prot · GV0924 · 2007-11-14 00:00:00 — Problemet är att även den utredningen hade vissa brister, varför man har varit tvungen att se över de nya förslag till lagstiftning som kommer att läggas fram relativt snart. Jag vet inte vilka frågor nästa talare tänker ta upp. Men om det skulle vara så att hon undrar när lagstiftningen kommer vill jag meddela att vi nu har en alliansregering som försöker komma undan bristerna på rättssäkerhetsområdet, bland annat genom att anslå mer pengar än någonsin till rättsområdet, genom att utöka polisintagningen till rekordhöga siffror men också genom att korrigera felaktig lagstiftning, bland annat denna. , eller möjligen i övermorgon, går departementsskrivelsen till tryck. Det innebär att nästa talare och andra riksdagsledamöter kan beställa departementsskrivelsen på Helgonät. Sedan blir det naturligtvis en remissperiod, , och sedan kan vi se fram mot en lagstiftning relativt snart framöver. 74 (): och jag diskuterade frågan innan debatten så att vi inte skulle behöva sitta här alltför . Jag är nöjd med svaret jag har fått på förhand. Vi kommer att noga granska frågan så att den fullföljs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Vissa sjukförsäkrings- och pensionsfrågor, m.m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2007/08:SfU3 Vissa sjukförsäkrings- och pensionsfrågor, m.m. (prop. 2006/07:117 och framst. 2006/07:RR2). 75 (): Det ärende som ska behandlas är regeringens proposition om vissa sjukförsäkrings- och pensionsfrågor. Alliansregeringens förslag är att det i sjuklönelagen ska införas en bestämmelse som ger arbetsgivaren rätt att begära att en arbetstagare ska lämna intyg från läkare eller tandläkare för att styrka en nedsättning av arbetsförmågan från den första sjukdagen i sjuklöneperioden. Arbetsgivarens begäran ska vara skriftlig. Underlåter arbetstagaren utan godtagbart skäl att lämna ett sådant här intyg till arbetsgivaren är arbetsgivaren inte skyldig att betala ut någon sjuklön under den del av sjuklöneperioden som man saknar intyg. När det gäller vem som ska betala patientavgiften i samband med de här läkarintygen är man mer tveksam, och man säger från regeringens sida i förslaget att det här är en fråga som bör avgöras av arbetsmarknadens parter. Enligt regeringens mening är det dock rimligt, säger man, att arbetsgivaren betalar patientavgiften, särskilt i de fall där arbetsgivaren har speciella önskemål och gärna vill anvisa till en särskild läkare. De här reglerna ska träda i kraft . Vidare föreslår man från den borgerliga alliansen att socialförsäkringsnämnder ska avvecklas. Beslut i ärenden som har avgjorts av socialförsäkringsnämnden ska i stället fattas av en tjänsteman hos . Det stora problemet är långtidssjukskrivningarna. Det vet den borgerliga regeringen, och det vet vi i oppositionen. Det är i förslaget till åtgärder vi skiljer oss åt. Den borgerliga regeringen arbetar med sänkta ersättningsnivåer, obarmhärtiga tidsregler och andra för den enskilda människan kännbara åtgärder som om den sjuke skulle bli friskare av att bli fattigare. Vi tror på att stötta och stödja människor tillbaka i arbete ett flexibelt, personligt inriktat arbete där människors förmåga tas till vara och där hinder i form av till exempel behov av hjälpmedel eller begränsningar i kompetens eller arbetskapacitet inte får stå i vägen. Vad är det då för människosyn som styr den borgerliga regeringen? Ser man inte den sjuke som kämpar för att komma tillbaka efter en stroke, en cancer eller ett allvarligt sjukdomstillstånd? Tror man att de sjuka är lata och arbetsskygga och ska tvingas tillbaka till arbete med byråkrati och sänkta ersättningsnivåer? I förslaget om läkarintyg syns människosynen tydligt. Det motiveras med misstanke om missbruk och felaktigt utnyttjande av rätten till sjuklön. Därför ska alla åläggas skyldigheten att skaffa läkarintyg . Vi tror inte att alla arbetsgivare kommer att missbruka en sådan här rättighet, men vi vet att några säkert kommer att göra det. Och ibland kommer det inte att finnas en stark facklig organisation som arbetar emot och hindrar den här utvecklingen. Vad kommer då att hända på våra vårdcentraler? Ja, de har en tung arbetsbörda. Vilka arbetsuppgifter ska man ta bort för att kunna utföra ytterligare en arbetsuppgift? Det blir minskad tillgänglighet för att fylla i läkarintyg. Då kan man fråga sig: Är det en svårt sjuk som ska få vänta på att få komma till vården, eller är det en äldre människa som är i behov av ett hembesök som blir utan sitt hembesök? I stället för att läkarna tar emot patienter blir verkligheten den att de patienter som verkligen behöver träffa läkare får en begränsad tid. Det kommer att ta tid för läkarna att skriva de här läkarintygen. Förslaget till sjukintyg försämrar helt eller delvis sjukvårdens kvalitet. Vi tycker att det är en felanvändning av tillgängliga läkarresurser. Det är ju bara de som har rätt att skriva de här läkarintygen. Vi tror också att det här, om det genomförs, bara skapar en onödig byråkrati. Det motverkar att sjukvårdsresurserna används till nytta för dem som är sjuka och för att arbeta med att få ned sjukohälsotalen. berättigar inte till någon ersättning. Förutom löneavdraget kan den sjuke få ytterligare en kostnad i form av patientavgiften i samband med läkarbesöket och sjukintyget. Vad händer om den anställde inte får fram sitt läkarintyg, om det finns en otillräcklig vård där man inte har möjlighet att ta emot patienten? Vi tycker att det är oacceptabelt att arbetsgivaren i den situationen kan vägra att betala ut sjuklön, och den anställde borde få sin ersättning. Men på den punkten ger inte regeringen något förslag eller något besked om hur frågan ska lösas. Risken är stor att fler arbetsgivare av ren slentrian kräver läkarintyg . Det innebär att man jagar upp människor med influensa, magsjuka och snuva ur sjuksängen som då får bege sig till vårdcentralen när de egentligen behöver vila för att tillfriskna. Vi tycker att det är väldigt oklokt. I stället för att lägga resurser på läkarintyg bör insatser göras för att minska den långa sjukfrånvaron. Utskottets borgerliga allians vill inte ha en uppföljning av beslutet om läkarintyg . Man vill inte ens ha en konsekvensanalys på den föreslagna åtgärden. Att göra en konsekvensanalys vore en rimlig begäran. Vågar man från alliansen inte utvärdera sitt beslut? verksamhet har fått en stor negativ uppmärksamhet på grund av stora besparingar och sämre tillgänglighet för medborgare och försäkrade. som arbetsplats har redan tillräckligt med prövningar framför sig. Då tycker vi att det är märkligt att regeringen driver igenom sitt tidigare avskaffande av försäkringsdelegationerna men också av de socialförsäkringsnämnder som finns. partier har tidigare haft en bred enighet om att det är ett stort värde i att det finns ett förtroendemannainflytande i fråga om socialförsäkringarna. ska de förtroendevaldas medverkan avvecklas med ett enda klubbslag, när förtroendemannamedverkan i stället borde utvecklas, som vi tycker. Socialförsäkringarna har stora utmaningar framför sig , och det behövs garantier för demokratisk förankring och medborgerlig insyn. En levande socialförsäkring måste utvecklas och förmodligen också förändras. Vi tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen inte inser det demokratiska och legitimitetsskapande värdet av att ha en socialförsäkring med möjlighet till insyn och medborgarförankring. Att stärka rättssäkerheten var en viktig anledning till inrättandet av socialförsäkringsnämnderna. De fattar beslut med betydelse för den enskildes trygghet och försörjning men också för samhällsekonomin. Besluten inrymmer ofta betydande inslag av skälighetsbedömningar. De förtroendevalda kan också förankra socialförsäkringens olika delar när det gäller medborgarkontakterna i olika medborgargrupper, fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer, kommuner och landsting. Vi socialdemokrater vill värna medborgarnas insyn och det fortsatta förtroendemannainflytandet i socialförsäkringsadministrationen. Om förslaget ändå genomförs bör regeringen återkomma till med en uppföljning och en konsekvensanalys med anledning av socialförsäkringsnämndernas nedläggning. Men också på den punkten avstyrker den borgerliga utskottsmajoriteten vårt förslag. Vi socialdemokrater har tillsammans med och reserverat oss mot flera av de här förslagen, men jag väljer att yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3, 4 och 5. I detta anförande instämde , , , och (alla s). 76 (): Vi ska diskutera ett betänkande med namnet Vissa sjukförsäkrings- och pensionsfrågor, m.m. Som vi kan höra av namnet är det en hel del smått och gott som ryms i det här betänkandet. Jag kommer dock att uppehålla mig vid några få av förslagen, de förslag som har en tydlig högervinkling, som vi har blivit vana vid när vi diskuterar socialförsäkringsfrågor numera. Förslaget om rätten att begära sjukintyg är det tunga förslaget i det här betänkandet. Det innebär att arbetsgivaren kommer att få laglig rätt att begära intyg vid sjukskrivning. Jag och menar att förslaget är huvudlöst av flera skäl. Jag ska senare berätta varför jag tycker så. Det här förslaget ska ses som ett ytterligare bevis på att högerregeringen blivit nästan fartblind när det gäller den så kallade kampen mot bidragsfusket. Förslaget om sjukintyg bidrar till att misstänkliggöra människor, inte till att göra människor friskare eller mer arbetsföra. Om man som anställd inte kan bevisa att sjukdomen leder till nedsatt arbetsförmåga behöver arbetsgivaren inte betala sjuklön. Med tanke på att är en karensdag då den sjuke inte får någon ersättning ter sig förslaget än märkligare. Man begär att arbetstagaren på egen bekostnad ska skaffa ett intyg som bevis på att hon varit sjuk den dag hon själv betalat för. Hör ni inte hur orimligt det låter? Jag tänker berätta hur det här förslaget kan slå i verkligheten. I mitt hemlän, , har vi långa avstånd till det mesta men i synnerhet till samhällsservice, kan jag säga. Att ha till en vårdcentral är inte speciellt ovanligt. Tänk dig att du vaknar med maginfluensa! Det är ett tillstånd som går över ganska snabbt, men det är väldigt jobbigt när det pågår. Trots att du har svårt att över huvud taget stå på benen tar du dig till en telefon för att beställa tid hos en läkare för att du ska få det här omtalade intyget. Efter lång väntan kommer du fram. Hur troligt är det då att det finns en ledig tid ? Men vi säger att du har tur; det finns . Då återstår nästa problem. Hur tar du dig till vårdcentralen när dagens enda buss har gått och du inte har någon bil tillgänglig? Det är, som sagt, ett besök i den verklighet som jag tyvärr tror kommer att drabba väldigt många människor. Det är en verklighet som högersidan nog inte vet så mycket om. Hade det inte varit bättre om den här magsjuka personen hade fått ligga kvar i sängen, vila och bli frisk och kanske vara tillbaka på jobbet mycket snabbare? En sådan här lagstiftning riskerar dessutom att pressa sjukvården att ägna tid åt att skriva intyg om maginfluensor och förkylningar i stället för att de gemensamma resurserna används för att komma till rätta med långtidssjukskrivningar och för att möta människors verkliga vårdbehov. Jag hörde dessutom i går på de regionala nyheterna att landsting inte längre tar emot människor med förkylningar, utan man hänvisar till telefonrådgivning och egenvård. Hur kommer det att gå ihop med intyg ? Sjukvården ska inte betraktas som vilken serviceorganisation som helst, och resurserna inom sjukvården är begränsade. Det finns tillgänglighetsproblem inom den svenska sjukvården. Det förslag som regeringen har lagt fram kommer att tvinga vården att lägga resurser på att hantera enklare krämpor och att skriva intyg för enklare åkommor. Det i sin tur kommer att innebära en förskjutning av vad som prioriteras. Mindre kraft kommer att läggas på att behandla långvariga och komplicerade sjukdomar. Förslaget vi debatterar kommer att späda på denna snedvridning. Frågan om vem som ska betala patientavgiften lämnar regeringen obesvarad, men en inte alltför kvalificerad gissning är att det kommer att bli den enskilde löntagaren som får stå för kostnaden. Vad som gäller för de fackförbund som har förstadagsintyget inskrivet i avtal är att kostnaden för intyget regleras i det här avtalet och att det är arbetsgivaren som står för kostnaden. Jag undrar varför ingenting om det står i det här lagförslaget. Jag yrkar bifall till reservation 1. Regeringen har föreslagit att socialförsäkringsnämnderna ska avskaffas. Jag tror att vi alla kan bakgrunden till att vi har socialförsäkringsnämnder och att vi kommer ihåg hur diskussionen gick när förstatligades. Jag ska ändå dra det lite kort för att friska upp ert minne. När riskdagen beslutade om förstatligandet framhölls vikten av ett fortsatt förtroendemannainflytande i socialförsäkringarna. Den nya formen för det blev försäkringsdelegationer i varje län det var något som avskaffade och socialförsäkringsnämnderna, som man just nu håller på att avskaffa. I utredning, som jag tror att vi alla kommer ihåg, där förslaget om den nuvarande försäkringskasseorganisationen lades fram och diskuterades sades det tydligt att förtroendevalda i den här organisationen skulle ses dels som viktiga komplement till tjänstemännens kunskap och kompetens, dels som betydelsefulla inslag för att trygga medborgarnas insyn och inflytande i det svenska välfärdssystemet. Utredningen pekade på att en myndighet som hanterar en så stor del av landets välfärdssystem också bör ha medborgarinsyn genom förtroendevalda organ. Det var då också mening, och det var en grundförutsättning för själva genomförandet av sammanslagningen till en myndighet. Jag menar att regeringen i och med det här förslaget i grunden har ändrat på förutsättningarna och spelreglerna. Att avskaffa socialförsäkringsnämnderna innebär att den folkliga förankringen i socialförsäkringen och det lokala medborgarinflytandet helt går förlorade. Genom socialförsäkringsnämnderna försäkrades ett hänsynstagande till en viss lokal kännedom det var det som var argumentet då man skaffade de här nämnderna och en facklig förankring. I de här nämnderna hade även arbetsgivarorganisationen möjlighet att delta, vilket man tyvärr inte utnyttjade så ofta. Jag anser att tanken bakom socialförsäkringsnämnderna fortfarande bör hålla. Det är för en prioriterad fråga att värna medborgarinflytandet i socialförsäkringen, och socialförsäkringsnämnden utgör i det avseendet en central del i socialförsäkringens administration. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. 77 (): En del av de förslag som regeringen lägger fram i propositionen anser är bra. Det gäller till exempel bestämmelserna om revision i samordningsförbund, att det ändras och blir mer praktiskt. kan det vara ett stort antal revisorer i ett samordningsförbund som har många medlemmar som i stort sett alla har utsett sina egna revisorer. Men med det nya förslaget kan till exempel kommun och landsting gå ihop om gemensamma revisorer. I mitt hemlän, , var det 22 revisorer i vårt samordningsförbund, vilket inte är rimligt. Men i huvudfrågorna i propositionen det gäller alltså läkarintyg och nedläggning av socialförsäkringsnämnderna har en helt annan uppfattning än regeringen. Självklart står jag bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 2. Nog borde väl samtliga partier vara för en uppföljning av hur lagändringen i fråga om läkarintyg slår. Övergripande anser vi att regeringen begår ett misstag i sin iver att strama upp socialförsäkringsreglerna. Hårdare tag riskerar att drabba den enskilde så att försäkringen missar sitt mål. Vi vill att den ska vara en hjälp, att människor ska kunna försörja sig själva. Vi hörde på hearingen i går att man i och nu har fått fram siffror som pekar på att sjuknärvaron kanske till och med orsakar större produktionsbortfall än sjukfrånvaron. anser att riskdagen ska avslå förslaget om att införa rätt för arbetsgivare att kräva sjukintyg . Det behövs egentligen inget nytt lagförslag därför att arbetsgivarna har en möjlighet att begära sjukintyg när de anser att det är nödvändigt. Många har möjligheten via kollektivavtal, men även andra kan göra en framställan om läkarintygsföreläggande hos om de anser att behov finns. Redan där går det att få till det om behovet finns. Frågan är om regeringens egentliga syfte är att slå hårt mot arbetstagare och fackföreningar. Att lagreglera ytterligare minskar inte sjukfrånvaron. Förutom att det andas misstro mot individen kommer det att få till följd ett ökat tryck på vårdcentraler och privata mottagningar som finansieras av landstingen. De är redan hårt pressade. Dessutom rimmar det illa med den av beslutade prioriteringsordningen för hälso- och sjukvården som tydligt anger att vård ska ges efter behov där de svårast sjuka kommer först. För människor med snäv ekonomi är även kostnaden för läkarbesök en påtaglig kostnad. kan ålägga en arbetstagare att lämna läkarintyg för att styrka nedsättning av arbetsförmågan. Dessa möjligheter räcker, menar vi. Det är väl inte så att regeringen vill att företagshälsovården, som ska få möjlighet att bli förstalinjens sjukvård, ska ägna sig åt att skriva sjukintyg. Det var väl inte det ni tänkte. Ohälsosituationen i med ett allt högre tempo på arbetsplatserna och hög sjukfrånvaro löses inte genom att man piskar i socialförsäkringarna. Det leder snarare till en ekonomisk stress som späder på den ojämlika hälsoutvecklingen i och därmed faktiskt en försämrad folkhälsa. Vi anser att det i stället behövs ett förebyggande synsätt. Att ha kul på jobbet och att känna sig delaktig är friskfaktorer. Insatser ska fokusera på att främja hälsa i stället för att vänta tills ohälsa och sjukdom manifesteras. Individen ska ges mer makt och inflytande över sin situation. Det tycker är betydligt viktigare än att kräva sjukintyg . Många remissinstanser har framfört kritik mot regeringens förslag att avveckla socialförsäkringsnämnderna. Man lyfter bland annat fram att det är viktigt att förtroendevalda deltar i vissa beslut. Regeringen avfärdar kritiken med att besluten ska fattas korrekt och på så som möjligt. Det är självklart att besluten ska vara korrekta och att ärenden inte ska dra ut . Men när förtroendevalda finns med i beslutsprocessen tillförs en dimension som anställda expertfunktioner inte kan ha. De förtroendevalda har primärt en kontrollerande funktion gentemot förvaltningens hantering av enskilda ärenden. Utredaren i den så kallade skriver: I en situation då det finns tryck på organisationen att producera beslut kan en beslutsfunktion med lekmän fungera som en återhållande kraft som ser till att dessa krav inte får konsekvenser för rättssäkerheten. I skälen för regeringens förslag tas frågan om ansvar för verksamhetens resultat upp. Man menar att man måste kunna utkräva ansvar från myndighetens ledning och ansvar för hela verksamheten inklusive beslutsfattandet och att socialförsäkringsnämnderna skulle vara ett hinder för detta. Det är ett argument som utgår från byråkratapparaten i stället för att den enskilda människan eller medborgarna skulle kunna ha något att tillföra i . Vi motsätter oss starkt detta synsätt. När det gäller försäkring mot vissa semesterlönekostnader som också finns med i betänkandet har lagen utnyttjats i mycket begränsad omfattning och uppenbarligen inte underlättat på det sätt som det var tänkt. anser att det är angeläget att samhället skapar bra förutsättningar för att människor i större utsträckning ska våga ta steget från anställning till eget företagande. anser att regeringen bör utreda frågan om vilka förenklingar inom socialförsäkrings- och pensionsområdet som kan vara angelägna för småföretagare och återkomma med förslag till . Även om ni kanske inte tar till er det nu kan vi hoppas att det kommer . Till slut vill jag säga något om försäkringsläkarens bedömning. Det är rimligt att ta bort den tvingande regeln att försäkringsläkare ska göra en bedömning innan beslut om medicinsk utredning kan tas. I praktiken får det betydelsen att handläggaren på direkt kan besluta om en medicinsk utredning. Det finns många situationer där enskilda har en annan uppfattning uttalad eller outtalad än vad handläggaren på har. Det finns situationer då man anser att man har en arbetsförmåga men ändå erbjuds sjuk- och aktivitetsersättning. Jag har haft samtal med flera personer som har berättat för mig hur de har erbjudits sjuk- och aktivitetsersättning fastän de egentligen hade velat ha rehabilitering och att de bedömer att arbetsförmåga skulle kunna finnas. Det bör därför vara rimligt att diskuterar med den enskilde hur den medicinska utredningen ska göras, vem som får uppdraget och huruvida den enskilde vill att det ska kompletteras för att ge en så nyanserad beskrivning som möjligt av personens tillstånd. Detsamma gäller även i andra situationer, till exempel vid val av rehabiliteringsinsatser, hur arbetsförmågan bäst utreds etcetera. Vi anser att bör återkomma med förslag på lagrum som stärker individens möjlighet att medverka i val av insatser och utredningar som berör honom eller henne. 78 (): Sjukfrånvaron är ett stort problem för både staten, medborgarna och arbetsgivarna. Från det allmännas sida är det viktigt att sjukfrånvaron hålls nere och, i det här fallet, att sjuklönesystemet används som det är tänkt så att bara de som verkligen har skäl att vara frånvarande är det. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande 2007/08:SfU3 och avslag på motionerna. Betänkandet innehåller, som vi har hört, ett tiotal förslag, men jag riktar in mig på de två tunga, nämligen sjukintyg om det finns särskilda skäl och avskaffandet av socialförsäkringsnämnderna. Båda ligger väl i linje med regeringens åtgärder för att stärka arbetslinjen och minska sjukfrånvaron. Möjligheterna att begära sjukintyg kommer sannolikt att få samma preventiva effekt som förslaget om den utökade kontrollen av tillfällig föräldrapenning fick. Det inträffade ett märkligt tillfrisknande bland barn när gjorde uppföljningar av anmälningarna och ökade kontrollen och begärde intyg. Sjuklönesystemet ska naturligtvis användas enligt intentionerna. Arbetsgivarna har merkostnader för vikarier och för ändrad arbetsplanering. De behöver kunna skydda sig mot grundlös frånvaro. Arbetsgivarna bedriver faktiskt näringsverksamhet förutom att de betalar lönerna. Det verkar finnas skäl att påpeka det. Ett arbete är inte bara en omväg till lönen, som tycks tro. Vänstern formulerar det som att en anställd blir av med ersättningen om det inte finns intyg . Ersättning är annars vad vi talar om i socialförsäkringarna. har många arbetsgivare rätt att kräva intyg via kollektivavtal många men inte alla, det är den springande punkten. Alla arbetsgivare bör ha den rätten. Det är en rättvisefråga. Samma regler bör gälla för alla. Jag går sedan över till att tala om socialförsäkringsnämnderna. Motivet för regeringen att avveckla socialförsäkringsnämnderna är saklighet, att göra beslut rättssäkra och lika över hela landet. De ärenden som det handlar om är, som vi vet, sådana som gäller sjuk- och aktivitetsersättning, handikappersättning, assistansersättning, vårdbidrag och livränta. De förtroendevalda har ofta fattat beslut på svaga grunder. De har haft 3040 ärenden per gång. Och , som nämnde, nämner att det inte fanns några krav på professionell försäkrings- och förvaltningsteknisk kunskap. Det betydde att alla möjliga ovidkommande skäl och subjektiva faktorer fördes in i bedömningen av det som borde bedömas utifrån strikt förvaltningsmässiga och försäkringsmässiga kriterier. De förtroendevalda skulle bidra med kunskaper om förhållandena på den lokala och regionala arbetsmarknaden. De antogs kunna komplettera socialförsäkringens regler och praxis med den kunskapen, och de ansågs kunna väga samman omständigheter i beslutsärendena. Det medicinska underlaget kom från .