utan också ökar klyftorna mellan stad och land. 130 () replik: Jag delar inte den uppfattningen. Det finns i stället en aktiv ambition att skapa ett samhälle som lever i alla bygder. Hela den här diskussionen är intressant. Vi har haft en ny regering , och man kräver att få se resultat med omedelbar verkan. kritiseras regeringen här i kammaren för att man kör för hårt, ginar, inte skickar remisser till Lagrådet och allt vad det nu är. Vi måste kanske stanna upp och fundera lite grann. De aviserade åtgärder som ligger i röret och de åtgärder som är vidtagna vad gäller beslut på skatteområdet och så vidare allt detta gynnar tillväxt i det här landet och gynnar skapande av nya jobb. Vi fick, bara tre fyra anföranden tillbaka, en redovisning av hur många nya jobb vi har fått i . Det är en helt annan utveckling än vad vi hade för bara . Vi är på rätt väg. Ge utvecklingen lite mer tid, och kräv inte att resultaten ska tas hem innan man över huvud taget lägger fram förslagen. 131 (): Jag har varit ute och kontrollerat: ligger kvar. Annars skulle man kunna tro att det fullständigt hade upphört att finnas, men det ligger kvar fortfarande. Den här frågan är inte alls lika ideologiskt laddad som den tidigare. Enligt mitt sätt att se kunde nästan vilken regering som helst ha lagt fram det här förslaget. Det handlar ytterst om vad på försäkringar ska omfatta. Socialdemokrater som motsätter sig det här ska fundera på om man själv har infört motsvarande i socialförsäkringar. Hur är det till exempel med arbetsskadeförsäkringen? Arbetsskadeförsäkringen har exakt den konstruktion som föreslås. Jag tycker att det är bra. Jag stöder det. Det är jättebra. Så här är det: Den princip som vi nu diskuterar handlar om detta: Vad ska en premie på en försäkring omfatta? Då måste man också ställa den andra frågan till Socialdemokraterna: sjukförsäkringen ta kostnaderna för personskador och så vidare på trafiksidan också? Ja, svarar ni, och det kan man naturligtvis tycka att den ska göra. Men på andra områden kommer ni till andra resultat. Jag kommer till det resultatet att jag tycker att det finländska systemet är ganska bra, nämligen att man renodlar vad som ska täckas av en viss försäkring. Därför tycker jag att det här är bra. Sedan kan man diskutera införandetakt och så vidare. ska det tillsättas en utredning som ska klara ut detta. Man kanske kan tycka att det borde ha skett tidigare. Problemet är ju det att på socialförsäkringsområdet skulle man ha trott att den tidigare regeringen skulle ha genomfört en massa olika reformer, men har det förekommit utredningar som har gjorts av framför allt och tidigare statsråd, men mycket lite har hänt. Det tycker jag är ett motiv som är gott nog för att man måste göra någonting. När man diskuterar vad premien ska täcka måste man också ställa sig frågan: Är det rimligt att trafikolyckor och de skador på personer som de orsakar ska tränga ut annan sjukvård? Ja, svarar Socialdemokraterna och , men jag tycker inte det. Den här utträngningseffekten måste ni ta ställning till. Är det så att säga rimligt att trafikolyckornas offer ska konkurrera med till exempel hjärtkirurgi och vad det nu är för någonting? Så är det. När det gäller vanliga försäkringar har vi många sådana. Jag har till exempel försäkringar för mina barn i . De är alldeles utmärkta. Om vi tar en vanlig sakförsäkring är det ingen som skulle komma på tanken att en villaägare ska betala för en bostadsrätt eller någonting annat, utan man har som är väl definierade. Därför undrar jag varför ni inte tycker det. Om man däremot blir sjuk har vi en socialförsäkring som klarar det. Vi har en sjukvårdsavgift som vi alla solidariskt finansierar eftersom vi inte vet vem som kan bli sjuk. Det är den stora skillnaden. På en del områden kan man räkna fram skaderisker. Jag tycker att den nuvarande regeringen gör klokt i att säga att vi behöver fundera på om socialförsäkringssystemet är väl konstruerat. Jag för min del tror att många nu upplever detta som en direkt skattehöjning. Det kan jag förstå. finns det många som tycker att jobbavdraget är väldigt bra, och man vill ha det kvar. Propositionen har, precis som sade tidigare, ett dubbelt syfte. Där finns ett dubbelt syfte. Man vill styra mot ökad trafiksäkerhet. Vi vet inte säkert om det blir så. Det kan man inte vara tvärsäker på. De exempel som gav från tyder dock på att det blivit resultatet, och det är ju inte dumt. Varför ska man motsätta sig det? Men man vill även ha omfattande jobbsatsningar. På den punkten förstår jag att Socialdemokraterna yrkar avslag för de vill ha ett annat system, med mer pengar till Ams som ska klara det. Jag tror att det även här behövs nytänkande. Man måste också fundera på hur sjukvårdskostnaderna ska finansieras, om det är rimligt att den allmänna sjukförsäkringsavgiften ska omfatta alla kostnader på detta område. Det har talats om att denna omläggning leder till fördyringar för hushåll och näringsliv. Motorcyklisterna får onekligen fördyringar, det är jag ganska övertygad om, men det finns också en annan aspekt på detta. Man kommer att ha ökade möjligheter att påverka sitt beteende. Det är inte säkert att beteendet är likadant för alla. Det kanske allra viktigaste med att vi har försäkringar är att man kan påverka sitt eget beteende. Man behöver inte köra motorcykel på ett sådant sätt att man orsakar skador eller tränger ut andra, angelägna ändamål i sjukvården. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU11 Vissa energipolitiska frågor Punkt 1 (Allmänna bioenergifrågor) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 274 för utskottet 19 för res. 1 14 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd För res. 1: 19 v Avstod: 14 mp Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 3 (Energieffektivisering och miljöteknik) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 5 (s) 3. motiveringen i res. 7 (mp) Förberedande votering: 116 för res. 5 14 för res. 7 175 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 158 för utskottet 116 för res. 5 32 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd För res. 5: 116 s Avstod: 18 v, 14 mp Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 4 v, 5 mp Punkt 8 (Vindkraft) 1. utskottet 2. res. 12 (s) Votering: 156 för utskottet 116 för res. 12 34 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 24 c, 20 fp, 21 kd För res. 12: 116 s Avstod: 1 c, 19 v, 14 mp Frånvarande: 14 s, 6 m, 4 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU14 Vissa konkurrenspolitiska frågor Punkt 2 (Om- och avregleringar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd, 14 mp För res. 1: 116 s, 19 v Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 5 (Lanthandelsanpassad grossiströrelse) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 282 för utskottet 20 för res. 2 2 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 91 m, 25 c, 20 fp, 20 kd, 14 mp För res. 2: 1 s, 19 v Avstod: 1 s, 1 c Frånvarande: 16 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 4 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU17 En fristående kronofogdemyndighet m.m. Punkt 1 (En fristående kronofogdemyndighet m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd, 14 mp För res. 1: 116 s, 19 v Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU13 Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken Punkt 1 (Jobb- och utvecklingsgarantin m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 149 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 26 c, 20 fp, 21 kd För res. 1: 116 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 3 (Avslag på propositionen såvitt avser vissa förändringar i arbetslöshetsförsäkringen) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 148 för res. 3 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd För res. 3: 115 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 15 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 4 (Skyldighet att anmäla plats till den offentliga arbetsförmedlingen) 1. utskottet 2. res. 4 (s) 3. res. 5 (v) Förberedande votering: 116 för res. 4 20 för res. 5 170 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 172 för utskottet 116 för res. 4 19 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd, 14 mp För res. 4: 116 s Avstod: 19 v Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 7 (Den nya myndigheten ) 1. utskottet 2. res. 8 (s) Votering: 191 för utskottet 116 för res. 8 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd, 19 v, 14 mp För res. 8: 116 s Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 15 (Arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar) 1. utskottet 2. res. 12 (s) Votering: 171 för utskottet 117 för res. 12 18 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 26 c, 20 fp, 21 kd, 14 mp För res. 12: 116 s, 1 v Avstod: 18 v Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 16 (Pendlingsstöd) 1. utskottet 2. res. 14 (s, v) Votering: 171 för utskottet 134 för res. 14 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 20 kd, 14 mp För res. 14: 115 s, 19 v Frånvarande: 15 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 4 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. Punkt 1 (Skattelättnader för hushållstjänster) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 138 för res. 1 15 för res. 2 152 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 158 för utskottet 135 för res. 1 14 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 m, 26 c, 20 fp, 21 kd För res. 1: 116 s, 19 v Avstod: 14 mp Frånvarande: 14 s, 6 m, 3 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. (forts. SkU16) 132 () replik: Det blir lite märkligt att komma med repliker så här efter det att man har hört ett anförande, men vi får försöka i alla fall. Jag vill påminna om att i sitt anförande sade att arbetsskadeförsäkringen är uppbyggd på samma sätt som den borgerliga majoriteten tänker sig att trafikskadeförsäkringen ska bli. Det är fel. Den är uppbyggd på det sätt som trafikskadeförsäkringen är , inte enligt det borgerliga förslaget. Den borgerliga regeringen har med i spetsen påbörjat sitt systemskifte utan att kalla det för sitt rätta namn. Den generella välfärden som är finansierad av oss allesammans efter förmåga och där vi garanteras vård och omsorg efter behov har varit en nagel i ögat på så länge jag har varit politiskt medveten. Däremot är detta inte min bild av folkpartisterna historiskt sett, . Det gör mig lite förvånad att nu sällar sig till systemskiftarna. ställde frågan i sitt anförande: Är det rimligt att trafikskadade ska tränga undan annan sjukvård? Frågan kan ställas om mycket annat också. Är det rimligt att idrottsskador ska trycka undan annan sjukvård? Är det rimligt att de som röker eller de som är överviktiga ska trycka undan annan sjukvård? Är det rimligt att de som är ute och cyklar omkull ska göra det? Det sista är väl i och för sig en trafikskada. Det finns massor med exempel grupp efter grupp. Jag vill ställa en fråga till . Trafikskadade är den första gruppen som inte ska ingå i den generella välfärdspolitiken. Vilken är nästa grupp som ska bli undantagen? 133 () replik: Först vill jag be om ursäkt för att jag uttryckte mig lite otydligt på den första punkten, om arbetsskadeförsäkringen. Jag håller med om att det var mindre väl genomtänkt. Däremot tycker jag inte att detta handlar om något systemskifte. Jag tycker att de försäkringar som jag tog upp är ett bra exempel på det. Där fyller man ut sjukförsäkringen med , men det står inte i grundlagen att det ska vara just . Jag menar att man alltid måste skilja på finansieringsform och vård efter behov. Det har ni socialdemokrater svårt att göra. Vi ska alltid se till att det är vård efter behov som gäller; det är den viktiga principen. Där är det inte fråga om något systemskifte. Jag menar att inte ens står för något sådant absolut inte. Men frågan är hur vi ska finansiera vården. Om ni aldrig någonsin gör några förändringar på området så får man acceptera detta. Men jag menar att ni har genomfört en lång rad förändringar på området. Det har varit goda syften med det. Jag menar att det gäller att ta sig en ordentlig funderare på detta. Det kan vara relevant att tänka på om idrottsmän alltid ska ha samma behandling som till exempel vanliga hjärtsjuka. Det är en inte oväsentlig fråga. Principen måste vara vård efter behov. Därför kan man verkligen fråga sig om det är rimligt att de som kör dåligt och orsakar andra personers skador alltid ska finansieras av andra som kör bra. Det ska finnas vård efter behov till dem som är skadade. Men vem ska finansiera den? Det är en annan fråga. Den tycker jag att också ni måste fundera på. Har ni tänkt färdigt på den frågan? 134 () replik: Visst är det ett systemskifte, . Det handlar inte om ifall det ska vara vård efter behov, utan det handlar om ifall vi ska ha generell välfärdspolitik eller inte. Ska vi ha en generell välfärd där vi gemensamt delar på alla riskerna eller en privatisering där var och en får stå för sin egen risk? Det är ett systemskifte och ingenting annat. hade en socialliberal ideologi och framtoning. Vi socialdemokrater och folkpartister var ofta överens om den generella välfärdspolitiken. Det är en politik som går ut på att vi delar riskerna och på det sättet får låga avgifter, där var och en bidrar efter förmåga och får efter behov. Men den linjen har lämnat i och med det här systemskiftet. tycks numera anser att välfärden gott kan säkras genom privata försäkringsbolag, i alla fall för den som har råd. Hur det går för de andra det vet jag inte. Det gör mig milt sagt bekymrad. 135 () replik: Det är väldigt svårt att försvara sig mot beskrivningen av att vi skulle ha gått in för ett systemskifte när vi inte har det. Grunden är just den som jag beskriver, nämligen vård efter behov. Det finns inte ett enda exempel där vi har gått ifrån detta. Däremot har vi diskuterat finansieringen av sjukvården i olika delar, och det menar jag att man måste göra. Det handlar ju inte om samma sorts sjukdomar och orsaker. Det är skillnad mellan att få en badmintonskada och att bli påkörd på en landsväg. Det är olika saker. Varför ska det alltid finansieras utan att någon behöver ta någon som helst risk? Varför har vi i så fall över huvud taget en trafikförsäkring? Det är ju meningslöst om man solidariskt ska finansiera allting. Det är rimligt att de som finns i trafiken svarar för en del av kostnaderna. Jag förstår inte hur det kan ha något med vård efter behov att göra. Blir man påkörd ska man ha vård. Men vem som ska betala den är en annan fråga. 136 (): Från sida ber jag att få yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 16 och avslag på samtliga motioner. Ett viktigt mål med detta nya lagförslag är att tydligare relatera trafikens skaderisker till kostnaden för att använda fordon och färdas i trafiken. Detta är en proposition och en reform för att påverka trafikbeteendet i rätt riktning. Den finländska trafikförsäkringen har stått modell för denna proposition. Erfarenheterna i vårt östra grannland är goda. Socialdemokraterna har ingått i den finländska regeringen. I har samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förts över till trafikförsäkringen. Sambanden är tydliga. knyts ekonomin till beteendet. Detta har i lett till en större medvetenhet om sambandet mellan det egna uppträdandet i trafiken och vårdkostnaderna efter en olycka. Ett viktigt återhållande incitament som uppmuntrar det individuella ansvaret har skapats. Den enskilde bilförarens personliga ansvar och riskbeteende ska inte offras på kollektivets bekostnad, utan ansvar ska belönas och ge lägre kostnader. bedömer man att detta kan ge stora samhällsekonomiska vinster. Vi säger inte att det sker direkt, men vi menar att det skapar tydligare samband . Ekonomin och beteende knyts samman. Trafikförsäkringen är obligatorisk, och den ger ersättning vid vissa typer av skador i trafiken. Alla som skadas i en olycka med det försäkrade fordonet får ersättning. Om den skadade har medverkat till skadan genom uppsåt, grov vårdslöshet eller annan vårdslöshet i samband med rattfylleri kan ersättningen minska. Samhällets kostnader för trafikskadades skador, sjukpenning och sjukersättning har ökat dramatiskt . Detta är en viktig utgångspunkt för den proposition som är framlagd och som kammaren diskuterar. De ökade trafikskadekostnaderna har lett till i motsvarande grad ökade kostnader för skattebetalarna men också för den privata trafikförsäkringen. tvingades försäkringsbolagen göra en större premiejustering för att täcka ökade kostnader. Precis som i socialförsäkringarna är det framför allt kostnaderna för sjuk- och aktivitetsersättning till skadedrabbade som har ökat. Det är inte alltid populärt att införa ett nytt slags beskattning. Det kan vi gå i god för. Många berörda har hört av sig. Kritik har framförts, och den kan i ett kort perspektiv vara förståelig. Men vi från vill ha ett system som tydligare knyter samman ansvar och låga kostnader inom trafiken. På lång sikt tror jag att både en bredare allmänhet och oppositionen kan dela denna inställning.