prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Hearingen har anordnats av civilutskottet och gäller alltså bostadspolitiken. Där kommer nog en del sakfrågor att tas upp. är förhållandet vad gäller studentbostäder, bland annat, sådant att man lättat på en del byggregler. Det pågår ett arbete för att vi ska komma till skott och få fler bostäder, med varierande standard, så att alla får möjlighet till bostad. Låt mig också nämna det som jag nämnt tidigare: Även studentbostäderna ska vara könsneutrala. Vi bryr oss inte om ifall kvarteren heter eller . Vi kommer att låta dem vara öppna för alla. Vad vill jag ha sagt med allt detta? Jo, ni kan vara lugna. Vi kommer att se till att det blir en sammanhållen bostadspolitik. Det kommer att hända mycket. Mycket har redan påbörjats, och jag vill lova att vi kommer att se till att det blir en sammanhållen politik, en helhet. 106 () replik: Efter ett sådant anförande är det svårt att inte begära replik. Den oro som jag förmedlade i mitt anförande om hur den borgerliga regeringen ska bedriva energieffektiviseringen inom bostadsbyggandet tycker jag är befogad. Man behöver bara gå , eller endast , tillbaka för att påminnas om att de borgerliga partierna, framför allt som ledde den borgerliga valkampanjen, inte sade ett ord om hur viktig miljöanpassningen var. Det fanns viktigare saker att tala om, såsom ekonomiska drivkrafter och annat. När förslagen om energieffektivisering av boendet kommit upp har det i mångt och mycket handlat om att regelverket inte kan införas eftersom det blir för krångligt, att det inte kan införas eftersom marknaden då kommer att säga ifrån och så vidare. har vi ett regelverk som jag tror att den tidigare socialdemokratiska och den nuvarande borgerliga regeringen är ganska nöjda med. Jag tror att det finns en samsyn. Det är dock viktigt att det även finns ambitioner för framtiden, och där är jag lite orolig. Min fråga till rör emellertid inte detta utan byggandet av studentbostäder. Kan lova, när hon nu ska ta tag i frågan om byggandet av studentbostäder, att det kommer att byggas fler och bättre studentbostäder under den innevarande mandatperioden än vad fallet var ? 107 () replik: Löften är till för att hållas. Det jag kan lova är att det finns en klar och tydlig ambition att vi ska ha bättre behovsanpassning av studentbostäder. Vi vill ha ett byggande som motsvarar behoven när det gäller normer i byggandet, kostnader, storlek och så vidare. Det finns ett intresse av att skapa mångfald också i fråga om bostäder för unga och studenter. 108 () replik: Vi fick alltså inget löfte om att det ska byggas fler bostäder. Marknaden ska styra bostadsbyggandet. Jag tycker att det är viktigt att det finns ett stort urval av bostäder, och den tidigare regeringen lyckades ganska bra med det om man ser till antalet bostäder som faktiskt byggdes under den förra mandatperioden. Om inte är nöjd med antalet bostäder som byggdes under den förra mandatperioden är det väl inga problem att lova att det nu ska byggas fler. Alla prognoser från de organisationer som försökt beräkna hur många bostäder som kommer att byggas under den kommande mandatperioden visar att de förändringar som skett genom de borgerligas borttagandet av räntebidragen och bostadssubventionerna innebär att byggandet, framför allt av studentbostäder och hyresrätter, radikalt kommer att minska. Det visar alla de prognoser som tagits fram. Jag förstår varför inte vill lova att det ska byggas fler bostäder, men jag vill gärna höra från henne om det kanske är så att den borgerliga regeringen faktiskt tror att byggandet kommer att öka på grund av de förändrade reglerna. 109 () replik: Det finns en annan aspekt i detta. Det jag sade var att vi kommer att se till att byggandet utgår från de behov som finns. har vi flera lärosäten som inte fått tillräckligt antal sökande eftersom den tidigare regeringen inte såg till behovet av bostäder vid utbyggnaden av antalet studieplatser. Därför befinner vi oss i detta läge. Vi är intresserade av att genom kvalitet snarare än kvantitet se till att det finns en mångfald genom att nischa in på de behov ungdomarna har och genom att se till att det byggs mer. Där det finns bostadsbrist för studenterna ska det självfallet byggas mer. Slutligen har vi detta med att avge löften. Visst, jag har redan lovat att inriktningen och ambitionen är sådan, men vad som faktiskt kommer att hända får vi se. När vi nästa gång går ut i valrörelsen blir det jättespännande, , att se vad som hänt i relation till det som hände som ni satt i regeringsställning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 16 § Kärnteknisk säkerhet och strålskydd Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2006/07:FöU5 Kärnteknisk säkerhet och strålskydd. 110 (): Detta betänkande från försvarsutskottet innehåller flera motioner som rör frågor om kärnteknisk säkerhet och strålskydd. Jag tänker i första hand uppehålla mig vid motioner om elektromagnetisk strålning, elöverkänslighet och strålningsrisker från mobiltelefoner. Frågan om sambandet mellan elektromagnetiska fält och ohälsa är mer aktuell . Människor exponeras för olika typer av strålning från till exempel mobiltelefoner, mobilmaster, bildskärmar och diverse elektrisk utrustning. Allt fler serviceinrättningar och offentliga institutioner i samhället bygger sitt tjänsteutbud på att kommunikationen ska ske via mobiltelefon eller Internet. Det är ett snabbt och effektivt redskap för de flesta av oss men förenat med ohälsa för andra. Fler och fler ställer sig därför frågan vilken påverkan den ökade förekomsten av elektromagnetisk strålning har på hälsan, både på kort och på lång sikt. Enskilda människor beskriver besvär och ohälsa vid användandet av datorer, mobiltelefoner och i samband med el i olika former. Tyvärr är kunskapen om vad som händer med hälsan efter långvarig exponering för strålning alltför dålig. Det är oroande att forskningen om sambandet mellan elektromagnetisk strålning och hälsa präglas av låsta positioner och infekterade konflikter. En viss öppning och en mer ödmjuk inställning har iakttagits hos , som medger att man inte kan förutse långsiktiga effekter. Även granskning och sammanställning av svensk forskning öppnar för att mer forskning krävs innan man med säkerhet kan säga att elektromagnetisk strålning är helt ofarlig för människan. har tidigare gjort en genomgång och analys av forskningen som enligt vår mening visar att det krävs mer resurser för forskning om hälsoeffekter. efterlyser även så kallad patientnära forskning om dem som drabbats av överkänslighet på grund av strålning. Vi menar att det finns skäl att, liksom i andra länder, upprätta ett nationellt forskningsprogram avseende elektromagnetisk strålning och hälsa detta inte minst i ljuset av att WHO uppmanat alla länder att satsa på forskningsprogram om hur de elektromagnetiska fälten påverkar hälsan. Många människor upplever sig som missförstådda och utsatta, som arbetsliv och familjeliv drabbas av den enskildas ohälsa. Symtomen på överkänslighet kan vara huvudvärk, stress, sömnproblem, hudbesvär, smärta och muskelbesvär. Enligt lider 180 000 svenskar av elöverkänslighet i olika hög grad. Exempelvis kan många elöverkänsliga inte vistas i elintensiva miljöer och därmed inte på sin arbetsplats. anser att forskningen om elöverkänslighet måste breddas och fördjupas. Det krävs en allsidig forskning där tekniker, medicinsk kompetens av alla slag och människor som upplever problem samarbetar. Forskningen bör också inriktas mot att dokumentera och utvärdera åtgärder för rehabilitering och symtomlindring. Allt fler använder mobiltelefon, inte minst barn och unga, såväl på arbetet som i hemmet. Vid studier har man funnit att den tid en person talar i mobiltelefon har betydelse för vilka symtom man kan få, till exempel värmekänsla vid örat eller huvudvärk. I har beslut tagits om att alla mobiltelefoner ska förses med varningstext om hälsorisker. Det brittiska hälsodepartementet uppmanar konsumenterna till försiktighet eftersom man där anser att det inte kan uteslutas att den elektromagnetiska strålningen från telefonen är skadlig för hälsan. Varningstexten är särskilt riktad till barn. Även sladdlösa telefoner, så kallade decttelefoner, kan ha lika hög grad av strålning. anser att bör införa varningstext på mobiltelefoner och decttelefoner. En studie från har visat att strålning från basstationer har påverkat människor i omgivningen med bland annat huvudvärk och yrsel. I avvaktan på ytterligare kunskap om risker och gränsvärden krävs stor försiktighet när det gäller att bevilja bygglov för mobiltelefonmaster. beslut om att markägare, såväl privata som offentliga, som inte vill ha en basstation uppsatt på sin mark kan tvingas upplåta sin mark har inneburit en stor svårighet för många elöverkänsliga. Det innebär att många elöverkänsliga blir som flyktingar i sitt eget land. De vet inte vart de ska ta vägen. stod inte bakom regeringens förslag om ändringar i ledningsrätten och anser att konsekvenserna av beslutet måste belysas ur elöverkänsligas perspektiv. Regeringen bör därför se över vilka konsekvenser lagändringen inneburit för elöverkänsliga och komma med förslag på hur dessa funktionshindrade ska kunna få en rimlig boendesituation. Avslutningsvis: har en viktig roll vad gäller säkerhet och test av olika produkter och kan ge producentoberoende information. Inom området elektromagnetisk strålning återfinns produkter som väl kan inrymmas inom ansvarsområde. Vi menar därför att bör ges i uppdrag att intensifiera sitt arbete med att testa produkter såsom mobiltelefoner och annan utrustning som kan ge strålning. Jag står givetvis bakom alla reservationer och yrkar i detta sammanhang bifall till reservation 1. 111 (): Betänkandet Kärnteknisk säkerhet och strålskydd ska jag försöka hålla ett litet anförande om. Jag ska börja med att säga att jag yrkar bifall till reservation 6 om kärntekniska föreskrifter. Betänkandet innehåller flera reservationer, bland annat, som vi har hört berätta, två reservationer som handlar om elektromagnetisk strålning, forskning och mobiltelefoner. Jag skulle vilja börja med att säga något om det området. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer. För inte så länge sedan, , släpptes en Temoundersökning, där man hade intervjuat drygt tusen personer om hur de uppfattar mobiltelefoner. Det visade sig att av de tillfrågade hade återkommande regelbundna problem med värk och värme och problem av en lite diffus typ utmattning, trötthet, sömnbesvär och sådana saker. I ett betänkande som jag debatterade fanns siffran 180 000 människor med. Det är en gammal siffra. skulle de motsvara runt 350 000 människor. Så det här är någonting som växer. Det ser vi. Det är ett stort problem. När man debatterar det som det första betänkandet tar upp om forskning får man ofta svar från till exempel miljöministern att regeringen har lagt mer pengar på forskning. Det skulle vara en lösning. Men vilka kanaler man använder har stor betydelse för var pengarna i slutändan hamnar. Jag har därför valt att fråga de forskare som arbetar med de här frågorna. Det visar sig att flera av dem redan har valt att flytta från efter att vi bytte regering. Några är på väg att göra det därför att de pengar som går till SSI nu i stället i större utsträckning går till forskning som berör kärnteknisk säkerhet. Regeringen kanske förbereder att bygga ut den svenska kärnkraften. Inte vet jag. Det kan vara en misstanke. Det finns forskare som bedriver djurförsök och testar hur hjärnan påverkas på råttor när de utsätts för strålning från mobiltelefoner och som kan visa klara tydliga effekter vid vissa specifika frekvenser. Det är väldigt specifika frekvenser, för det är ju inte så att en telefon har den exakta frekvensen 900 eller 1 800, utan det är ett litet spektrum runt det här som man använder. Vid vissa av de frekvenserna inom de här områdena har det väldigt påtaglig effekt. Det gör att det är lite slumpartat när en telefon slår ut en människa eller inte, eftersom systemet i den här bandbredden väljer var det finns ledigt utrymme och var det kan jobba. Ena gången kanske det fungerar, nästa gång gör det det kanske inte, därför att effekterna är så oerhört frekvensspecifika. Just den forskare som jag träffade för och som håller på med de här djurförsöken har redan fått en professur i ett sydeuropeiskt land, så han delar sitt arbete mellan denna plats och . Han kommer tyvärr kanske att försvinna från . Jag tycker att det är jättetråkigt att vi inte som politiker kan styra pengarna mer exakt. Jag tror att vi här faktiskt har någonting som vi ska se positivt på. De här problemen indikerar att det kanske är möjligt att skapa en trådlös kommunikationsteknik som inte slår ut människor. Tänk vilken enorm möjlighet för den svenska elektronikindustrin om det går att hitta den bandbredden, den kombinationen av bandbredd och frekvens! Det vore oerhört intressant. Jag har träffat andra forskare som säger att ett helt nytt fält inom den medicinska forskningen öppnar sig om vi kan få en förklaring till varför de här kroppseffekterna inträffar. Det vore oerhört intressant. Varför får inte de stöd för att bedriva sin forskning? Det finns mycket att göra på området, men jag skulle ju egentligen prata om något annat. Jag skulle prata om kärnkraftsolyckor. inträffade ett antal incidenter, där det hade kunnat gå ganska illa. Vi ska väl vara glada för att det inte gick värre än vad det gjorde. Det ger många erfarenheter. Det blir ingen katastrof om några reaktorer står stilla ett tag. Trots att man har stängt många av oljekondenskraftverken i och klarar vi ändå det med de möjligheter vi har att ta el från kontinenten. De incidenter som har varit i Forsmark och gör att vi från sida känner en växande oro. Vi menar att arbetet med att förstärka reaktorerna för att få ut ökad effekt också ökar riskerna med gamla reaktorer. Kärnkraften är en teknik som är på väg att fasas ut det får man heller inte glömma om man tittar globalt. Det gör att problemen blir allt svårare att lösa. Som ni säkert vet har det stängts 30 reaktorer i världen medan man har öppnat produktion i 27 nya. Vi har alltså tappat tre reaktorer globalt . Vi har varit oroliga för att den kunskapsförlust som kommer när antalet reaktorer minskar och kärnkraften är på väg ut också leder till minskade möjligheter att hantera problem som uppstår. Det är en gammal energikälla. Vi måste fasa över till ny teknik som vindkraft, solenergi och så vidare. Kärnkraften är inte alls koldioxidneutral, som många försöker påstå. För att ta fram bränslet använder vi fossil energi i stor utsträckning. Det tvistas om hur stort det koldioxidberoendet är. Det finns tyska studier som visar att det inte skiljer särskilt mellan en kilowattimme kärnkraftsel och en kilowattimme el framtagen via ett kolkondensverk. Då tittar man på hela cykeln. I reservation nr 6 menar vi från sida att om man inte kan leva upp till de bestämmelser som finns om säkerhet borde man inte heller få driva reaktorerna. Regeringen borde vara väldigt tydlig där. borde fatta beslut om att om man inte kan leva upp till reglerna om de osäkerhetsfaktorer som finns innebär det att man inte bör få driftstillstånd. ser jag på fru talmannen att jag nog har överskridit min anmälda talartid, så jag slutar där. 112 (): debatterar vi betänkandet Kärnteknisk säkerhet och strålskydd. Detta betänkande behandlar motioner från den allmänna motionstiden /07. Motionärerna lyfter fram bland annat hanteringen av kärnkraftsavfall, behovet av kärnsäkerhetsutredning, strålning från mobilmaster och elöverkänslighet. Ett antal motioner har inlämnats som på olika sätt berör problematiken kring strålning från trådlösa telefoner, mobiltelefoner med mera. Som sagts i debatten har gjort en undersökning som pekar på att av de tillfrågade känner obehag eller på annat sätt känner en påverkan efter användande av mobiltelefon. Det finns människor ute i samhället som inte kan leva det vi i dagligt tal kallar vanligt liv bland annat på grund av elöverkänslighet. Jag kan glädjande nog konstatera att utskottet delar motionärernas och även Socialdemokraternas syn på behovet av en fortsatt intensiv forskning på detta angelägna område. Förhoppningsvis blir det en tydlig signal till den borgerliga regeringen att ställa krav på ansvariga myndigheter att fortsatt arbeta med forskning inom detta viktiga område. Vi socialdemokrater är dock inte lika nöjda med borgarnas hantering av kärnkraftsäkerhetsfrågan. Med anledning av det har vi socialdemokrater skrivit ett särskilt yttrande. I den särskilda debatt om kärnsäkerheten som hölls i kammaren med anledning av de incidenter som hade inträffat på bland annat Forsmark presenterade vi socialdemokrater ett fempunktsprogram för ökat kärnkraftsäkerhet. De punkter vi tog upp i vårt förslag var löpande kontroller av vid alla svenska kärnkraftverk, alkolås på alla svenska kärnkraftverk och fastställda regler för hur ofta personalen ska drogtestas, att vinstintressen inte får gå före säkerhetsintressen vad gäller till exempel bonussystem, krav på en plan för upprätthållandet av en sund säkerhetskultur med uppföljningskontroller och att det efter den internationella granskningen bör undersökas hur SKI:s arbete kan utvärderas löpande och kontrolleras av oberoende organ. Självklart är vi socialdemokrater glada över att den borgerliga regeringen har tagit till sig av vår kritik samt våra krav på att en internationellt oberoende granskning ska se över säkerheten och rutinerna inom kärnkraftsäkerhetsområdet. Men vi är dock inte helt nöjda. saknas det konkreta förslag och åtgärder bland annat för hur kärnkraftverken kan säkerställa att narkotika- eller alkoholpåverkad personal inte befinner sig på kärnkraftsanläggningarna. Därför har vi kvar vårt krav på alkolås på alla svenska kärnkraftverk och krav på fastställda rutiner för hur ofta personalen ska testas. Vidare känner vi socialdemokrater fortfarande en oro över att bonussystemen gynnar ett ekonomiskt tänkande i stället för att säkerheten är det som är högst prioriterat. Det bör också finnas krav på att varje kärnkraftverk upprättar en plan för hur man arbetar med säkerhetskulturen. Inte heller i vårpropositionen som lämnades till presenterade den borgerliga regeringen några konkreta förslag om hur kärnkraftssäkerheten ska förbättras. Vi ser det därför som extra viktigt att uppmärksamma de faktiska åtgärder som har presenterats i debatten och som skulle leda till en förbättrad säkerhet på svenska kärnkraftverk. 113 (): I dagens debatt, som bland annat berör strålskydd, är det för ordningens skull viktigt att poängtera Statens stråskyddsinstituts roll i sammanhanget. SSI är en central tillsynsmyndighet som verkar för ett gott strålskydd för människan och miljön i . SSI sätter gränser för stråldoser till allmänheten och för dem som arbetar med strålning. Det utfärdar även föreskrifter och kontrollerar att dessa föreskrifter efterlevs. Det är viktigt att poängtera detta, då det främst att SSI:s föreskrifter som försvarsutskottet följer i betänkandet när det gäller bland annat strålskydd. SSI anser att det inte finns säkerställda hälsorisker kopplade till strålning från trådlösa telefoner, mobiltelefoner, basstationer eller trådlösa datornätverk. Dessutom bör man poängtera att även de nordiska strålskyddsmyndigheterna tillsammans bedömt att det inte finns några vetenskapliga belägg för att mobil telekommunikation förorsakar några skadliga hälsoeffekter. Detta gäller så länge som rekommendationerna från den internationella för icke-joniserande strålning, , inte överskrids. När nu SSI inte anser att det finns några säkerställda hälsorisker vad gäller mobiltelefoner kan det tyckas vara märkligt att vi som inte är experter inom området skulle vara av en annan mening. Varför skulle vi vara intresserade av att spä på människors rädsla i överdrivna ordalag när det inte är vetenskapligt bevisat att till exempel mobil telekommunikation medför ökade hälsorisker? Däremot är vi medvetna om de kunskapsluckor som finns. Vi välkomnar därför all forskning inom detta område. Samma sak gäller naturligtvis för trådlös teknik. Här finns det heller inga vetenskapliga belägg för att trådlösa nätverk skulle medföra ökad hälsorisk för människor vare sig på kort eller på lång sikt. Detta bekräftas både av SSI och , . Det finns heller inget vetenskapligt stöd för ett samband mellan de besvär som drabbar elöverkänsliga och exponering för elektromagnetiska fält. SSI ser därför inte elöverkänslighet som en strålskyddsfråga utan som en medicinsk fråga som därför bör hanteras av hälso- och sjukvården. Vi lämnar nu frågan om strålskydd och övergår till frågan om kärnsäkerhet. Jag vill poängtera det jag sade under debatten om kärnsäkerheten . Som moderat är min grundförutsättning att den kärnkraft vi har i ska vara säker. Om vi känner att den inte är säker eller att de nackdelar som finns med kärnkraften inte går att hantera ska vi heller inte ha någon kärnkraft i . De brister i säkerhetsrutinerna som har framkommit är inte acceptabla. Men där har regeringen visat stor handlingskraft när man gav uppdraget att granska samtliga svenska kärnkraftsanläggningar. Utskottet anser att det givetvis inte finns någon anledning att inte invänta den granskningen innan man vidtar ytterligare åtgärder. Avslutningsvis skulle jag vilja poängtera att det inte finns några vetenskapligt säkerställda hälsorisker som beror på strålning från trådlösa telefoner, mobiltelefoner, basstationer eller trådlösa datornätverk och inte heller från trådlös teknik. Det är rimligt att anta att den myndighet som vi tillsammans har utsett för att bedriva forskning och uppföljning av denna fråga är trovärdig och kunnig på området. Därför har vi ingen anledning att betvivla dess expertis. Däremot är det hela djupt beklagligt och naturligtvis mycket plågsamt för alla de människor i som lider av så kallad elöverkänslighet. Det är dock viktigt att poängtera att det framför allt är ett medicinskt problem och att det därför bör bedrivas medicinsk forskning på detta område. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 114 () replik: Jag vill korrigera påstående om att forskningen säger att det inte finns något vetenskapligt fastställt samband mellan trådlös kommunikation, mobiltelefoni och de kroppsliga effekter och den påverkan som människor rapporterar. Jag har träffat SSI:s ledning. Jag har pratat med många forskare. De erkänner att forskningsläget säger att det saknas bevis för att det inte finns ett samband. Det är högst väsentligt att notera den skillnaden, tycker jag. Det saknas alltså forskning som visar att man skulle ha fel när man säger att det finns ett samband. var noga med att påpeka att även om det ur hans perspektiv skulle vara så att sambandet inte finns är det synd om de människor som drabbas. Vi ska ta hand om dem, detta är en medicinsk fråga och så vidare, säger han. Men för debattens trovärdighet bör vi vara tydliga med att konstatera att det som gäller i forskningsläget är att det inte är bevisat att det inte finns ett samband i stället. Det är så man måste se forskningen; man kan alltså inte bevisa att den påstådda kopplingen inte existerar. Det tycker jag att vi måste vara noga med att slå fast. 115 () replik: Som påpekar är problemet tvådelat. Dels kan man inte finna några vetenskapligt säkerställda bevis på vad som finns och inte finns. Dels är frågan vem som ska bedriva forskning. Jag vet att till exempel vill ha oberoende forskning frånsett mobilindustrins forskning. Det vill så klart den borgerliga regeringen också. Vi har tillfört ytterligare forskningsmedel till SSI , som vi bland annat nämner i betänkandet. Dessa forskningsmedel ska enligt vad utskottet erfar främst gå till att finansiera högre forskartjänster vid svenska universitet på områdena strålningsbiologi, radioekologi och dosimetri. Vi hoppas självfallet att denna forskning ger resultat för framtiden. 116 () replik: