prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Det för med sig att maten som vi intar vissa måltider kan ha färdats tusentals mil innan den hamnar på våra matbord. Det är en fråga som har belysts i debatter tidigare här i kammaren, och även i medierna när man diskuterar klimatfrågan. Min fråga är: Kommer miljöministern att ta någon form av initiativ för att hitta en miljömärkning av våra matvaror så att vi konsumenter kan ta ställning för att prioritera närproducerat och så att man kan komma åt transporternas påverkan på miljö och klimat? 39 Miljöminister (): Det är självklart viktigt att vi ser helheten när det gäller de varor vi använder. Det gäller både mat och andra varor. De har en miljöpåverkan inte bara genom vad de innehåller utan också genom hur de har tillverkats och transporterats. Under hela livscykeln påverkas miljön på olika sätt. Det gäller att minimera de skadliga verkningarna. Jag tror att det vore intressant att ha ett system som hjälper konsumenterna att hitta rätt varor ur miljösynpunkt. Jag tror dock inte att det är så enkelt att man bara kan göra en närhetsklassning. Det handlar om så många andra faktorer också. Det är självklart intressant om vi på olika sätt kan göra det möjligt med konkurrenskraftig lokal produktion, men även andra aspekter av miljöfrågan måste vägas in i konsumenternas val. 40 (): Jag håller med miljöministern om att det är en komplicerad fråga, och att det inte är helt enkelt. Men det vore ändå bra om det fanns initiativkraft från miljöministern att kanske tillsammans med jordbruksministern titta på de här frågorna och göra det enklare för konsumenter att även se transportsidan. Det skulle nog också förenkla arbetet med offentlig upphandling. Många från det offentliga efterlyser enklare regler som gör det lättare att upphandla på ett riktigt och bra sätt. 41 Miljöminister (): När det gäller den första delen av frågan kan jag säga att en enkel okulärbesiktning kan ge intrycket att både jordbruksministern och miljöministern är hyfsat initiativkraftiga. Jag tror absolut att jag kan uppmuntra att inte tappa hoppet. Det är viktigt vad som gäller för den offentliga upphandlingen. Jag kommer att lägga fram en skrivelse till . Där är en viktig tanke att mobilisera det lokala arbetet. Jag tror att det har funnits lite för många tankar om att det här kan lösas med kloka målsättningar uppifrån. Jag tror att det gäller att väcka mer engagemang och initiativkraft underifrån. Då kommer vi att ha initiativkraft runt om i samhället och inte bara hos två bra ministrar. 42 (): Jag vill ställa en fråga till . av svenska folket lider av smärta. Det handlar om ont i rygg, nacke, axlar och så vidare. En fjärdedel av dem tar smärtstillande medel. Långvarig eller återkommande smärta är den vanligaste orsaken till långtidssjukskrivningar. Man kan säga att kronisk smärta har blivit ett allvarligt samhällsproblem. Trots att många smärtpatienter upplever att de har sämre livskvalitet har smärtbehandlingen tyvärr en låg prioritet inom sjukvården. Det tycker jag rimmar illa med att smärta orsakar så mycket sjukskrivning och sjukbidrag. Min fråga till ministern blir därför: Hur ska vi kunna få en bättre smärtvård i ? 43 Socialminister (): Det är en väldigt viktig fråga som tar upp. Den är naturligtvis inte alldeles enkel att hantera på kort sikt. Det handlar långsiktigt om att läkarkåren och övrig sjukvårdspersonal har god kunskap om smärtlindringens betydelse och vilka metoder som främst bör användas. Det handlar också om att vi genomför de förbättringar som vi i övrigt vill göra på sjukvårdens område. Det handlar om en förbättrad tillgänglighet för dem som känner ständig smärta. Vi ska se till att vården finns att tillgå på lika villkor över hela landet. Det är ju något som vi har tillsammans inom hälso- och sjukvårdslagen och något som ska vara en grund. Det handlar alltså mycket om utbildning och mycket om att upprätthålla det kunnande som finns hos läkarna så att de kan utföra sitt jobb på det här området också. 44 (): Tack för svaret. Många smärtpatienter upplever att de kan få hjälp inom det som vi kallar komplementärmedicin. Det handlar om massörer, homeopater och andra yrkesgrupper som kan göra mycket för att lindra smärtorna. Ett problem är då att det kostar betydligt mer att söka hjälp hos dessa personer än om man går till den traditionella sjukvården. Den som har ont i ryggen får betala för massage som kanske lindrar mer än ett besök hos en läkare och medicinering. Jag undrar om ministern har några tankar om hur vi kan uppvärdera komplementärmedicinen så att ett besök hos dess utövare åtminstone delvis kan ersättas av samhället. 45 Socialminister (): Man möter många människor som tyvärr befinner sig i den situationen att de bär på ständig smärta. De sätter hoppet till olika typer av behandlingar. I är vi brett överens om att vi arbetar med metoder som är evidensbaserade, det vill säga att det finns en vetenskaplig grund för de metoder som vi använder. Det är också grunden för finansieringen av olika behandlingar. Kunnandet ökar naturligtvis ständigt. Därmed förändras möjligheterna att ge ersättning till metoder som kanske inte har bedömts vila på den stabila grund som vi ska ha. Det är en utveckling som vi följer väldigt noga. Professioner av olika slag spelar en väldigt viktig roll. Ekonomiska styrmedel på miljöområdet 46 PER (): Min fråga är till finansminister . I valrörelsen kritiserade många företrädare för de borgerliga partierna den tidigare regeringens val av ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Man konstaterade att man skulle basera sin ekonomiska politik på morötter, inte på piskor under den kommande mandatperioden. Går man till den ekonomiska teorin och miljöteorin ser man att med bara morötter har man inga som helst möjligheter att uppnå långsiktiga miljömål. Finansministern har rykte om sig att basera sina beslut på sund ekonomisk vetenskaplig teori och inte bara plocka dem ur bakfickan. Min fråga är därför om finansministern, när frågan om ekonomiska styrmedel på miljöområdet kommer på hans bord, kommer att basera åtgärderna på populistiska löften från valrörelsen eller på sund ekonomisk vetenskap. 47 Finansminister (): Tack för frågan. Vi har naturligtvis mycket omfattande miljöproblem, inte minst när det gäller klimatet, som vi har anledning att ta på mycket stort allvar. Det är en av de frågor som står i centrum för hela den europeiska debatten, inte minst på det kommande toppmötet. I de diskussioner som jag deltar i med finansministrarna är det en mycket central fråga. Ett av skälen till att den har hamnat hos finansministrarna är att det är en fråga om bland annat ekonomiska styrmedel. Det är alldeles klart att om vi vill ha en väl fungerande miljöpolitik måste vi ha en väl fungerande ekonomi, annars har vi inte råd att klara välfärd och miljö . Vi är naturligtvis beredda att titta på olika typer av styrmedel. Såvitt jag kan förstå har det samma effekt på en person om man höjer en skatt eller erbjuder en skattesänkning på beteendet. Jag har svårt att se att det finns något starkt skäl till att en skattehöjning alltid är mer effektiv än en skattesänkning. Man kan möjligtvis notera att vi har ganska omfattande miljöskatter i redan som det är. 48 PER (): Man kan se att vi har miljöskatter, men de är uppenbarligen inte tillräckliga eftersom vi har stora miljöproblem i och eftersom miljöproblemen i viss utsträckning ökar. Om man ska tala om den ekonomiska teorin är det intressant att titta i det senaste numret av . Där skriver professor från : Politiskt är det lockande med specialprogram eller subventioner på miljöområdet, men vad som krävs är långsiktiga stabila ekonomiska styrmedel. Det här kan man se i rapport efter rapport och i studie efter studie, även i de statliga myndigheternas studier. Att basera en miljöekonomisk politik på enbart morötter, som företrädare för den borgerliga regeringen har talat om vid många tillfällen, har helt enkelt inte stöd i den ekonomiska vetenskapen eller i miljövetenskapen. Frågan är: Kommer man att basera valet av ekonomiska styrmedel på miljöområdet på ekonomisk och annan vetenskap eller kommer man att basera det på populistiska utspel? 49 Finansminister (): Vi brukar använda ekonomisk forskning för att göra populistiska utspel. Så den grundläggande metoden kommer vi att fortsätta med även på detta område. Men om man inte ska skämta så är det naturligtvis så att vi redan har tagit en del beslut på detta område. Det gäller till exempel trängselsystemet, som enligt min uppfattning kan fungera väl och bidra till att man får både en bra miljö och en bättre trafiksituation i och som i den version som vi nu talar om också kommer att bidra till en bättre infrastruktur i . Och det är naturligtvis en sådan sak. Vi har frågeställningen om utsläppshandel som vi hanterar , där det också bör finnas starka skäl att arbeta med ekonomiska styrmedel. Men det som man bör notera är att tillhör de länder som har en hög beskattning på energi. Vi har till exempel en koldioxidskatt som ligger förhållandevis högt när man tittar på hur allmänheten värderar detta. Och vi vill inte avskaffa alla dessa miljöskatter. Men de kanske kan kompletteras med en och annan miljöbilspremie. 50 (): Krisen kring Forsmark. 20 miljoner försvinner. Bristande kontrollrutiner i Forsmark. Utsläpp av radioaktivt vatten i . stoppad efter läcka. Det är några av alla rubriker om den bristande säkerheten när det gäller kärnkraft . Och det är också bakgrunden till att vi hade en debatt här i kammaren om kärnkraftens säkerhet, eller bristande säkerhet. Då myntades ett för mig nytt begrepp, nämligen tankeförbud, det vill säga att det i råder ett tankeförbud inom forskarvärlden i fråga om att man inte får tänka på att utveckla kärnkraften. Då undrar jag nu om det finns ett liknande tankeförbud inom regeringen när det gäller avveckling av kärnkraft. Jag frågar därför miljöministern om han kan tänka sig att i regeringen verka för att ett sådant förbud, om det finns, upphävs och att det kan resultera i en plan för avveckling av kärnkraften. 51 Miljöminister (): Jag ska erkänna att jag är hyfsat ny i ministerrollen. Och jag hör att är fullständigt utan erfarenhet på området. Det är klart att det skulle ha varit svårt att införa ett tankeförbud i en regering. Det som dock vore svårt för mig vore att avveckla det som aldrig har införts. Därför måste jag tyvärr svara nej, det är omöjligt eftersom något sådant tankeförbud inte finns. Något tankeförbud finns inte, utan det finns en enig linje från alliansen att se till att vi både använder de kärnkraftverk som vi nu har och behåller det förbud som finns för att uppföra nya kärnkraftverk. behöver vi inte ha ett forskningsförbud när det gäller kärnkraften. 52 (): Då vet jag att det inte finns några som helst tankeförbud i regeringen heller, om det inte finns någon annanstans, vilket vi verkligen hoppas att det inte gör. Däremot förstod naturligtvis miljöministern vad jag egentligen avsåg, och jag fick inget svar på min fråga. Jag förstår därför att regeringen under nuvarande mandatperiod inte har för avsikt att planera någon avveckling av kärnkraften. Då var min mer retoriska fråga om man redan nu skulle kunna tänka sig en sådan plan eftersom vi hade en folkomröstning om detta . 53 Miljöminister (): Jag hade först svårt att uppfatta frågan riktigt seriöst. Men jag ska nu ge ett seriöst svar. Om det var någonting som kärnkraftsstriden lärde oss i , inte minst oss som är kärnkraftsskeptiker, så var det att detta bara fördjupar striden, bara gräver stridslinjerna djupare och bara bygger upp krigsbarriärer. Det förde inte frågan ett dugg framåt. Då har vi sagt: Är det inte tvärtom så att det som vi gemensamt vill i det svenska samhället är att utveckla den förnybara och miljövänliga energin och se till att den ges en mycket större roll i det svenska energisystemet? Det samarbetar just nu alliansen för att åstadkomma. Jag hoppas att vi får goda resultat, och jag hoppas också att vi ska få ett brett stöd för det i . 54 (): Jag vill ställa min fråga till EU-minister . har vi en EU-debatt här i , vilket jag tycker är väldigt glädjande och positivt. Det som däremot är mindre positivt är att jag upplever att det inte förs tillräckligt mycket debatt ute bland medborgarna. Jag tror inte att det räcker med en politisk debatt i de politiska partierna, utan jag vill gärna se att enskilda medborgare är med och att olika föreningar som inte har någon direkt partipolitisk koppling är med eftersom vi också har sett ett minskat deltagande från medborgarna i partier. Då är det väldigt viktigt att de som väljer att inte vara med i partier också får vara med i denna viktiga EU-debatt. har det funnits något som hette . Det var i och för sig en parlamentarisk kommitté och kopplad till politik. Men vi har också delat ut bidrag till föreningar runt om i , även föreningar som inte har någon direkt partipolitisk koppling, pensionärsföreningar, ungdomsföreningar och så vidare. försvinner dessa pengar. Jag undrar därför: Hur ska vi fortsätta den här EU-debatten i dessa forum också? 55 Statsrådet (): Tack, , för frågan. Jag delar oro över att det inte förs tillräckligt med debatt om detta och att frågorna inte är så engagerande som både och jag skulle önska. Jag tror dock inte att lösningen är att ha en statlig kommitté som tvingar fram en debatt. fyllde en väldigt viktig funktion . Den hade ett begränsat uppdrag som löpte ut . Det stod också i de budgetskrivningar som vi ärvde från den förra regeringen att det handlade om en begränsad period. Kommittén har gjort ett mycket gott arbete, men är det att gå vidare utifrån den. Saker och ting debatteras i samhället om de upplevs som intressanta och om det finns ett politiskt ledarskap som lyfter fram frågorna. Om kammarens ledamöter här och ute bland människor talar om angelägna EU-frågor, då kommer också skolor, föreningar, enskilda och debattörer att tala om EU-relaterade frågor i bred bemärkelse. Jag tror att både och jag har ett ansvar för detta. 56 (): Jag instämmer i det, och jag tycker att vi måste få en mycket större EU-debatt, inte bara här i utan även ute i landet. Men är det så att de pengar som har utgått från inte är någonting som man har tvingat på föreningar, utan det är föreningar som har sökt dessa pengar. Och vi har fått jättemånga ansökningar. Och en del av dessa föreningar är fattiga och har inte råd med de kostnader som det innebär att till exempel ta fram kursmaterial och studera EU lite närmare, affischera, bjuda in allmänheten till offentliga möten och så vidare. Dessa saker kostar en del. Jag upplever att det har gett väldigt positiva effekter bland dem som har haft möjlighet att delta. De har varit jätteglada att få denna möjlighet. Om man nu säger att det bara är partierna som ska ha hand om detta är problemet hur vi ska sprida debatten utanför partierna. Jag är rädd för att det positiva som ändå fanns nu riskerar att försvinna. Så det handlar om pengar. Hur ser vi till att även dessa fattiga organisationer har råd att fortsätta denna EU-debatt? 57 Statsrådet (): Regeringen har gjort en mycket kraftig ökning av anslagen till studieförbunden och folkrörelseorganisationerna. Och där finns det möjlighet även för andra föreningar, organisationer, skolor, individer att söka anslag för att just stimulera debatten om EU-frågor. Så det är inte bara en ekonomisk fråga. Jag har haft kontakt med väldigt många av de föreningar och organisationer som på olika sätt varit inblandade i för att försöka skapa nätverk och för att se hur vi kan resonera tillsammans om detta uppdrag. Vid de kontakter som jag har haft, och som har varit ganska omfattande, är det ingen som har nämnt de ekonomiska frågorna. Dessa personer har själva tagit kontakt och frågat hur vi kan hjälpas åt för att diskutera detta. Och det är inte så att all EU-debatt slutade . Men det bedrivs ju massor av verksamhet, inte tillräcklig, vilket vi är helt överens om, runt omkring i föreningar, i studieförbund, i de politiska partierna, i skolor, vid temadagar och så vidare. Det är bara att hoppas att vi genom att visa det politiska ledarskap som ankommer på oss genom att visa skiljelinjerna i EU-debatten och genom att visa hur EU-frågorna berör i den svenska vardagen också kan skapa ett intresse för dessa frågor och på så sätt få en naturlig debatt om dessa frågor. 58 (): Min fråga går till socialminister . Jag hittade en artikel med rubriken allt sämre. Där kan man läsa att många unga känner oro och trötthet för jämnan, har sömnsvårigheter och känner ångest och ängslan. Ökningen är tydligast när det gäller sömnsvårigheter, besvären har tredubblats i ungdomsgruppen . Och försäljningen av antidepressiva medel till ungdomar har också ökat. Den här artikeln var . I går kom med en lägesrapport om folkhälsan där man konstaterar samma sak. Trots att det faktiskt blir bättre inom många delar av hälsoområdet, men för framför allt de unga är trenden inte densamma. Och min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta? 59 Socialminister (): Det är förstås en väldigt angelägen fråga och ett ansvar för oss gemensamt att se vad vi med politiska medel kan göra för att rätta till en situation som är väldigt svår för många barn. Det kommer statistik, rapporter och presentationer av olika slag från myndigheter och organisationer med jämna mellanrum som ofta landar i att väldigt många unga människor och inte minst unga flickor, tjejer, har en väldigt tuff situation i dagens . Här fordras förstås en samverkan på politisk nivå. Men också hela vuxenvärlden och det som rör sig utanför politiken har en roll att spela. presenterade en rapport där man kom med ytterligare statistik som ett underlag i debatten. När jag för sedan träffade från berättade han hur han själv tog för vana att varje gång han mötte ett ensamt barn hälsa på det barnet. Jag frågade varför. Han sade: Jag kan vara den enda personen den dagen som tilltalar och ser det här barnet. 60 (): Jag tänker kommentera en rapport som inte kommer från utan från där man konstaterar att barnfattigdom ökar. Det är ett problem som är kopplat till folkhälsa. Det man gemensamt kan se är att det framför allt är barn till ensamstående som råkar värst ut. Vad har ni för konkreta lösningar för dem? 61 Socialminister (): Det har kommit flera rapporter som har visat att just barn till personer som har det kärvt ekonomiskt riskerar att hamna mest illa till. Den viktigaste åtgärd som regeringen kan arbeta för är att se till att fler människor kommer i arbete för att få den ekonomiska förmågan att ta sig ur den situationen. Men det fordras förstås fler saker än så. Det fordras ett bättre skyddsnät kring barnen i form av vuxna så att säga oorganiserat men också när det gäller skolhälsovården och barn- och ungdomspsykiatrin, för att ta ett par exempel. Där genomför vi nu förändringar när det gäller vårdgarantin för barn och ungdomar så att de snabbare kan komma till. Vi genomför också uppbyggnaden av ett nationellt just när det gäller barns psykiska hälsa. Det är någonting som jag tror kan spela en stor roll. Väldigt mycket handlar också om ett fungerande samspel med landstingen och kommunerna runt om i landet för att få en bra förebyggande verksamhet här. 62 (): Min fråga riktar sig till miljöminister . Det handlar om ESS-anläggningen i där regeringen nu har gett klartecken till den forskningsby som ska placeras i . ska jag inte trakassera miljöministern med forskningsfrågor. Det som är aktuellt är att forskningsminister säger att har gett klartecken och att man nu tydligen har löst frågan om de kvicksilver som behövs i forskningsanläggningen. Det var ett av argumenten för att den förra regeringen med stöd av sade att det inte finns någon lösning. har fattat ett beslut att användningen av kvicksilver ska fasas ut i . Vad är det för nya argument och ny teknik som miljöministern har som gör att problemet verkar vara ur världen? 63 Miljöminister (): Det besked som har gett är mycket riktigt att det är en viktig forskningspolitisk möjlighet om anläggningen skulle kunna byggas i . Det som har gjorts är att man har lämnat in en ansökan. Det är alldeles självklart att om det verkligen skulle bli aktuellt att uppföra en sådan anläggning i är det också en miljöprövning som förestår. Det skulle vara otänkbart att den skulle kunna hoppas över. Den förestår om det blir aktuellt. Det går inte att dölja att det också finns en del viktiga miljöfrågor som måste lösas. Där är frågan om vilket material man använder i anläggningen mycket viktig. är inte kvicksilver den enda möjligheten. En del av de anläggningar som finns ute i världen använder också andra material. Vi kommer att behöva göra en mycket noggrann miljöprövning om detta blir aktuellt. 64 (): Då kan jag konstatera att miljöministern och inte alls löst frågan om forskningsanläggningens miljöpåverkan. Då inställer sig nästa fråga. Hur kan det komma sig att regeringen kan ge klartecken för ESS-anläggningen i före en miljöprövning men säger absolut ingenting om gasledningen RysslandTyskland? Där är just argumentet att vi inte kan säga någonting från regeringen förrän det har miljöprövats. Vad är skillnaden? Det kan inte vara riktigt konsekvent från i hur man argumenterar här. ESS-anläggningen i kommer att påverka miljön väldigt mycket. Det finns ingen lösning på kvicksilverproblematiken. Det kommer att bli bestrålat, och det är inte löst. Det är ett väldigt allvarligt miljöproblem som vi nu står inför där regeringen uppenbarligen återigen anser att ekonomin går före miljön. Den konkreta frågan till miljöministern är: Vad är skillnaden på detta projekt och naturgasledningen, där regeringen vägrar att ge några politiska besked om man tycker att projektet är bra eller dåligt? 65 Miljöminister (): Jag menar nog att ganska uppenbart blandar ihop olika saker. I det fall som gäller naturgasledningen är det inte som lämnar in någon förfrågan om att möjliggöra att en anläggning ska byggas på svensk mark eller svenskt territorialvatten. Där är det en annan sökande som lämnar in en ansökan, och ska den självklart miljöprövas. Lika självklart är det att man inte kan låta en miljöprövning föregå ett projekt som ännu inte är konkret. Vad man kan göra är precis det som nu gör, att anmäla sitt forskningspolitiska intresse men också klargöra vid det tillfället att en miljöprövning förestår. Så är det i det här fallet. Försök heller inte blanda ihop korten med att bara tala om kvicksilver. Det är precis som jag sade i svaret på första frågan. Det finns olika material, och de används redan vid olika anläggningar. Det kommer likväl att vara viktigt att miljöpröva. Men kvicksilver är inte enda lösningen. 66 (): Jag en fråga till . Bakgrunden är den att sänks ålderspensionen för förtidspensionärerna. Ålderspensionen ska nu räknas på av antagandeinkomsten i stället för som tidigare . Detta är en försämring som i många fall innebär minskad ålderspension för människor som har blivit sjuka. Man kan som exempel ta en byggnadsarbetare som ramlar ned och skadar sig så att han inte kan återgå till arbetet och blir förtidspensionerad . För honom innebär det mindre i pension när han blir . På detta sätt sparar regeringen 1,7 miljarder i statsbudgeten. Det tycker vi socialdemokrater är ett brott mot pensionsuppgörelsen. Socialförsäkringsministern har kallat till förhandlingar och överläggningar, och det tycker jag är bra. Döm om min förvåning när jag i morgontidningen kunde läsa att vill ta dessa 1,7 miljarder och lägga på garantipensionärerna. Vill man höja garantipensionerna får man väl ta pengarna från allmänna budgeten och inte från en grupp som redan är utsatt och ge till en annan. Min fråga är: Hur ser socialförsäkringsministern på förslag, och är detta regeringens uppfattning? 67 Statsrådet (): Tack för frågan, . Självklart har regeringen inte brutit någon pensionsuppgörelse. Vi ser pensionsuppgörelsen mellan de fem partierna som unik.