prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Det finns den sovjetiska modellen där man framför allt satsar på de lösningar och system som redan har misslyckats. Problemet med det är att man väldigt lätt får en nedåtgående spiral. Poängen med kvalitetsutvärderingssystem är att man ska tillföra resurser till de institutioner som redan har visat på kvalitet: Vi har bra lösningar, och vi har bra system som lyckas. Då får man en uppåtgående spiral. Jag inser också att det ibland kan finnas motiv att ge extra pengar till dem som har problem. Men som princip är det ändå bättre att satsa på dem som har visat resultat: Vi klarar kvaliteten. 49 (): Just , när vi debatterar det här betänkandet, föds det ungefär 16 barn i . Det är många frågor som de här barnen kommer att ställas inför. Vem är det som ska bli ens bästa kompis? Ska man välja franska eller tyska? När de här barnen blir äldre kommer en stor del av deras tid att upptas av andra val: Vilket försäkringsbolag ska jag ha? Vilket telefonbolag är det bästa? Men något som de här barnen aldrig kommer att kunna välja är vilka föräldrar som är deras, och det kommer att påverka dem mer än någonting annat i livet. Utbildning och bildning är ett av de mest effektiva vapnen för att utjämna de här skillnaderna. Drömmen för oss socialdemokrater har varit att skolan ska bryta klassklyftor och ge alla barn samma livschanser. Alla barn ska ha rätt till den kunskap de har rätt att kräva och en möjlighet att välja sina egna liv. Det är det som det livslånga lärandet handlar om från förskolan till högskolan, för dem som vill det. Hur ser det då ut i den svenska skolan? Ja, den svenska skolan hävdar sig faktiskt väldigt väl i internationella jämförelser, och nio av tio föräldrar tycker att skolan är bra. Detta är en stark kontrast mot skolministerns och de borgerligas ständiga svartmålning av skolan. Men med det är det inte sagt att skolan inte står inför stora utmaningar och också har allvarliga problem. Skillnaderna mellan olika skolor och mellan olika klasser och mellan olika elever ökar. Det är den verkliga utmaningen som vi står inför. Alltför många går också ut från utan att vara behöriga, och olika undersökningar visar att vi måste ta krafttag för att förbättra undervisningen i matematik och naturvetenskap. Men i stället för att man tar de här problemen på allvar växer det nu fram en omodern, oansvarig och orättvis skolpolitik som dessutom, eller just därför, är väldigt konfrontatorisk. Vi socialdemokrater har valt en annan väg. Vi startade ett rådslag om skolan, och vi har varit i kontakt med säkert ungefär 250 000 människor och fått in tusentals förslag och funderingar. Detta har resulterat i en skolpolitik som sätter tydligt fokus på de framgångsfaktorer som också ger dokumenterat resultat. Det handlar om tydliga mål. Det handlar om systematisk uppföljning. Det handlar om höga förväntningar och om en benhård övertygelse om att alla vill och kan lära. Det handlar om en respekt för varandra som ger studiero och trygghet och inte minst om ett tydligt professionellt ledarskap både i skolan och i klassrummet. Vi lyfter fram de fem områden som vi upplever är skolans verkliga utmaningar . Det genomgående är att alla elever måste få lära sig att lära och utvecklas maximalt efter sina egna förutsättningar. Kunskap är inte, som ni i den borgerliga regeringen och borgarna i säger, en bristvara. Så är det inte. Kunskap är ingenting som måste ransoneras, och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga där föräldrarnas bakgrund eller var du bor avgör dina livschanser. Det handlar om kunskap för en ny tid. Vad är det vi behöver för morgondagen? Vi tror att det handlar mycket om språk. Men det handlar också om färdigheter som kreativitet, självständigt tänkande och uppfinningsrikedom. Det handlar om en skola som ger alla samma chans, oavsett vilken bakgrund man har. Det handlar om att ha en skola med valfrihet och mångfald men också om att ha en gemensam skola. Det handlar om en ny gymnasieskola för morgondagens arbetsliv och om att självklart ska ha världens bästa pedagoger. Och det handlar om eleven i centrum. Vi har varit ute och rest i hela landet och träffat föräldrar, lärare och elever. Det finns några saker som återkommer. Det handlar om att man är djupt oroad över vad som håller på att hända på skolans område. Man är djupt oroad över att det kommer att införas nya betygssystem, en ny lärarutbildning, en ny gymnasieskola och en ny skollag och att oppositionen inte bjuds in att vara med. Man är djupt oroad över att man inte ska få arbetsro, att det inte kommer att vara ordning och reda i skolpolitiken, att det kommer att ske förändringar på de här fundamentala, viktiga områdena . Det är något som oroar oerhört mycket ute på skolorna. Vi har tagit vara på det här och tagit till oss detta och säger därför att en av de viktigaste sakerna för ordning och reda också i skolpolitiken är att hitta minsta gemensamma nämnare och hitta blocköverskridande överenskommelser. Därför räcker vi ut handen och säger: Vi är beredda att sätta oss ned och diskutera betygen. Vi säger att sjuåringar inte ska ha betyg, men vi kan diskutera om betygsåldern ska sänkas till sexan eller sjuan. Jag skulle vilja passa på att fråga samtliga partier här som ska vara med i debatten sedan: Hur ställer ni er till det här? Kommer vi att bli inbjudna? Är ni verkligen beredda att förhandla för lärarnas och elevernas skull? Hur blir det med lärarutbildningen? Kommer vi att bjudas in till samtal? Hur blir det med skollagen, och hur blir det med gymnasieskolan? Det finns en annan stor fråga som dominerar när man är ute på skolor och när man är ute och pratar med människor. Alla framhåller vikten av det livslånga lärandet och att man ska få en andra chans. Det livslånga lärandet startar i förskolan, denna lilla svenska exportsuccé. Utländska delegationer besöker vårt land för att titta på hur vi har gjort. hotas den svenska förskolan. Vårdnadsbidrag, barnomsorgspeng och fri etableringsrätt kommer att gröpa ur den svenska förskolan. Det var precis så det blev. De barn som behöver förskolan allra bäst riskerar att ställas utanför. Jag besökte en förskola i , en avdelning med 20 barn mellan tre och . Så här beskriver rektorn den avdelningen: En flickas familj kom som flyktingar från för en månad sedan. Pappan är försvunnen i . En flicka har sett mamman utsättas för mycket våld under hela sin uppväxt. Familjen tillhör den släkt som är inblandad i en släktfejd som pågår. Mamman behöver mycket stöd av personalen. Två flickor har en pappa som suttit häktad misstänkt för terrorism och har fotboja. En flicka har tre syskon som har anlänt från . De hade lämnats där . Mamman och flickan kom till ensamma. Så fortsätter berättelsen om en vanlig avdelning i min stad . Jag skulle vilja fråga den borgerliga regimen vad ni jag har aldrig hört talas om det vill göra för att ge dessa barn samma chans som andra barn. Jag skulle också vilja fråga: Är det någon som tror att de här barnen skulle få bättre förutsättningar i livet genom att inte gå i förskolan och kanske komma i kontakt med det svenska språket först när de är ? Det är nämligen det som är realiteten med den politik som ni har för avsikt att driva igenom. Vi vill i stället stärka förskolans kunskapsuppdrag och ge alla barn en mer jämlik skolstart. Vi tycker faktiskt att det är rimligt att fyra- och femåringar, om de vill, får börja lära sig läsa och skriva. Och varför inte ett nytt språk, även för förskolebarn, när man är som allra mest entusiastisk? Varför inte mandarin på dagis? Där sker det också stora förändringar just . I många kommuner, inte minst den som vi just nu befinner oss i, är det stora skattesänkningar. Detta drabbar framför allt den kommunala skolan, och sorteringsskolan breder ut sig. Vi säger i stället: Resurser måste fördelas efter behov. Alla barn är inte lika. Vi säger: Vi måste ta till oss nya kunskaper. Vi måste bli mer aktiva mot mobbning, och vi måste sätta som mål att lärarna ska vara behöriga. Men de borgerliga pratar mest om ordningsbetyg. Och, som sagt, i många kommuner sker det stora resursminskningar. Sedan till friskolorna. Friskolorna har kommit för att stanna och är otroligt bra och ett jättebra komplement. Men det vore konstigt om man inte såg att systemet fullständigt håller på att kapsejsa. Skolan kan aldrig vara en del av marknadsekonomin. Skolan är en del av samhället och ska finansieras gemensamt för att ge alla barn en likvärdig chans till utveckling. Vi måste förnya friskolesystemet. Alla skolor oavsett huvudman måste tillhöra vårt gemensamma nationella svenska skolsystem. Alla skolor ska verka under samma skollag och följa samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Jag har hört skolministern uttrycka liknande åsikter. Däremot gick med i spetsen ut och sade att det inte alls var vad man hade kommit överens om inom alliansen. Kommer det att bli samma regler för kommunala skolor och de fristående skolorna? Det är min fråga till den borgerliga alliansen. Och hur gör vi med avarterna? Det är inte rimligt att sekter som förespråkar mannens överordning över kvinnan får lov att starta skola. Det görs i det borgerliga . Vad ska man göra åt detta? Det är inte heller rimligt att man kan tjäna som i fallet med . Något av det första som ni gjorde när ni tillträdde var att lägga ned den utredning vi hade tillsatt för att man inte skulle kunna tjäna pengar på barn och ungdom, för att de pengar som skattebetalarna avstår som ska gå till skolan ska gå just till barn och ungdom. Är ni beredda att ta tag i den frågan? Sedan gäller det avknoppningarna: Tibble, senast Karinslundsskolan där. När kommer den utlovade skyddslagstiftningen mot de moderata företrädarna ute i kommunerna som hejdlöst knoppar av? Det sker mot föräldrar, mot lärare, mot elevernas önskemål och också till underpris. Tibble har det pratats mycket om här, kanske inte lika mycket om . Där ville det moderata kommunalrådet slumpa ut skolan till där hennes man , tidigare riksdagsledamot, var vice ordförande och skulle ta över. Det ryktas om att den utredning som skulle tillsättas nu kommer att handhas av , samma människa som säljer ut Vin & Sprit. Är det er uppfattning att Vin & Sprit och skolor ska hanteras på samma sätt? Om vi hade fortsatt hade denna höst en ny modern gymnasieskola varit i kraft med nya moderna och kraftfullare yrkesinriktade program och en ny modern lärlingsutbildning. Men detta stoppades, och en hel ungdomskull missade möjligheterna till en bättre utbildning på grund av politisk dogmatism. kommer i stället någonting med sänkta kunskapskrav, där man tydligt delar upp: Du är teoretiker, och du är praktiker. Det är något som såväl fackföreningsrörelsen som reagerar mot. Viktiga kunskaper som svenska, engelska, matte och naturkunskap måste man självklart ha med sig oavsett vilken arbetsplats man ska jobba på. Det sägs att om man sedan vill läsa vidare ska man gå på komvux. Men komvux slaktades. togs bort, och det har skett stora nedskärningar i vårt land. Man säger att komvux inte behövs för att arbetsmarknaden är så god. Jag vet inte vilken verklighet ni lever i. Det är brist på arbetskraft inom en rad olika områden. Det behövs utbildningar för elektriker och på vårdområdet som både arbetsmarknadsutbildningar och komvux har givit och som ni bara har dragit ned på. Detta är djupt anmärkningsvärt. Det här är en omodern, oansvarig och orättvis utbildningspolitik. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 2 i betänkandet och tycker att vårt särskilda yttrande är alldeles utmärkt. 50 () replik: Jag hade egentligen inte tänkt begära replik, men ibland är man tvungen att göra det. Jag kände att jag var tvungen för att korrigera lite i debatten. är en väldigt erfaren politiker och har varit inom politiken . Då tycker jag att det är en hederssak att man ska försöka hålla sig till sanningen och vara korrekt i debatterna när man beskriver olika förslag. pratar bland annat om nedmontering av förskolan som om detta skulle vara något slags allianspolitik som vi bedriver. I det familjepolitiska program som alliansen har presenterat ligger två av delarna inom ett annat utskott, nämligen socialförsäkringsutskottet. Två delar ligger under det här utskottet. Jag vill understryka att det inte handlar om någon nedmontering. Det handlar om att vi utökar, breddar möjligheterna för familjerna. Jag vet inte var har läst att vi ska avveckla förskolan. Jag skulle vilja se den skrivningen, var det står och hur det står. Det står däremot att vi tillskjuter medel för att höja kvaliteten. Jag tycker att det är viktigt att man definierar saker och ting och håller sig till sanningen. En annan definition är ordet slakt som använder när hon pratar om komvux. Slakt är för mig död, slut, upphör. Alliansen har beslutat att 80 000 platser ska vara kvar inom komvux. Det kallar inte jag en slakt. 51 () replik: Jag skulle vilja rekommendera att göra ett studiebesök i . Där införde hennes partikolleger ett kontantstöd som var som vårdnadsbidraget. Vad ledde det till? Jo, till minskade resurser till förskolan. Och vad ledde det till i övrigt förutom att kvaliteten blev sämre? Det var framför allt invandrarkvinnor som stannade hemma och där var många barn, de som antagligen behövde förskolan allra bäst, som inte kom i kontakt med det norska språket förrän de började i skolan. Det finns en väldigt stor risk att det blir på samma sätt i . Någonstans ska ju pengarna tas för att införa vårdnadsbidraget. Någonstans kommer detta att få konsekvenser. Det är ganska naivt att inte se det. När det handlar om komvux är det en slakt. som tas bort kan man väl inte säga något annat om än att det är en väldigt stor neddragning. Om inte annat skulle man kunna göra studiebesök i den här staden, där den borgerliga regimen i här i väljer att dra ned oerhört mycket på komvux. Människor kan inte ens fullfölja sin kommunala vuxenutbildning i ett läge när arbetsmarknaden skriker efter arbetskraft med kompletteringsutbildningar, vårdutbildningar och så vidare. Vad säger om detta? Vore det inte rimligt att just nu satsa väldigt mycket på utbildning för att se till att människor kommer ut i arbetslivet så att kan fortsätta att stå starkt? 52 () replik: Det här blir delvis en pseudodebatt om något som inte ligger under utskottets ansvar. Vårdnadsbidraget gör som bekant inte det. har rest omkring i och tittat på konsekvenserna där. Jag skulle föreslå att reser lite grann i och pratar med svenska småbarnsföräldrar. Det är rätt så upplysande det också, både om vad man önskar, vad man vill och vad man saknar av socialdemokratiskt styre. Vi öppnar för fler möjligheter till valfrihet. Vi minskar inte. Vi tar inte bort. Vi öppnar för fler möjligheter. Detta är ett hot för Socialdemokraterna, för det ger människor ytterligare en möjlighet, ytterligare ett val. Då kanske man inte väljer som ni har bestämt att man ska välja. Man kanske gör egna val. Det tycker inte vi är någon fara. Vi tycker att det är en möjlighet och en frihet. Där tänker vi olika. När det gäller gymnasieutbildning och vuxenutbildning vill jag hänvisa till det jag har sagt i tidigare replikskiften. Vi understryker och har dessutom beslutat om rätten till gymnasieutbildning. Det har aldrig funnits under Socialdemokraternas tid. ger vi alla människor rätt till gymnasieutbildning. Det är starkt. 53 () replik: Det är faktiskt så, , att förskolan är beroende av resurser. Res till och se hur det blev där! Man drog ned när man införde vårdnadsbidrag där, någonting som den nuvarande arbeiderregeringen håller på att avskaffa. Det var de konsekvenserna man fick, och så kommer det att bli här också. De barn som behöver utbildning i förskolan allra bäst kommer självklart att ställas utanför det här. Vad är det för sätt att utjämna skillnader? Det livslånga lärandet börjar inte på lågstadiet det börjar faktiskt i förskolan. 54 (): Det område vi diskuterar här är ju ett område där det händer väldigt mycket. Utbildningsområdet är ju en av de delar som regeringen satsar väldigt stort på, och då inte bara budgetmässigt, som vi kan se i de budgetdelar vi har på bordet här , utan också vad gäller konkreta verktyg för dem som arbetar i skolan, verktyg för att kunna arbeta och förbättra för alla elever i varenda skola runt om i landet. Regeringen håller på att lägga fast en ny kurs för svensk skola, en kurs som är viktig för likvärdigheten och för alla elevers chans att kunna lyckas i skolan. Det nya fokuset på skolan handlar delvis om tidiga insatser, en bra koppling till utvärdering utvärdering och insatser ska gå hand i hand och ett väldigt viktigt fokus på att den enskilde eleven ska ha en ärlig chans att lyckas. har vi fått oss till livs två rapporter som visar på läget i den svenska skolan, rapporter som tyvärr återigen visar att vi halkar efter, både jämfört med oss själva kunskapsmässigt och jämfört med andra länder internationellt. En av de mest omfattade läsundersökningar som har gjorts, Pirls, visar resultatet att svenska elever blir allt sämre på att läsa. Den visar också att själva den individuella undervisningen inte är så vass som vi skulle önska. Den andra undersökningen, , visar på att svenska elever också halkar efter i matematik och naturkunskap. Den pekar också på en del som är väldigt oroväckande, nämligen att kunskapssegregationen i vårt land ökar. Det här är tråkiga nyheter, tyvärr, och det är ingenting nytt heller. De här utvärderingarna har tidigare visat på en långsiktig riktning i en negativ trend, och det är just den långsiktiga riktningen som är oroväckande. Under Socialdemokraternas långa tid vid regeringsmakten har segregeringen i skolan ökat, vi har fått dalande kunskapsresultat och vi har fått färre elever som klarar målen. Den dåvarande socialdemokratiska regeringens medicin, när den fick samma siffror framför sig på bordet, var att fortsätta i samma takt med den politik som man så klart kunde se visade sig göra att kunskapsskolan i gick i fel riktning. Den fortsatte man med utan att göra några förändringar. Det är ett tungt ansvar som Socialdemokraterna bär vad gäller resultaten i den svenska skolan. För att öka elevernas möjligheter att lyckas behöver vi göra flera saker, och för att ska hålla sig som en kunskapsnation har också alliansregeringen satsat stort på att stärka eleven och lärarna och på den svenska skolan som helhet. Om vi ska ha ett samhälle för alla, där man har möjligheter till en god grundutbildning, till fortsatt lärande och till arbete och också till att bli en aktiv medborgare ute i samhället efter skoltiden, måste vi se till att satsa stort på den svenska skolan och också på en ny kurs för den svenska skolan. Många inom skolans värld det vet vi gör ett fantastiskt arbete, och många skolor fungerar väldigt bra. Men vi måste ju se till att alla, varenda skola runt om i landet, kommer upp till den nivån, så att det inte spelar någon roll var den enskilde eleven går någonstans i landet eller vilken typ av skola man går i. Därför är det viktigt med likvärdighet dock inte att det ska bli likadant. Mellan dessa två ord har den tidigare regeringen tyvärr satt ett likhetstecken. Allianspartierna i regeringen är övertygade om att det är de tidiga åren i skolan som det är absolut viktigast att satsa på. Det är där som de stora resurserna ska läggas och inte i den laga-lappa- och efterhandspolitik som vi har sett alltför . Vi måste ha en skola som i större utsträckning innebär individuella möjligheter. Vi kan inte längre ha en skola där elever kan gå osedda alldeles för länge och där man inte får möjligheter till stöd och hjälp . Regeringen har som sagt en del utmaningar framför sig. Om vi ska kunna vända trenden med att var fjärde elev inte klarar sig igenom och lyckas uppnå kunskapsmål måste vi se till att lägga fokus på en skola där eleverna lyckas, där man får stöd och hjälp och där man också kan känna sig trygg. Arbetet med att förbättra och ge verktyg till skolan är, som alla har kunnat se, i full gång. Jag tänkte nämna några delar. I den budget som vi diskuterar ligger ju flera stora satsningar en del väldigt stora. En av de riktigt stora satsningarna är läsa-skriva-räkna-delen på 900 miljoner , som till stora delar ska fokuseras på tidiga år för att stärka baskunskaperna hos eleverna. Vi återinför speciallärarutbildningen, som har varit borta , och det stärker stödet just för den enskilde elevens rättighet och möjlighet att lyckas i skolan. Vi har åtgärdsprogram mot mobbning på som ska vara forskningsbaserade åtgärdsprogram för att stärka tryggheten och arbetet med trygghet runt om på svenska skolor. Vi har det stora lärarlyftet lärarfortbildning på drygt 3 miljarder . Det gör alliansregeringen därför att vi vet att välutbildade och väl fortbildade lärare också ger resultat för den enskilda eleven. Detta är en oerhört viktig satsning. Detta i kombination med utredningen om en ny lärarutbildning och en auktorisation för lärare visar på att vi tar läraryrket på allvar, och vi ser att lärarna är skolans viktigaste resurs. Vi satsar på en akademisk rektorsutbildning. Vi inför en modern lärlingsutbildning med en försöksverksamhet som kommer . Vi fördubblar anslagen till skolinspektionen. Vi lägger extra för att kunna få bättre kvalitet på inspektionerna. De ska bli tätare, och de ska också bli skarpare för att kunna öka likvärdigheten mellan svenska skolor. Det är också ett antal översyner och utredningar på gång. En av dessa översyner gäller att stärka de individuella utvecklingsplanerna. De ska kunna titta framåt på vad som är viktigt för eleven men också kunna se vad man skulle kunna förbättra i det arbete som har gjorts. Regeringen kommer att införa mål i årskurs 3 med nationella prov i svenska och matematik i trean för att se om den enskilda eleven har nått upp till de kunskapsnivåer som anses viktiga för att kunna fortsätta. Har eleven inte det ska ytterligare stöd och hjälp sättas in. Vi ska ha betyg från sexan. Skollagen är på väg fram. Denna mastodontlag, som den tidigare s-märkta regeringen tyvärr lade i byrålådan , har den här regeringen tagit tag i, och är den på väg fram . Regeringen håller också på att ta fram en nationell strategi för entreprenörskap i den svenska skolan en viktig del, tycker jag, för att också få i gång lusten till lärande och innovationer. Det görs också en översyn av kursplanerna och läroplanerna med inriktning på färre och tydliga mål. Det här var ett smakprov av vad som är på gång. Det visar tydligt att regeringen tar ett helhetsgrepp om utbildningen, någonting som vi inte har kunnat se tidigare När det gäller gymnasieskolan, som flera har varit inne på, har vi en inriktning med studieförberedande program, yrkesförberedande program och den lärlingsutbildning som är på gång. Den förändringen sker på grund av att eleverna ska kunna bli bättre rustade både för att komma ut i yrkeslivet och för det fortsatta lärandet. Inom vuxenutbildningen pågår också många delar. Vi vet att valideringen behöver stärkas. Vi behöver öka valfriheten för studenterna. En yrkeshögskola är på väg att växa fram i . Om man tittar på oppositionspartiernas budgetmotioner får man en del spännande och även förvånande läsning. Socialdemokraterna som tog det relativt lugnt med skolfrågorna under sin regeringstid har vaknat till liv. De vill se några förändringar trist nog, tycker jag, när vi kan höra det som sägs i debatten och i det arbete som har gjort inom Socialdemokraterna. Där säger man: Vi behöver göra förändringar i skolpolitiken utifrån att det var en av de frågor vi förlorade valet på. Man gör det alltså inte därför att man vill stärka den svenska skolan och de enskilda eleverna! har gett sin syn på hur skolan ska förändras. Socialdemokraternas partistyre har gett en annan syn och framtidskonventet en tredje syn på hur man vill att skolan ska se ut. Man undrar vilken politik det är som Socialdemokraterna ska föra inom skolan. Vad tycker ni egentligen, och vad är det som ska förändras? Det är otydligt för en utomstående som försöker hänga med i svängarna.