prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — Jag bara reflekterade över att inte allting när det gäller utbildning är lösningen på allt. Men jag fick inte svar på frågan om turordningsreglerna. Det kunde vara intressant att höra hur ni ser på det. 360 () replik: Det svarar jag jättegärna på. Det är dock svårt . Det är en av mina hjärtefrågor. Vi socialdemokrater tycker att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden. Det ska inte vara orättvist, och man ska inte bli orättvist behandlad om man jobbar i ett litet företag gentemot om man jobbar i ett företag som är något större. Det ska inte från arbetsgivarens sida vara möjligt att godtyckligt plocka undan några enligt turordningsregler bara för att man är anställd i ett företag där det är nio anställda. Om man jobbar i ett företag med elva anställda är det en helt annan lagstiftning. Det är fel för oss. 361 (): Det är mycket glädjande att antalet jobb ökar och att arbetslösheten därmed sjunker. Vi kan konstatera att den goda internationella konjunkturen har varit på och svensk arbetsmarknads sida. Men under valrörelsen handlade den borgerliga retoriken väldigt mycket om det så kallade utanförskapet. Då som är det svårt att få ett tydligt grepp om vad borgerligheten riktigt menade med utanförskapet. Siffror och antaganden haglade. var det fråga om en miljon människor för att senare konstateras av någon annan borgerlig företrädare att det nog rörde sig om en och en halv miljon människor. Här blandades människor friskt i sifferexercisen, där alla från arbetslösa till föräldralediga kokades ned och blev en del av beskrivningen av utanförskapet. Med viss ironi kan jag konstatera att regeringens politik har minskat skaran i utanförskapet med 12 000 personer genom nystartsjobb. Bra för de personer som fått jobben. Men visst måste vi kunna konstatera att det finns en hel del kvar att göra. Alltför många människor är trots högkonjunktur fortfarande utan ett jobb. Det är nu politiken spelar roll. Det är nu politiken gör skillnad. Att bara upprepa mantrat matchning och coachning innebär inte per automatik att det är den bästa framtidslösningen vare sig för individen eller för samhället. Vill vi komma åt det faktum att människor faktiskt är arbetslösa, och dessutom långtidsarbetslösa, krävs andra åtgärder. Det krävs aktiv arbetsmarknadspolitik. Det krävs pengar. Sådana här behov kan vara komplicerade. Alla människor är ju inte matchbara till ett nytt jobb på en gång. Många har faktiskt behov av ny utbildning och ny kompetens. Ökad konkurrens från nya länder ställer krav på en snabbare omställning, där möjligheterna att få ny kunskap innebär ökade chanser till ett nytt jobb. Om vi ska fortsätta att hävda oss väl internationellt krävs att både redan anställda och blivande arbetstagare garanteras utbildning och vidareutbildning. Vad gör då den borgerliga regeringen här och för att svara upp mot behovet av utbildning både för enskilda människor och för företag? Jo, den borgerliga regeringen börjar med att rycka undan en tredjedel av anslaget till vuxenutbildningen. regeringen vidare och stoppar utbyggnaden av högskolan. Sedan avslutar regeringen med att avveckla arbetsmarknadsutbildningarna. På kort sikt kommer detta naturligtvis att innebära att färre får möjlighet att utbilda sig och att svensk konkurrenskraft försvagas. På riskerar vi att förlora vår position bland de mest framgångsrika länderna inom forskning och utveckling. Inte minst inom tjänstesektorn är en välutbildad arbetskraft en förutsättning för utveckling av verksamheten. Fler och återkommande chanser till utbildning är därför en av grundstenarna i Socialdemokraternas arbetslinje. För oss socialdemokrater innebär det livslånga lärandet möjlighet för den enskilde att växla mellan arbete, studier och lärande i arbetslivet. För svensk ekonomi innebär det att vi kan hävda oss i den globala konkurrensen. Att erbjuda vuxna en möjlighet att utbilda sig är ett mycket bra sätt att bryta kunskapsklyftor. , som borgerligheten var så emot, är ett lysande exempel på detta. Närmare en miljon människor, i huvudsak de som saknade fullständig gymnasieutbildning, fick en möjlighet att komplettera den med hjälp av . Ändå saknar närmare 800 000 vuxna fullständig gymnasieutbildning. Många unga har hoppat av skolan. Många med äldre utbildningar har stora behov av att kunna komplettera sina kunskaper för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Därför är vi mycket kritiska till de kraftiga försämringarna som regeringen genomfört på vuxenutbildningen. Vi socialdemokrater vill höja anslaget, och vi anslår till vuxenutbildningen. Arbetsmarknadsutbildning syftar främst till att avhjälpa flaskhalsar på arbetsmarknaden. Vid större strukturkriser är arbetsmarknadsutbildningen ett nödvändigt verktyg för att stödja människor att våga gå vidare. Arbetsmarknadsutbildning främjar tillväxt och välstånd. Därför är vi angelägna om att utveckla den för framtiden. Det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningar styrs av hela arbetsmarknadens behov. Politik gör skillnad. Politiska beslut påverkar människor mitt i deras vardag här och . Men sitter vi i opposition, och det är borgarna som fattar besluten. Men vi socialdemokrater har lagt fram en motion på bord som heter En modern politik för arbete. Den beskriver hur vi socialdemokrater vill utforma en modern arbetsmarknadspolitik. Den är väl värd att läsas. 362 () replik: Vi hörde att högkonjunkturen är det som har medfört att vi har fått så många jobb i . Jag konstaterar att aldrig förr har så många svenskar jobbat, och så många arbetade timmar har vi aldrig haft. Det fick vi siffror på . Arbetslösheten i sjunker snabbare än i något annat land i . Har inte resten av samma högkonjunktur som ? 363 () replik: Jag förutsätter att det är så just . Vad jag kan konstatera är att det är den internationella högkonjunkturen som hjälper och svensk arbetsmarknad. Er politik har hjälpt 12 000 människor. 364 () replik: Det var inget svar på min fråga. Om det är samma högkonjunktur i resten av borde de ha haft samma sysselsättningsutveckling som . Det har de inte alls. Då påverkar regeringens politik klart och tydligt. Jag ska också säga några ord om komvux. Visserligen har vi minskat statsbidragen till komvux. Det har alla regeringar gjort även socialdemokratiska i högkonjunktur. Men det intressanta är att många kommuner fortsätter med komvux precis som förut. Kommunerna har en stark ekonomi tack vare en ökande sysselsättning. Därför har de råd att bedriva komvux själva. Det gör vi hemma i min egen kommun och i många andra kommuner. Det är inte sant att vi har rustat ned komvux. 365 () replik: Jag konstaterar att experten från Kommuner och Landsting säger att skillnaden över landet ökar. Det beror på var du bor, om du bor i en stor kommun eller om du bor i en liten kommun som inte har de ekonomiska musklerna att kompensera för att borgerligheten har tagit bort en tredjedel av vuxenutbildningen. 366 () replik: Vi har konstaterat att vi har en stark högkonjunktur över hela , kanske till och med över hela världen. Det är bra. Det finns två varianter att tolka att det går bättre för än för andra. Antingen är den regeringen vi har bra, eller också var den gamla dålig. Det är de två lösningarna vi har. Vi vet att sysselsättningen har ökat med 140 000 personer . Det är bra. Jag kan inte säga att det är den nya regeringens politik som har resulterat i allt. Men det har i alla fall hjälpt till. Vad den gamla regeringen pratade om, och ni nu pratar om, är i mångt och mycket arbetsmarknadsutbildning. Jag var på ett seminarium och lyssnade på en företrädare för . Han var klart tydlig över att den gamla arbetsmarknadsutbildningen visst gjorde nytta. Det var en stark övergång till arbete precis innan man skulle börja. Man sökte alltså jobb för att slippa gå utbildningen. 367 () replik: Jag kan också konstatera att skapades över 90 000 jobb utan att man försämrade till exempel a-kassan. Sedan var det frågan om arbetsmarknadsutbildningar. Jag har suttit på en hearing där företagare har sagt att de behöver kompetent personal välutbildat folk. De behöver folk som kan, och de behöver arbetsmarknadsutbildning. De behöver ge människor en andra och tredje chans. Vad gör ni då? Ni rycker undan möjligheten för många människor att skaffa sig en ny utbildning och en andra chans. 368 () replik: Det var en intressant vinkling på det hela. Vad gjorde ni? Varför finns inte jobben ? Om arbetsmarknadsutbildning är lösningen på alla problemen borde vi inte ha haft flaskhalsar eftersom det var det ni satsade på. Det måste vara så att det är nu när det skriks efter folk överallt som vi ska få ut alla i arbete. Då kan vi inte i detta läge göra en massiv satsning på arbetsmarknadsutbildning. 369 () replik: Det pågår ett rådslagsarbete inom vårt parti där vi går ut brett och vänder på varenda sten vad gäller vår politik. Vi ska nog presentera den till valet . Men visst är det konstigt att när man lever här och , mitt i människors vardag, och ser att människor saknar utbildning, de saknar möjlighet att vidareutbilda sig, och företag behöver folk, drar man undan de pengar som så väl behövs för att ge både anställda och företag en ny chans. Del 2: Infrastruktur 370 (): ska vi övergå till att tala om infrastruktur. Bra trafik- och transportmöjligheter är viktigt inte minst ur arbetsmarknadssynpunkt. Vi behöver bra vägar och järnvägar för att arbetspendlingen ska kunna öka, men också för att varor och gods ska nå konsumenterna. Jag tror att alla håller med mig om att en god infrastruktur är en möjlighet och förutsättning för en större arbetsmarknadsregion. Den gynnar tillväxten och ökar möjligheterna för studier och jobb utan att man måste flytta. Efter att vi socialdemokrater avreglerade tågmarknaden har resandet med lokal- och regionaltåg fullkomligt exploderat. Men trafiken belastar också hårt vår miljö. Då tänker jag i första hand på vägtransporterna. När trafiken ökar ökar också utsläppen av växthusgaser som gör att klimatet förändras. Ökad vägtrafik innebär även att utsläppen av partiklar ökar. Det gör att människor och djur blir sjuka. För att minimera skadeverkningarna av trafiken måste vi finna smartare sätt att transportera både varor och personer. I globaliseringens spår följer ett ökat antal transporter. Men som konsumenter börjar vi mer och mer undra vilken påfrestning det här innebär för miljön. Krav på klimatmärkta produkter hörs allt starkare, och fler och fler vill handla mer närproducerat. Vi socialdemokrater har alltid hyllat frihandel. Men är det lika viktigt att vara klimatsmart. Därför tycker vi att vi behöver frakta varor och gods mer effektivt smartare än . Med våra långa kuster borde mer gods kunna transporteras på sjön för att minska trycket på vägarna. Några strategiskt utvalda hamnar borde också få stöd för hög standard på infrastrukturen, bland annat med kombiterminaler för att flytta gods mellan fartyg, tåg och lastbilar på ett så effektivt sätt som möjligt. Även persontransporter måste ske mer klimatsmart. Att resa tillsammans minskar påfrestningarna på miljön. Det är därför det är så viktigt att man utvecklar kollektivtrafiken. Egentligen trodde jag att vi var överens om det i riksdag. Men när jag nu har läst den moderatledda regeringens budget inser jag att så inte är fallet. Här blir det inga nya satsningar på kollektivtrafik, utan det som ska prioriteras är vägar för biltrafiken. Visst behöver vi vägar. Men vad vi verkligen behöver är infrastruktursatsningar för arbetsmarknadsförstoring och en hållbar miljö. Här är satsningar på kollektivtrafiken mycket viktiga. I budgeten för kan vi läsa att regeringen konstaterar att etappmålet om tillgänglig kollektivtrafik för funktionshindrade bedöms vara svårt att uppnå. Etappmålet om fler resande med kollektivtrafik har inte uppnåtts. Jag säger som barnen: Och? Var är förslagen för att målen ska nås? Sedan berömmer sig regeringen av den utredning som vi socialdemokrater tillsatte. Det handlar om att och i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer ska ta fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling. Det är bra att ni inte har lagt ned utredningen. Men var är fortsättningen? Det behöver avsättas pengar för nya tåg. Det behövs pengar till spår. Det behövs pengar för informationsinsatser om man verkligen vill att fler ska åka kollektivt. Vi socialdemokrater vill satsa på att bygga ut kollektivtrafiken och göra den attraktivare och tillgänglig för alla. var i och kunde där höra om trängseln på spåren och i tågen. Det är trångt på spåren i den region som jag företräder också, , för att inte tala om hela . Det är trångt på spår och vagnar också i tillväxtregionen som det är svårt att nå orter som med tåg. När vi ropar efter fler spår svarar infrastrukturministern med att utredning pågår och satsar sina budgetmedel på vägar. Nej, det räcker inte. Satsa på att bygga ut kollektivtrafiken så att fler kan få nytta av den. När lovar förskott för att bygga en funktionell bro svarar den moderatledda regeringen med att det inte blir två spår inom överblickbar framtid. Det blir kanske lite längre perronger. Det är omodernt. När vi har haft en folkomröstning i angående trängselskatten och invånarna har sagt ja till att använda intäkter till kollektivtrafik och vägar i regionen svarar den moderatledda regeringen att pengarna ska användas till vägar. Det är orättvist. Skattesubventioner anser jag inte vara en långsiktig lösning för driften av kollektivtrafiken, sade infrastrukturminister när jag ställde en fråga till henne. Hon vill i stället öka intäkterna genom att fler resenärer ska åka med. Det blir alltså fler ståplatser på pendeltåg och bussar. Det är oansvarigt. Vi socialdemokrater säger tvärtom. Vi ska satsa för att bygga ut kollektivtrafiken för ett mer uthålligt samhälle. Därför behöver vi mer kollektivtrafik. 371 () replik: Det är intressant att höra att man har så många exempel på allt som borde ha gjorts . Det var konstigt att ni inte gjorde det. Sanningen är den att det ni lämnade efter er när det gäller nya tåg och nya spår var ett stort svart hål i budget där det inte ens finns pengar till det som redan är beslutat. Jag tycker att det är riktigt bedrövligt. Jag har också en liten fundering. Jag bor på landet ute i glesbygd. Jag har inga tåg. Hur ska jag komma någonstans om det inte finns några bra vägar? Ni tänker bara på storstäderna. Är det inte dags att ta med även landsbygden i diskussionerna och i politiken? 372 () replik: Det är inte fråga om att vi inte ska bygga vägar. Det hoppas jag att också hörde att jag sade. Jag vill att vi satsar mer pengar på kollektivtrafik. Sedan till det här med att vi inte har gjort vår läxa . Jag vet inte om har varit ute och åkt tåg och pendeltåg. Det finns väldigt många nya tåg både här i och i där vi var med trafikutskottet alldeles och på andra håll i landet. Vi satsade i vår infrastrukturplan på just kollektivtrafiken. är det upp till bevis med den nya regeringen. Vad tänker den satsa på? Vad den säger är vägar. Det går inte att bara satsa på vägar. Vi vill att man också ska satsa på kollektivtrafik. 373 () replik: Jag tröstar mig med att vägarna nu kom fram också. Då kan jag säga att påpekade precis samma svarta hål i sina projekt. Det fanns inga pengar till dem heller. 374 () replik: har också byggt vägar. Att man säger att det är stora svarta hål tror jag faktiskt inte på. Det byggs vägar. En väg mellan och invigs . Visst sjutton satsas det på vägar! 375 () replik: Jag begärde ordet av den anledningen att utskottsordföranden i trafikutskottet kom in på . Jag kan notera att det där har satsats en del . Men de största problemen kvarstår. Jag kan berätta för i att de svarta hålen är alldeles enorma här uppe. När det är så stora eftersatta behov har den här regeringen sett till att satsa 1 miljard extra för att få de tåg som redan finns att fungera så att man kan åka från och på de spår som finns. När det gäller till exempel hade den inte kunnat byggas med den finansiering på 910 miljarder som fanns när den visade sig kosta 1520 miljarder. Det är alldeles uppenbart. När nu summerar efter att ni har avgått är det investeringar för 117 miljarder i som behövs. 376 () replik: Jag får tacka för att han tog upp det här problemet med . Det är viktigt. Det finns ett stort behov av satsningar på kollektivtrafik, vägar och järnvägar i vår region. Därför är det så oerhört viktigt att den nu sittande regeringen också verkligen gör det. Den regering som var tidigare satsade stora summor också i . Jag vill ha ett svar. hör till den regeringskonstellation som just nu besitter makten. Varför låter man inte trängselskatterna också finansiera kollektivtrafiken? 377 () replik: Det ska jag gärna svara på. Det är en ren bokföringsfråga. Alltihop är pengar till staten. Om det går från det ena kontot eller det andra spelar ingen roll. Tar man det från det andra kontot blir det lite mer rött där. Det är viktigt att konstatera att vi i grund och botten är eniga om de stora projekten. Problemet är att de inte har varit finansierade. Inte ens väg 73 hade nått ända fram när satte ned spaden. Det behövdes ytterligare 100 miljoner som togs från . Så här är det på post efter post. Det har inte funnits pengar. 378 () replik: Det spelar visst en roll var man lägger pengarna, . Är det så att de göms i den stora burken med skatter och att man bara använder skatter för att finansiera vägar blir det inga fler pendeltåg. Då blir det trångt på spåren i . Det är därför jag säger att vi ska satsa mer på kollektivtrafiken. 379 () replik: talar stort, vitt och brett om satsningar. Var fanns allt detta resonemang tidigare? frågeställare tog upp trafiken i . Såvitt jag vet har Socialdemokraterna haft majoritet större delen av tiden , det vill säga det år jag flyttade till . Redan då debatterades att bygga en ringled runt . Det är ännu inte gjort. Därför ställer jag mig frågande till frågeställning om trängselskatten. Är det inte bra att vi nu kan finansiera den utbyggnad som inte ni har lyckats lösa som ni har varit i majoritet? Jag vill gärna ha ett svar på den frågan. 380 () replik: Det är så här, , att anledningen till att förbifarten inte blev byggd är den moderata kommunen som har sagt nej till den infrastruktursatsningen. Men jag undrar fortfarande vad den här regeringen ska göra. Man kan prata om historia och om 80-tal och 70-tal. Jag tror att det var 1871 man byggde getingmidjan. Och vad gjorde den här regeringen? Jo, de var tvungna att utreda en gång till så att den försenades ytterligare. undrar jag vad ni tänker göra. Det är det jag frågar. är det jag som är i opposition och ni som är i majoritet. Det är ni som ska svara mig. 381 () replik: Precis som jag sade håller vi på att bygga ut infrastrukturen runt . Vad regeringen gjorde var att tillsätta en särskild utredare direkt efter makttillträdet. Resultatet av vad utredaren har kommit fram till kommer att presenteras . Det innebär att det då också finns goda förutsättningar att gå vidare. Jag skulle vilja säga att det här är fantastiskt! börjar vi nu kunna få fram ett förslag, som ni inte lyckades med ni har regerat. Kan jag få en kommentar till detta, tack! 382 () replik: Ungefär försening blev det på , som redan var utredd och klar. Det är vad man kan tacka den här regeringen för. Det är oerhört viktigt att de pengar vi får från trängselskatterna också kan gå till kollektivtrafik. Varför ska det bara satsas på vägar? Det kan jag inte begripa. 383 Statsrådet (): I går invigde jag mellan och Mehedeby i . kom jag hem från . Det är två vitt skilda geografiska platser, men de visar på de utmaningar som , svenska arbetsplatser och svenska företag har att hantera . Jag nämner , för mitt på motorvägen i finns sambanden med den svenska lokala infrastrukturen, den svenska transportpolitiken, klimatutmaningen och förmåga att fortsatt vara vinnare i den globala konkurrensen. Jag tror att det är viktigt att se och förstå att investeringar i bra och säker infrastruktur gör skillnad i . Att bygga bort en mycket olycksdrabbad väg räddar liv. Det utvecklar nya och större arbetsmarknadsregioner till gagn för kvinnor och män och gör arbetsmarknaden mindre konjunkturkänslig. Det skapar möjligheter för hela att utvecklas och ger tydlighet om den lokala enskilda vägens betydelse i en transportkedja som binder samman hela . Allt det här är avgörande för svenska företag och deras behov av säkra, smidiga transporter i en global konkurrens. Bra och säker infrastruktur är bra för jobben i vårt avlånga . Jag går tillbaka till . Mitt i den hemska trafikstockningen blir den stora klimatutmaningen oerhört uppenbar. Jag möter också företrädare för svenska företag som ser en affärsmöjlighet i att förbättra de mycket ekonomiskt och miljömässigt ineffektiva godstransporter som sker i . Det är naturligtvis i och för sig bra för och svenska företag, men det manar framför allt till fortsatt fokus för på att vi ska vara världsbäst på smarta transporter och bra logistik. Det är så vi fortsatt kan rädda jobben. Här gäller det att vi ska kunna konkurrera med oss själva, för att uttrycka det lite kryptiskt. Transporter är avgörande för att vi ska kunna ha framgångsrika och konkurrenskraftiga företag i hela . Transportsektorn har egentligen bara ett val att ta sig an den stora klimatutmaningen, investera i rätt transporter, ny miljöteknik och alternativa bränslen och se till att alla transportslag, sjöfart, järnväg, väg och flyg, samverkar. Transportsektorn måste bli bäst i världen på att tänka och agera smart. Det gör man genom fördjupat samarbete när det gäller att klara av den bästa logistiken och att vi gör rätt infrastrukturinvesteringar och rätt prioriteringar. Man gör det genom att sköta underhåll av befintlig infrastruktur och genom att bemöta med rätt regelverk. Politiken ska naturligtvis skapa förutsättningar, men alla aktörer inom transportsektorn måste ta sitt ansvar. Jag är optimistisk. Jag möter ett näringsliv som vill överföra gods från väg till järnväg och jag möter transportföretag som vill samverka och använda teknik för att optimera varandras transporter. Det finns två globala utmaningar. Klimatfrågan och konkurrenssituationen genomsyrar det arbete som pågår i regeringen med inriktningsarbete för framtidens resor och transporter och en infrastruktur för hållbar tillväxt. Det är nu vi lägger upp strategier för nyinvesteringar där väg- och järnvägsinvesteringar ska underlätta vardagen för människor och företag som lägger grunden för utvecklingskraft i hela landet. tydliggörs och läggs strategier upp för omställning till mer miljövänlig transportsektor som utgår från en effektiv samordning och logistik mellan hamnar, flygplatser, vägar och järnvägar. sätts också fokus på en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män genom en modern transportpolitik. Människors ökade rörlighet i större arbetsmarknadsregioner visar också på vikten av att statens planering mycket tydligare måste genomföras tillsammans med den regionala nivån. Allt detta pågår nu i förarbetet inför den proposition som kommer att läggas fram för . Det är med stort intresse som vi ser att nya regionsbildningar växer fram över nationsgränser. I norra är det kanske mer naturligt att kika mot , och i sydligaste är den naturliga samarbetspartnern . Därför har också de svenska och norska väg- och banverken fått i uppdrag att tillsammans ta sig an den gränsöverskridande infrastrukturen mellan och . Regeringen har också påbörjat en översyn av myndigheternas uppgifter och mandat på trafiksidan. Vi ser över möjligheterna att bolagisera delar av och och planerar för inrättandet av en transportstyrelse där inspektionskunnandet inom alla fyra transportslag samlas under ett tak. Den nu gällande investeringsplanen som gäller , fastställd av den tidigare regeringen, innehåller många löften och för lite pengar. Det är naturligtvis oerhört nedslående för många kommuner och regioner som trodde att planen var på riktigt. Det går bra för ; det är det många av er som har diskuterat .