prot · GU09120 · 2007-06-05 00:00:00 — Där finns alltså kopplingen på ett tydligt sätt. Vi ser också till att metodverktyg för att kunna bedriva ett framgångsrikt arbete sätts i kommunernas händer. Ett sådant uppdrag har vi gett, och det kommer . Det är väldigt viktigt, inte minst i de små kommunerna där ett par tre socialsekreterare ska hantera alla typer av ärenden, och där man naturligtvis inte har samma möjlighet till fördjupning inom ett specifikt område som man har i en större stad, som representerar och exemplifierar med. Men detta måste vara en väl fungerande verksamhet i alla kommuner, små som stora. Här finns också många av lösningarna, eftersom de måste vara lokala. Vi kan skruva en del med lagstiftning, och det gör vi . Men utöver det måste väldigt mycket av arbetet anpassas utifrån de lokala förutsättningarna och ett bra samarbete mellan kommun och landsting. Jag skickar med denna fråga tillbaka och hoppas att det intensifierade arbetet fortsätter och att vi kan få en rapport om hur det fungerar i och i . Om man är så framgångsrik i som beskriver kanske detta exempel kan användas i andra delar av landet. Sammanhängande vårdkedjor är av största vikt, men de kan bara komma till stånd genom ett aktivt arbete ute i kommuner och landsting. Det är där detta arbete intensivt måste ske. Vi lägger också fram en nationell handlingsplan. Den kan tillgodose vissa delar och också eventuellt stå för lagstiftningsmässiga förändringar. Den är under utarbetande och alltså inte klar ännu, och den ligger inte i första hand i min portfölj. Men det är väldigt glädjande att den är på gång. Den kan säkert bli ytterligare ett verktyg för en bättre fungerande verksamhet. 20 (): Jag tycker ändå att statsrådet abdikerar lite när det gäller vad som går att göra på nationell nivå. Det är bra att det står skall i stället för bör när ska ge stöd till kvinnor som har misshandlats och utsatts för övergrepp. Det gör det ännu tydligare, och det har motionerat om. Vi lade ju ihop med våra samarbetspartier fram den utredning som ledde fram till detta förslag. Det är bra. Eftersom jag sitter i socialutskottet som jobbar med förslaget vet jag också att missbrukande kvinnor lyfts fram där. Men det går att göra mer. har lagt fram ett förslag om att inrätta resursjourer som ska kunna hitta ett sätt att jobba med stöd åt kvinnor med pågående missbruk som blir utsatta för våld och utnyttjas sexuellt. De ska också kunna sprida kunskaper om metoder till andra kommuner. Jag instämmer med om att detta måste fungera även i mindre kommuner. I en del små kommuner tror man fortfarande att ingen man misshandlar en kvinna. Om man inte har en kvinnojour eller samarbete med en kvinnojour är det ett rätt stort steg att börja titta på missbrukande kvinnors situation. När det gäller kunskap är det bra att Nationellt i har utbildningar. Min erfarenhet är dock att stimulanspengar till rätt riktade utbildningar till dem som jobbar med missbruksfrågor i kommunerna är väldigt bra. Jag vill ge ett litet aktuellt exempel på att detta inte helt självklart går på räls. Just nu pågår ett upprop i : Kvinnor behöver särskilda avgiftningsplatser nu! Jag citerar: Vi, undertecknarna av detta upprop, lovar att kraftsamla över parti- och organisationsgränser för att ge dessa utsatta och ofta hemlösa kvinnor en reell möjlighet att ta kontroll över sina liv. Det första viktiga steget är att går från beslut till handling och med det snaraste inrättar en särskild avdelning för avgiftning av drogberoende kvinnor. blandas kvinnor och män på samma enhet. Det är påfrestande för kvinnorna och försvårar för dem att bryta sig ur destruktiva beroendeförhållanden. Detta är undertecknat av , oppositionsråd (v), , diakon i , , fältmotiverare i , , , , diakoni, , ,6-miljonersklubben etcetera. Bakgrunden är att det fanns ett sådant beslut i , taget , och det har inte hänt något. har det varit en motion från kd. Jag håller med om att kristdemokrater har jobbat med de här frågorna, men den motionen besvaras när det gäller en akutmottagning för missbrukande kvinnor utsatta för våldtäkt och våld, där man hänvisar till att man kan separera väntrummen. Det är ett sådant tryck och sådan förståelse för frågan. Jag tror att vi behöver göra mer. Vi behöver nog göra det, både du och jag och alla andra politiker, lyfta och driva frågan och ge konkreta förslag, konkreta stöd, konkreta stimulansmedel och åtgärder för att just den här gruppen inte ska få vara så utsatt och ha det sämsta stödet. Därför skulle jag fortfarande vilja få reda på av : Finns det inte fler åtgärder man kan göra på den nationella nivån? Kan man inte se till att det till exempel blir någon form av resursforum, att man får verksamheter som kan sprida kunskap? Kan man inte se till att det blir riktade pengar för att ge utbildning till personalen i missbruksvården om mäns våld mot kvinnor för att förbättra stödet och skyddet? 21 Statsrådet (): När det gäller skillnader mellan kvinnor och män så är de ganska stora, inte minst när det gäller insatser i missbrukarvården. Det är något jag beklagar djupt. Vi vet att män av tradition har lättare att få tillgång till dyrare och mer omfattande behandlingar än vad kvinnor har. Jag tror att det är oerhört viktigt och centralt att vi har en god statistikinsamling och också kvalitetsjämförelser som på ett tydligare sätt kan visa både könsskillnader i missbrukarvården, som vi vet finns, och arbeta för en förändring och en förbättring. Det ser jag som en viktig uppgift, att förbättra kunskapen om skillnader mellan män och kvinnor när det gäller tillgången till missbrukarvård. Men vi gör ganska mycket, . När vi ändrar lagen om skyldighet att tillhandahålla stöd och hjälp för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld skickar vi också med stimulanspengar. När det gäller resursjourer har jag inte sett att har avsatt några särskilda stimulanspengar i sin budget, men det är möjligt att det finns gömt någonstans. landstings politik tycker jag att man diskuterar lämpligtvis där och inte här. Låt mig återigen påminna om den handlingsplan som är att vänta och som kommer att innehålla ytterligare åtgärder. Men det är inget som jag kan avisera , utan det får presenteras när den är färdig. Det finns alltid, på alla politikområden, förbättringspotential. Så är det ju. Särskilt i opposition är man aldrig nöjd. Så ska det väl vara. Det ska vara en pådrivande kraft. Men jag ser att det finns ytterligare förbättringsarbete att göra. Låt oss inte glömma att vi faktiskt har gjort en del redan. Jag tror att det ska vara till stort gagn för arbetet ute i kommunerna att det kommer stimulanspengar och att vi också förbättrar statistikinsamlandet. 22 (): Jag kan försäkra statsrådet att vi har avsatt pengar i vår budget till resursjourer. Annars skulle jag inte stå här och säga det. Vi har avsatt 20 miljoner. Vi har avsatt 55 miljoner till utbildning av personal, personal i missbruksvård och personal som jobbar inom handikappvården, just för att vi vill ha riktade utbildningar. För vi tror att det är strategiskt att människor har kunskap så de vågar se, vågar ställa rätt frågor, kan ge stöd och har rutiner för hur de ska hantera det när det här dyker upp. Jag hör berättas för mig då och då att där människor med missbruksproblem får bostad bor det par och man råkar ut för våld. Kvinnan kanske flyttar på sig ett tag. Man flyttar isär. Sedan kommer kvinnan tillbaka. Man känner sig ganska frustrerad. Man skulle behöva ha mer stöd och kunskap, behöva ha flera handlingsalternativ. Det är bra att vi har förstärkt socialtjänstlagen. Det har vi tyckt jättelänge. Jag skulle bli oerhört besviken på den här regeringen om den helt hade slutat med det jobb som vi har jobbat ihop i men också med Socialdemokraterna och . Jag har förväntningen att man ska fortsätta att jobba med frågorna. Men jag tror att man måste vara betydligt mer konkret. För det finns så mycket fördomar och ett synsätt som är moralistiskt när det gäller kvinnor med pågående missbruksproblem: Om du har missbruksproblem vet du väl att du åker på stryk om du umgås med de andra strulputtarna som missbrukar. Sluta med ditt missbruk först innan vi kan göra något! Hela det samhälleliga synsättet när det gäller kvinnor med missbruksproblem med att det är mycket mer skamligt för en kvinna att fastna i missbruk än för en man gör att vi måste, tror jag, ha väldigt tydliga och konkreta insatser för att ge stöd till kvinnorna. Jag tror att vi måste rikta och öronmärka stödet just för att lyfta upp skyddet och stödet till den här gruppen kvinnor som far så illa. 23 Statsrådet (): Grunden för den här debatten, som primärt handlar om missbrukarproblematiken, är delvis att missbrukarvården har rustats ned väldigt mycket under en lång rad av år, under den långa rad av år då bland annat parti har suttit vid regeringsmakten. Väldigt lite har gjorts för att vända den trenden. Det är beklagligt, och det är tråkigt. Därför befinner vi oss i en situation där naturligtvis en del grupper ramlar mellan stolarna. När det gäller kvinnor med missbruk och som utsätts för våld kan jag hålla med om att det finns en fördomsfullhet gentemot de kvinnorna . Så ska det naturligtvis inte vara. Låt mig säga det och tydligt markera det. Det finns också en problematik att kvinnojourer inte kan ta emot kvinnor med missbruksproblem, av förståeliga skäl. Det gör att de hamnar i ett mellanläge där det ibland inte finns något skyddsnät och där fallet mellan stolarna kan bli väldigt hårt. Återigen: Vi är angelägna om att uppgift och uppdrag ska vara tydligt, också gentemot kvinnor med missbruk. Det är därför vi skrev särskilt om dem som en grupp när vi lade fram propositionen som har behandlats. Det är viktigt. Det är ett led i de åtgärder som regeringen redan har vidtagit, och som sagt var, ytterligare åtgärder kommer. Till det kommer jag att återkomma i handlingsplanen som kommer att presenteras . Jag tror att kan se fram emot ytterligare förslag som pekar i en stärkande riktning för många kvinnor i olika utsatta situationer. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:540 om den byråkratiska miljöprövningen 24 Miljöminister (): har frågat mig vilka konkreta regelförenklingar jag avser att ta initiativ till för att påskynda miljöprövningsprocesserna för gruvnäringen i . Inom regeringen pågår just nu ett intensivt arbete för att förenkla och förtydliga miljölagstiftningen för att minska de svenska företagens administrativa kostnader. Regeringen har som mål att företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk ska minska med . Avsikten är att regelförenklingsarbetet ska leda till en märkbar förändring i företagens vardag. Etableringar i gruvverksamhet prövas enligt både minerallagen och . Enligt minerallagen ges bearbetningskoncession om en fyndighet sannolikt kan tillgodogöras ekonomiskt och om fyndighetens belägenhet och art inte är olämplig. Vid denna prövning tillämpas både de grundläggande och de särskilda bestämmelserna om hushållning med mark och vatten i 3 och 4 kap. . Vid den senare mer detaljerade tillståndsprövningen enligt tillämpas inte hushållningsbestämmelserna i då detta redan skett vid koncessionsprövningen enligt minerallagen. Denna ordning bedöms vara praktisk och effektiv för utvinning av de som är industriellt användbara och vars framletande genom prospektering och utvinning är komplicerad och resurskrävande tekniskt, ekonomiskt och miljömässigt. Jag instämmer med att varje nytt gruvprojekt även fortsättningsvis ska föregås av en ordentlig miljöprövning, och jag bedömer att det finns möjligheter att förenkla miljöprövningen av olika verksamheter. Regeringen avser att besluta om en utredning med uppdrag att se över och föreslå förändringar för ett mer samordnat system för miljökonsekvensbeskrivningar. Syftet med en sådan översyn ska vara att förbättra samordningen mellan bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar i 6 kap. och andra lagar, bland annat minerallagen. Avsikten är att en sådan samordning ska minska onödigt dubbelarbete och öka effektiviseringen av prövningen. Samma utredning kommer också att ges i uppdrag att se över instansordningen för prövningen av de största miljöfarliga verksamheterna de som kallas A-verksamheterna. Detta bedöms bidra till att handläggningen både vid länsstyrelserna och vid domstolarna kan effektiviseras. När det gäller handläggningstiderna i miljödomstol har även den tidigare regeringen genom propositionen En effektivare miljöprövning det var proposition 2004/05:129 genomfört en rad förenklingar. Regeringen avser att utvärdera om de beslutade förändringarna har medfört kortare handläggningstider. 25 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret. Anledningen till att jag har tagit upp frågan om de långdragna miljöprövningsprocesserna för gruvindustrin och det gäller givetvis även många andra verksamheter är att det tycks råda en utbredd uppfattning om att miljöprövningen till stor del handlar om byråkrati som alltså inte bidrar till bättre miljösatsningar eller miljölösningar. Därmed blir miljöprövningsprocessen i till en konkurrensnackdel, åtminstone för gruvindustrin. Många utländska prospekteringsföretag har etablerat sig i , men det är inte bara som är intressant. Även vårt grannland har stora mineraltillgångar eftersom det faktiskt är samma malmbas som går över på andra sidan. undersöks nu också av prospekteringsföretag. Även där öppnas nya gruvor till följd av den prospektering som pågår. Skillnaden är att miljöprövningsprocessen i bara tar mellan en tredjedel och hälften så som i . Var kan man tänka sig att de utländska investerarna helst lägger sina pengar? Givetvis där de snabbare börjar få avkastning på investeringarna! En viktig skillnad mellan och är att man i kan få besked från myndigheterna. I upplever man att det är en mängd tidsödande samråd med som inte leder någon vart annat än till nya ofruktsamma samråd. I sanningens namn ska sägas att det är skillnad mellan länsstyrelserna, men även det måste ju vara någonting som regeringen bör titta på och försöka ändra på. Likheten inför lagen måste ju gälla även i länsstyrelsernas myndighetsutövning. Enligt lagen ska den enskildes och det allmännas intressen vägas samman. upplever man att myndigheterna har glömt bort den enskildes intressen. Regeringen kanske i regleringsbrevet borde trycka hårdare på att man ska ta hänsyn till bägge parternas intressen. Den mängd papper som ofta helt i onödan produceras under prövningsprocessen påverkar också prövningen i miljödomstolarna eftersom domarna måste läsa in sig på allt detta material. Därvid blir även handläggningstiderna i miljödomstolarna onödigt tidskrävande. Miljödomstolen i är underbemannad och har stora balanser, vilket ger ytterligare fördröjningar. Även det faktum att andra myndigheter inte kommer in med sina yttranden till domstolen ger onödiga fördröjningar. sker överklaganden till regeringen, och även där kan beredningen bli utdragen innan besked lämnas. För att få en så snabb process som möjligt måste varje instans lägga sig vinn om att vara så effektiv som möjligt. Ju klarare lagstiftning och bättre regler, desto lättare är det ju så klart! Jag har i likhet med miljöministern konstaterat att den förra regeringen påbörjade förenklingsarbetet. Av svaret på min interpellation förstår jag att den nya regeringen har för avsikt att förenkla ytterligare, och det är jättebra. lämnade 2004 till den förra regeringen ett förslag på förenklingar. Stämmer det att den nya regeringen nu äntligen tänker fatta beslut om dessa förenklingar? Jag har sett ett utkast till . Är det någonting som kommer att genomföras? 26 Miljöminister (): Vi är helt överens, och jag, om hur viktigt det är att verkligen ha en bra miljöprövning och att den ska se till att man klarar miljökraven. Det är dock också viktigt att säga att miljöprövningen ska testa att man klarar miljökraven. Den ska inte vara till för att testa om man klarar segdragen och i värsta fall olidlig byråkrati. Därför är det regeringens mening att vi verkligen ska se till att minska företagens administrativa kostnader med minst en fjärdedel . Vi har också, med det arbete som regeringen lägger upp, tänkt gå igenom och också kvantitativt noga följa upp att vi verkligen har lyckats nå det målet. Jag ska också se till att vi bidrar med vår del på miljöområdet. Det ligger i miljöns intresse att vi lyckas med det. frågade mig om vi nu också planerar förenklingar i förordningarna som gäller när man söker tillstånd för miljöfarlig verksamhet. Det stämmer helt! Vi har förberett ett beslut som vi ska se till att fatta . Det ska leda till enklare regler som vi upprätthåller de rätta miljökraven. lade fram ett förslag om att man skulle kunna förbättra miljöprövningen. Där sades att det bästa var att prövningen i första instans skulle ske på , helst några länsstyrelser, och att man där skulle kunna ha så bra kompetens att man sedan kunde låta miljödomstolen koncentrera sig mer på renodlad tvistelösning. Jag tycker att det är en mycket intressant inriktning, för då kan man se till att väntetiderna blir kortare. Vi kan se till att det finns rätt kompetens på rätt ställe och att man ändå kan upprätthålla de miljökrav som är viktiga. När nu regeringen tillsätter en utredning för att arbeta igenom hela synsättet med miljöprövningen kommer det att vara en viktig grund för utredningen. 27 (): Jag tycker att det som miljöministern säger verkar intressant. Jag har läst en forskningsrapport som heter Miljöregler hinder för utveckling och god miljö? Den är och är skriven av vid . Jag antar att miljöministern har läst den. Man kan undra om vi är inne på rätt spår. tycker det inte. Han skriver inledningsvis så här: Miljöarbetet i kan förefalla inne på två olyckliga spår. Det ena leder via okoordinerade regelverk och detaljbyråkrati till rättsosäkerhet, minskat intresse för konkreta miljöfrågor och minskad respekt för miljöomsorg. Det andra leder via diffust formulerade miljömål och hållbarhetsretorik in i symbolpolitik; verkningslös eller i värsta fall kontraproduktiv. Båda medför att krafter slösas, som behövs för att lösa akuta eller mera långsiktiga miljöproblem. Jag tror att detta i väldigt hög grad beskriver hur det ser ut i . Han tycker alltså att vi behöver se över hela systemet. Jag vet ju inte vad den här utredningen ska titta på, men i redovisning till regeringen med förslag på regelförenklingar föreslår man bland annat att förtydligar verkets uppdrag i förordningen (2001:1096) med instruktionen för , så att vägledning direkt till verksamhetsutövare inte utesluts. Då undrar jag: Ska man tolka det som att ska få ge klara besked i stället för hummanden till de sökande, och kommer regeringen att ge dem ett sådant förtroende att ge besked, som man upplever att myndigheterna i gör? Jag har en fråga till. När kommer den här utredningen att vara färdig? Jag tror att det är ganska bråttom med det här. 28 (): Jag reagerar lite grann på vad miljöministern säger. Han säger att man har kvantifierat målet för regelförenkling. Ja, det tycker jag är bra. Jag tycker mig känna igen metoden på något sätt. Det är väldigt lätt att kvantifiera. Sedan har jag också suttit i denna kammare och lyssnat till föregående opposition och dess resonemang om att det här praktiskt taget var bara att genomföra. Det skulle gå väldigt snabbt och väldigt effektivt. Jag har också erfarenheter från , där denna fråga dyker upp eftersom den också är en EU-fråga. De debatterna handlade oftast om inrikespolitik snarare än om EU-politik , dessvärre. Här tycker jag mig ytterligare en gång känna igen hur statsråden hanterar de här frågorna. Det är ett utredande, det är ett hummande, det är ett diskuterande och det är ett omprövande. Men, herr talman, jag vill faktiskt veta lite mer konkret: När kommer förslagen? När kan vi förvänta oss att vi får de skarpa förslagen? Kvantifieringen har vi hört om. Jag är ganska säker på att vilken regering som helst av vilken kulör som helst hade fattat ett liknande beslut. Om det sedan hade gällt , , eller vad det nu hade varit fråga om, det kan vi låta någon annan sia om. Men jag är ganska säker på att något liknande, oaktat kulör på regering, skulle ha beslutats. Det är ju heller ingenting nytt i svensk politik. Det intressanta är då att när man väl har fattat det här beslutet så kommer praktiskt taget ingenting i detta sammanhang. Jag skulle också vilja ta upp en annan sak. gör man jämförelser, och i synnerhet i den här kammaren brukar man göra jämförelserna med andra nordiska länder. Då brukar det finnas andra hakar när man tittar på länderna. Några sådana gånger har man också även jag själv ska erkänna att jag har gjort det sagt till exempel Det är mycket bättre i eller Det är mycket bättre i . Och så konstaterar man att det var så beträffande just den här lilla delen. Men totalt sett så var det kanske ännu värre i just det landet. kan det bli fel att jämföra länderna rakt över. Men som sagt: Min huvudfråga gäller fortfarande. När kommer de skarpa förslagen inte bara att man ska göra någonting utan att det verkligen ska göras någonting som är väldigt konkret? Det finns ju trots allt ett antal organisationer både arbetstagarorganisationer och näringslivsorganisationer som har tagit fram en del förslag som går ganska lätt att lägga fram även på miljöns område, så det borde väl inte vara så svårt att få fram en proposition om detta, i synnerhet som vi hade en opposition förut som tyckte att vi i princip kunde lägga fram detta vid sittande bord. 29 Miljöminister (): Först vill jag ta upp kommentar om de okoordinerade reglerna och prövningarna. Det är ju en av de saker som vi nu äntligen försöker se till att göra någonting åt, bland annat när det gäller och , där vi arbetar för att samordna det här mera mellan lagstiftningarna. Där har jag redan under det första riksdagsåret också lagt fram en principproposition till som beskriver en enklare och tydligare instansordning där det blir färre led när man överklagar. Detta lägger redan i starten grunden för mindre byråkrati. Det är också svaret när det gäller frågan om . Det stämmer att har lagt fram förslag till regelförenklingar. Det stämmer också att har utarbetat en rad förenklingar när det gäller tillståndspliktiga verksamheter, och vi kommer att kunna ta det beslutet. Det är väl också den kommentar jag har till fråga. Det var kanske lite svårt att förstå bakgrunden. Man brukar ju säga att det är bra att se till att ha torrt på fötterna när man hoppar på. Jag kan bara konstatera att man tillsatte en utredning om den nya , men de förra regeringarna, i pluralis, lyckades inte ordna den under två mandatperioder. kommer vi att lägga fram det förslaget under vår första mandatperiod. Vi har dessutom redan lagt fram en proposition i som lägger grunden för detta. När det gäller en del av regelförenklingarna lades förslagen fram . Den förra regeringen hann aldrig lägga något sådant ordentligt förslag. Vi kommer att göra det, förmodligen under mitt första ministerår. Jag har alltså ett ganska gott kredd att visa upp. Jag tycker att det var ett alldeles utmärkt anförande som höll, och jag tycker att det gärna kan skickas vidare till de tidigare statsråden i de förra regeringarna, som då leddes av Socialdemokraterna. 30 (): Jag är inte så insatt i den här lagstiftningen, kan jag väl erkänna, men jag vet att i den svenska modellen har vi både en stor och en liten miljökonsekvensbeskrivning. Jag förstod inte riktigt av miljöministern om den kommer att försvinna eller om den kommer att vara kvar. I andra länder har man först en screening som pekar ut vad som är viktigt att göra miljökonsekvensbeskrivning om, och då har man en miljökonsekvensbeskrivning. Jag hoppas och tror att miljöministern har förstått hur angeläget det är att det blir en snar förändring inom det här området, och därför är jag fortfarande nyfiken på när den här utredningen ska vara klar. För företagen är det ju inte miljökraven som är betungande, utan det är den utdragna processen och brist på besked.