prot · GU0964 · 2007-02-21 00:00:00 — Om det nu vore så att politikerna verkligen var de som var bäst och de som hade den största trovärdigheten ute på marknaden måste det ändå efter valet ha varit så att personligen blivit fullkomligt överöst med vd-postserbjudanden och erbjudanden om styrelseplatser i olika stora koncerner. Det skulle vara jättespännande att höra vilka överväganden det är som gjort att denna fantastiska kompetens när det gäller att driva företag ändå inte ska omsättas i heltid med detta. Du måste ju ha fått många erbjudanden. Eller också har du kanske inte fått det, för kanske är det så att staten inte i alla lägen är den allra bästa ägaren. Och kanske är det så att vi politiker drivs till politiken och till samhällsengagemanget och kanske väljs utifrån en kompetens att utöva det samhällsengagemang som grundar sig på andra meriter än detta med att vara bäst på att driva företag, kanske på att vi är bäst på och drivs mest av att hävda ett allmänintresse att medborgarnas intresse inte bara är att via staten som ägare tjäna så mycket pengar som möjligt på att andra medborgare ska använda sina pengar till att spela och köpa vodka. Kanske är det bättre att staten i huvudsak ser till att försöka skaffa sig ett förtroende och en stark ställning när det gäller att kunna reglera marknaden och övervaka reglerna och att sedan se till att man kan upprätthålla spelreglerna genom att det är andra som driver företagen. Några företag är redan helt klara. Andra ska kanske aldrig säljas. Däremellan ligger en lång process. Låt oss utöva den processen genom att utgå från att staten som företagare inte ska vara ett förstahandsalternativ! 14 (): Det finns en myt om att privat ägande av aktier är demokratiskt och mer demokratiskt än gemensamt ägande till exempel. sprider gärna den myten och säger också att ett syfte med den nu förda politiken är att öka det privata aktieägandet. Hur ser det då ut? Jo, det är av svenskarna som äger aktier. Av dessa är det som äger av deras totala aktievärde. Förstår du , ? Denna procent av aktieägarna röstade sannolikt inte på . De röstade på dig och din regering, och levererar du till dem genom att se till att de kan öka sina inkomster, sin makt och sitt ägande. Det här är en dogmatisk politik. Den drivs inte av några argument. Tvärtom försöker du uppfinna hjärnspöken som du kan bemöta för att på så sätt finna argument för att sälja ut, nämligen att vi skulle ta över eller . Prata i stället om det som ligger på bordet, nämligen om utförsäljningen av de vinstdrivande statliga företagen! Ni vill ju sälja ut dem och därigenom göra oss alla fattigare. Det är egentligen inte så svårt att förstå, . Om man tar ett lån och investerar med de pengarna blir man inte fattigare. Den svenska statsskulden måste också vägas mot de förmögenheter som staten, vi tillsammans, äger. Vi har en nettoförmögenhet. Vi är rika i det här landet. Vi har en lägre statsskuld än de flesta jämförbara länder, och vi har ett stort offentligt ägande. Du vill göra oss fattigare genom att göra dig av med det ägandet. Det här är en uppmaning till dem som får arbetsfria inkomster när det gäller att kunna fortsätta att tjäna pengar utan att arbeta. Det är motsatsen till den arbetslinje som ni i andra sammanhang brukar prata om. Här ska man uppmuntra dem som tjänar pengar enbart genom sitt ägande. Slutligen vill jag säga: Den enda nyheten i dagens debatt är att vill sälja . Det sade ni inte i valrörelsen. , du hade en klockren argumentation för att inte kan vara kvar som statligt ägt företag. Det är intressant därför att vi vet att det ligger att ni vill fortsätta med utförsäljningarna och göra oss alla ännu fattigare. Det är skamligt! I detta anförande instämde (). 15 PER (): Som det kommit fram delar vi delar av regeringens uppfattning kring utförsäljning av statliga företag. Men på några områden skiljer sig dock våra uppfattningar väsentligt åt. Jag tänkte ta upp några av dem här. En sådan fråga rör , som vi anser har fyllt en viktig roll för att reglera den svenska bolånemarknaden. Genom att hålla en generellt lägre räntenivå än bolåneinstituten tidigare gjorde har man lyckats med att minska räntegapet och därmed bespara svenska låntagare många i minskade ränteutgifter. Ur vår synvinkel är försäljningen av därför mycket tveksam eftersom bolaget uppfyller ett tydligt samhällsmål och reglerar en tidigare dåligt fungerande marknad. Jag vill därför fråga finansmarknadsministern varför han anser att det är så angeläget att sälja just , om det inte i så fall finns andra statliga bolag som har betydligt mindre marknadsreglerande funktion och som därför borde gå före vid en eventuell utförsäljning. Även när det gäller styrningen av statliga företag skiljer sig syn mycket från den borgerliga regeringens. Vi anser, som jag tog upp tidigare i debatten, att statligt ägda företag måste vara föregångare när det gäller miljö och respekt för mänskliga rättigheter och att statligt ägande också förutsätter en aktiv statlig styrning av bolagen, inte bara när det gäller den finansiella avkastningen utan också vilket samhällsmål som bolaget ska medverka till att uppnå. Det här är en fråga där vi kritiserade också den förra regeringen ganska skarpt. Vi hade långa debatter internt om vilken styrning man skulle ha i bolagen. har kritiserats för ett alltför otydligt etikarbete och för att motverka de av uppsatta miljömålen. Jag vill fråga finansmarknadsministern om han anser att de företag som finns i statlig ägo ska användas för att uppnå viktiga samhällsmål eller om regeringen tänker fortsätta i den gamla regeringens fotspår och driva företag enbart ur vinstintresse. Det vore värdefullt att få svar på de frågorna. 16 Statsrådet (): Jag tycker att det här är en viktig, intressant och till och med trivsam debatt. Tack, Per , för ytterligare ett klokt inlägg. Ja, jag skulle gärna svara på frågan om , och jag skulle vilja rekommendera Per att tillsammans med sin grupp besöka och diskutera med ledningen och återkomma. Då kan vi diskutera frågan. Det är viktigt för oss att arbeta på ett strukturerat sätt tillsammans med de här bolagen för att hitta bästa förutsättningar för att agera på båda de marknader som de arbetar på, bankmarknaden och telekommarknaden. Spritmarknaden lämnar vi naturligtvis därhän. Vi har ingen statlig politik för hur vodka ska distribueras vare sig i eller i eller hur julglögg ska säljas i . Men diskutera med och återkom gärna sedan. Vi kommer att arbeta mycket målmedvetet och strukturerat för att fina varumärke och goda produkter ska fortsätta att finnas och vara marknadsledande. säger att det vi nu planerar riskerar en utveckling. Jag och regeringen säger att vi vill sälja för att gynna en utveckling. Jag tror att det är mellan dessa synsätt som diskussionen står. tycker både och att vi andra, inklusive förstår jag, drivs av någon sorts ideologisk nit, medan ni själva är fullständigt rena från ideologiska tankar i era synsätt. skakar på huvudet tack för det! säger att han har tittat i budgetpropositionen och ser att 2010 ser det ganska bra ut. Då ligger vi i bruttoskuld. Ja, men , det är ju inklusive försäljningar på 150 miljarder som ligger i budgetpropositionen. Om du tar bort dem är vi inte alls . Där finns det anledning att sortera ut begreppen. Låt oss nu titta statsfinansiellt på det här projektet, vilket vi självklart måste göra. är inne på den tanken, även och naturligtvis vi alla. Staten har en mycket speciell situation här. Även om vi säljer dessa fina företag, och de fortsätter att gå med vinst, kommer vi att plocka in ganska mycket i skatt från dem fortfarande, först i bolagsskatt, sedan av den utdelning som sker till svenska medborgare. Vi kan diskutera den dubbelbeskattningen i ett annat sammanhang, men det är inte det som är temat för dagens debatt. Men vi behåller ju en väldigt stor del av intäkterna, och vi anser att dessa företag får bättre förutsättningar att verka med nya ägare än vad de har med staten som ägare. Tittar vi i backspegeln kommer vi att finna att ett minskat statligt ägande i ett företag ofta har varit väldigt gynnsamt för det företaget. Effektiviteten har ökat, lönsamheten har förbättrats och investeringarna har ökat. Jag tycker att och faktiskt också Sonera, som också har fått nya ägare, och även Nordea är mycket bra exempel på just detta. Vi är helt övertygade om att den försäljning som är aktuell kommer att bidra till en starkare sysselsättningsutveckling i de bolag och de branscher som berörs. Jämfört med andra länder ligger vi väldigt högt. Den genomgång som har gjort pekar på att i ligger det statliga ägandet klart högre än i nästan samtliga , utom och , som andel av bruttonationalprodukten. Jag tror inte att det är någon katastrof om vi kommer ned på en genomsnittsnivå bland . 17 (): Jag menar, också efter den här debatten, att regeringen beter sig ansvarslöst när det gäller de statliga bolagen. Ett väldigt tydligt exempel är den utrensning i ett börsbolags styrelse som man ledde. Man måste ju säga att man ledde den utrensningen om man äger av ett bolag, någonting som inte har skådats i börsens historia. En politisk revanschism vägledde detta. Det gäller att inte gömma sig bakom konsulter. Berätta varför ni gör på det här sättet! Den här debatten har dessutom gett ett nytt mycket överraskande besked att vallöftet om att inte sälja ut nu är i klar gungning. har mycket tydligt redovisat att icke ska ha en statlig ägare, det lämpar sig inte, man kan aldrig få förtroende på marknaden för det. Det är riktigt att det första steget för det har öppnats i näringsutskottets betänkande. Där skriver man att staten ska vara huvudägare i . öppnar man alltså för att börja sälja ut ett viktigt verktyg i omställningen av . ska vara föredömen. Vi ska använda för att bygga grönare och bli ledande i miljövänlig energiteknologi och också bli framtidens exportmarknad. ska vara föredömen när det gäller jämställdhet. Vi har visat att det går att nå andel kvinnor i statliga bolagsstyrelser, och har värdet nästan fördubblats i de statliga bolagen . ska bidra till konkurrensen. har mycket tydligt lyfts fram i denna kammardebatt som ett exempel på ett företag med tydligt budskap från ägarna, bidrag till ökad konkurrens och med stor vinst för hushållen i lägre bolånekostnader. Allt detta bortser ifrån. är rotad tänkande. 80, förstod vi, ligger bakom hans bedömning av det statliga ägandet. Jag är djupt orolig för vad det kommer att leda till. Vi kommer icke att ställa upp på någon in blanco-check för utförsäljningar för regeringen. I detta anförande instämde , , , , , och (alla s). 18 Statsrådet (): Det intressanta är att detta sades av en tidigare näringsminister som har begärt och fått bemyndigande för en in blanco-check att sälja hela innehavet i Sonera, UMX och Nordea. Jag kan ge ett annat klart besked, nämligen att regeringen icke kommer att lägga fram något förslag om att sälja delar av vare sig eller , precis som vi har lovat i valrörelsen. Jag inledde debatten med ett försök till samförstånd, men den utsträckta handen tar inte emot. Han har inte velat vidgå om han hade planer på att sälja några av företagen tidigare. Vi skulle kunna underlätta för de inblandade genom att ha en bred politisk enighet runt sådana bolag som Socialdemokraterna tycker borde få nya ägare och tyckte under tidigare mandatperioder. Det är tråkigt för företagen och deras anställda. Jag tycker också att det är beklagligt att inte här har anvisat någon väg för att minska skuldbördan för våra barn eller barnbarn eller för att skapa en buffert för den tid när konjunkturen viker ned och när också börsen viker, vilket kommer att hända förr eller . Det överskottsmål vi har handlar inte i första hand om statsskulden. Överskottet har helt och hållet legat i pensionssystemet. Sedan har vi kommunsektorn och staten. På sin höjd har vi en balans i statens affärer sett över en lite . Men denna stora skuld borde vi göra något åt. Vår generation bör inte lämna efter sig större skulder än vad som är nödvändigt. Den som är satt i skuld är icke fri, har någon tänkare sagt . Regeringen kommer alltså att minska det statliga ägandet på ett ansvarsfullt och väl avvägt sätt och kommer fortlöpande att rapportera för hur detta arbete fortskrider. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den 18 mars17 september. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:51 till utrikesutskottet Framställning 2006/07:RB1 till finansutskottet Motioner 2006/07:T5 till trafikutskottet /07:A25 till arbetsmarknadsutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående framställning skulle förlängas till . 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:KU8, KU11 och KU14 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /07:MJU4 och MJU6 6 § Godkännande av rådets beslut om SIS II Föredrogs justitieutskottets betänkande 2006/07:JuU3 Godkännande av rådets beslut om SIS II (prop. 2006/07:33). 19 (): Vi ska nu debattera godkännandet av rådets beslut om SIS II, som det förkortat kallas. Det är ett inrättande av andra generationen av Schengens informationssystem. Låt mig börja med att säga att är motståndare till Schengen, som handlar dels om ihärdiga försök att stänga ute flyktingar från , dels om försök att bekämpa brottslighet med metoder som varken är rättssäkra eller respekterar den personliga integriteten. Jag vill därför yrka avslag på regeringens proposition och bifall till reservation 1. När man nu vill gå vidare och skapa andra generationen av Schengens informationssystem ser vi en rad olika brister i förslaget. Det handlar bland annat om den rättsosäkerhet som det innebär att använda biometriska data, det vill säga information om fingeravtryck och personliga drag i ansiktet, som enda grund för identifiering. Dessa metoder är inte exakta, och en väldigt liten felmarginal ger ett stort antal fel när så pass många människor kommer att lagras i systemen. Risken finns att ett för stort antal människor utpekas som brottslingar eller som ovälkomna i EU. har man gjort kriterierna för vilka tredjelandsmedborgare som får lagras i systemet mycket vagare. Det stod tidigare att bevis om brott måste finnas. kan man vidta åtgärder med indikationer som grund. EU:s ministrar har tydligen ännu inte insett de grundläggande misstag man gjort alltsedan 2001 på terrorismbekämpningens område, utan vill fortsätta att luckra upp rättssäkerheten. anser att grundläggande rättssäkerhetsfunktioner måste upprätthållas, såsom att en individ som ska föras in i systemet får reda på detta och får möjlighet att kräva rättelse av felaktiga uppgifter. Vi vill även se möjligheter till skadestånd för felbehandlade. Det finns också problem när det gäller dataskyddet i rambeslutet. Det är inte tillräckligt avgränsat vad informationen i registren ska användas till. Detta ansvar för systemet är otydligt. En annan anledning att avslå regeringens proposition är att inte har möjlighet att få en fullständig bild av vad den beslutar om. Propositionen innehåller inte förslag på den följdlagstiftning som ett bifall till propositionen kommer att leda till. Man har inte heller använt sig av ett sedvanligt remissförfarande. Som vanligt när det gäller EU:s rambeslut håller lagstiftningsprocessen väldigt låg kvalitet. Vår justitieminister, , stod på vår sida i kritiken under förra mandatperioden. får hon vara med i de fina rummen i . Är hon därför mån om att vara till lags och inte försena EU:s beslutsprocess? Vi menar att det här är ett förslag om lagändringar, men vi har inte några sådana att ta ställning till. 20 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till motioner i ärendet. Det finns flera olika åsikter i frågan. Jag vill lyfta fram en av dem och börjar med grundinställning när det gäller . innebär, som det ser ut , att EU stänger sig för flyktingar. driver frågan om utträde ur avtalet med den motiveringen. Vi tycker att det vore viktigt att lyfta frågan som sådan för att övriga EU-länder ska diskutera den på allvar. Vi tycker att avtalet bör ersättas med ett avtal för fri rörlighet i hela . Ett frånträde från avtalet skulle kunna få olika konsekvenser för utrikespolitik. Det vore också välkommet för att lyfta debatten. Det måste därför av regeringen närmare utredas i vilken omfattning detta är möjligt. Det är en grundinställning vi har. När det gäller SIS II har vi en rad synpunkter på det förslag som lagts fram. Vi tycker att SIS redan i grundutförandet har dragits med en rad problem ända sedan början. I praktiken har en enkel gränskontroll ersatts med en möjlighet för myndigheter att kontrollera människor, och detta inte vid gränsen utan inom landet. Det som föreslås innebär bland annat en utökning av antalet myndigheter som får tillgång till data, vilket vi tycker kan vara problematiskt för integritetsskyddet. Generellt anser vi att det är väldigt bra att förändringar görs för att förstärka skyddet för den enskildes personliga integritet. Vi kan dock inte med exakthet veta om det verkligen blir så med detta förslag. En av dessa viktiga frågor gäller reglerna för vilka som ska ha tillgång till uppgifterna som lagras och hur dessa sedan ska tas bort. Det finns uppställda regler för hur uppgifterna ska gallras, men det föreslås också en så kallad gummiparagraf som kan tänjas och hanteras på ett lite mindre rättssäkert sätt som säger att undantag kan göras och att detta ska registreras. Det sägs också att det ska gälla än vad som är nödvändigt. Sådana formuleringar har tidigare missbrukats, och vi är oroliga för att det kan ske igen. Det preciseras inte närmare än just på vilket sätt och vad som är nödvändigt. Det öppnar för registreringar som i förlängningen kommer att rubba förtroendet för myndigheten och staten. Vi anser också att det är olämpligt att bestämmelserna om biometriska data läggs in i SIS II. Det tas ju upp i propositionen under punkt 4:3. När det diskuterades i granskade landets revisionsrätt frågan och kom fram till att det finns stora risker förknippade med förslaget. Det finns bland annat många som har dåliga fingeravtryck. Det har tagits upp i debatten tidigare. De kommer inte att kunna identifieras säkert med hjälp av fingeravtryck. På grund av det finns också risken att oskyldiga avvisas vid landsgränser och att så kallade skyldiga slinker igenom. Vi tycker från sida att biometriska data utgör en integritetskränkning framför allt eftersom de mycket väl kan drabba oskyldiga. Uppgifter i bland annat brittiska medier pekar också på att det är relativt enkelt att såväl förfalska som hämta uppgifter från pass med biometriska data. Det är en rad påpekanden och funderingar. Jag vill återigen yrka bifall till reservationerna 2 och 3. 21 (): Jag vill börja med att läsa upp tre citat. Så här låter det första: Fru talman! Vi moderater tycker att det är viktigt att ges möjlighet att ta ställning till konsekvenserna av rambeslut på nationell nivå som man godkänner rambeslut. kan inte med gott samvete abdikera från sitt grundläggande ansvar för lagstiftningen. Det andra citatet lyder så här: Trots att ingreppen i svensk lagstiftning kan bedömas som rätt långtgående har regeringen varken när det har gällt tidigare beslut eller när det gäller det som behandlar lagt fram förslag till lagändringar. Det är, för att tala klartext, skrämmande. Så här lyder det tredje citatet: Min ambition är att i större utsträckning än vad som varit fallet presentera den lagstiftning som krävs för genomförandet i nationell rätt av rambeslutet i samband med att godkännande inhämtas. Jag ska därför se över de rutiner och arbetsmetoder som tillämpas i förhandlings- och lagstiftningsarbetet. Jag har citerat , före detta moderat riksdagsledamot, numera moderat justitieminister. Orden jag citerat kommer härifrån kammaren. Det första citatet är från , det andra från och det tredje från . I de två första citaten kommer med massiv kritik mot det faktum att de förslag som då diskuterades var rambeslut och att följdlagstiftningen inte presenterades för som beslutet förväntades tas i denna kammare. I det tredje citatet berättar hon om sina ambitioner att förändra detta förfarande. Inom det europeiska rättsliga samarbetet har det funnits en stark önskan att bli snabbare och effektivare eftersom medlemsstaternas samarbete på detta område inte har fungerat tillräckligt bra. Införandet av rambeslut var ett led i strävandena att förbättra det straffrättsliga samarbetet och göra det snabbare inom EU. Möjligheterna att använda sig av rambeslut infördes genom Amsterdamfördraget och trädde i kraft . Ett rambeslut kräver ingen efterföljande ratifikation. Medlemsstaterna är skyldiga att se till att beslutet genomförs i enlighet med sina respektive konstitutionella bestämmelser. För del krävs det att regeringen inför ett rambeslut inhämtar godkännande i de fall då beslutet förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas eller om beslutet i övrigt gäller ett ämne i vilket ska besluta. Det har visat sig att de tidsramar som gäller för antagande av ett rambeslut i regel innebär att följdlagstiftning inte hinner tas innan regeringen för godkännande lägger fram ett utkast till rambeslut. Dagens betänkande handlar i och för sig om ett rådsbeslut, men den enda skillnaden är att detta är en organisatorisk lagstiftning av en befintlig EU-figur, inte en sådan harmonisering av rätten som normalt avses med ramlagstiftning. Principen är dock densamma. Detta förfarande har starkt kritiserats i av i allmänhet och i synnerhet. Man menar att detta inte är en acceptabel lagstiftningsteknik. Ändå väljer den moderatledda regeringen att använda sig av denna vad man kallar oacceptabla lagstiftningsteknik. Jag vill avsluta med att citera justitieutskottets betänkande 2006/07: JuU3, Godkännande av rådets beslut om SIS II. I sammanfattningen på första sidan står följande med början på 14:e raden. Propositionen innehåller dock inga lagförslag. I propositionen anges att regeringen avser att senare återkomma till i denna del. Jag frågar därför mina moderata kolleger i justitieutskottet: Vad hände med ambitionen att presentera och besluta om följdlagstiftning som rambeslut tas här i kammaren? Vi socialdemokrater är inte populistiska, något som våra politiska motståndare visade prov på under den förra mandatperioden. Vi är medvetna om svårigheterna med att redovisa rambeslut och följdlagstiftning . Därför yrkar vi bifall till förslaget i betänkandet. Däremot hade jag förväntat mig mer av ett parti med en så hög svansföring som hade under den förra mandatperioden. 22 (): Jag vill också yrka bifall till regeringens proposition och avslag på reservationerna. Grunden för EU-samarbetet är den fria rörligheten för människor. Det är grundbulten för Europasamarbetet. Utöver fri rörlighet för människor är det fri rörlighet för tjänster, kapital och varor. För att påskynda arbetet med fri rörlighet ingick man ett avtal i den lilla staden i . Det var ett avtal som successivt avvecklar passkontrollen. Avtalet gick längre än så och behandlade även ett polisiärt och rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna. Avtalet har utvecklats . är med i samarbetet fullt ut tillsammans med länder utanför EU som till exempel och . Så betydelsefullt anses det här samarbetet vara inom Schengen. Målsättningen är alltså att avskaffa passkontrollen och stävja den internationella gränsöverskridande brottsligheten. För att det ska fungera när man inte har gränskontroller inom EU:s 27 medlemsstater måste man införa kompensatoriska åtgärder för att stävja den illegala invandringen och stoppa människor som inte har rätt att befinna sig inom Schengenområdet; det kan vara fråga om grovt kriminella personer till exempel.