prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Det är samma sak som om jag ett femtontal gånger skulle upprepa att är ohederlig. Den 15:e gången skulle jag säga till att jag nu har sagt detta så att han måste ta konsekvenserna av hur ofta jag har nämnt detta. Det finns naturligtvis en risk att man sedan kommer att använda dessa anklagelser som grund för ett ifrågasättande av utrikespolitiken såsom den utformas. Det var en stor utrikespolitisk debatt baserad på en utrikesdeklaration som inte på något sätt kunde ligga till grund för den typen av ifrågasättande av som görs. 52 (): Man kan ju också välja att svara på frågan. (Applåder) Låt mig påminna om frågan. Är det fortfarande så att den uppfattning i Irakfrågan är att invasionen 2003 av genomfördes i strid med folkrätten och ? 53 Statsminister (): Vid tillfället satt en annan regering. Det är väl känt att partierna och de ledare som fanns då uttryckte delvis olika uppfattningar i den frågan. Någon längre diskussion om hur man ska förhålla sig till synen på krigsutbrottet har mig veterligen inte regeringen gett uttryck för. Däremot uttrycker vi vilket alla gör att detta krig inte har förts med någon större framgång annat än att man i den första fasen vann själva kriget. Men grunden för att skapa fred, grunden för långsiktig möjlighet att leva sida vid sida, har det inte funnits tillräckligt mycket förberedd politik för. För detta får man berättigad kritik. Regelbördan för enskilda och småföretagare 54 FINN (): Som ny i denna kammare slås man av den ypperliga effektivitet och serviceanda som kammarkansli och administration visar oss valda ledamöter. Med erfarenhet från yrkeslivet utanför dessa väggar kan jag vittna om att denna hjälp sällan står att få för den arbetande befolkningen i övrigt. Ändringar och nytillskott av lagar i strid ström från riksdag och regering medför ofta risk för ökad byråkrati och därmed administrativa pålagor. Det kan slå hårt mot enskilda människor, mot familjer, småföretag och därmed småföretagare. Hur ser statsministern och alliansregeringen på konflikter mellan å ena sidan att stifta nödvändiga lagar och å andra sidan att ha respekt för vanliga medborgare som inte har tillgång till sin egen administrationsapparat? Ser statsministern rent av någon ideologisk skiljelinje mellan vår regering och tidigare regeringar på den punkten, främst i synen på hur regelbördor lätt försätter vanliga människor i vanmakt när tiden inte räcker till för det som verkligen är viktigt för dem? 55 Statsminister (): Jag har varit ledamot av denna kammare . Det har slagit mig att mycket av argumenteringen för varje enskilt lagförslag oftast har varit grundad i säkert ärliga avsikter. Det finns ett samhällsproblem, och vi tror att det vi nu gör löser det. Det som sällan överblickas är den enorma omfattning med vilken den nya lagstiftningen växer fram. sätter man sig i motsatt ställning som småföretagare eller enskild individ och frågar sig hur alla dessa nya beslut som kommer år påverkar den enskilde. Vår slutsats har varit att det har kommit att bli för mycket. Även om intentionerna har varit goda har ingen tagit ansvar för helheten. Det upplevs som stuprör och godtyckligt. Därför bedriver vi ett målinriktat regelförenklingsarbete som säger att vi måste minska regelbördan. Kostnaderna för småföretagarna för denna regelbörda innebär att det måste göras enklare för enskilda att få ett eget beslutsutrymme. Det är en i grunden mycket djup ideologisk fråga. Demokrati handlar förvisso om att bära sina väljares mandat men också om att ge människor ett stort eget beslutsutrymme därför att de har möjlighet att bära det ansvaret själva. 56 (): Det är en speciell dag. Jag tänker inte i första hand på att statsministern är här och besöker det är trevligt i sig utan att det är . Det är inte mycket att fira i sig. För den som har varit utsatt för brott är det en kränkning att gå genom livet som ett brottsoffer. Men det upphör inte där, utan det fortsätter ofta genom rättskedjan, rättsprocessen, där många upplever det som ett ytterligare övergrepp att vara en del av rättegången. Inte i så få fall fortsätter detta genom att den dömda gärningsmannen inte kan betala det utdömda skadeståndet. Och Brottsoffermyndigheten har möjlighet att sänka det sakprövade skadeståndet till brottsoffret. Min fråga till statsministern på är följande: Vad vill statsministern göra för att brottsoffren ska slippa att ytterligare en gång känna sig kränkta på grund av att myndigheten överprövar tingsrättens och hovrättens beslut i skadeståndsdelen när det gäller sakprövade skadestånd? 57 Statsminister (): Den som har fått stryk eller har känt sig hotad vet hur snabbt man tar på sig skulden själv, hur snabbt man resonerar att man borde ha gjort på ett annat sätt. Det är en form av kränkning, press man lägger på sig själv, som blir värre i ett läge när man märker att inget görs åt allvarliga brottsliga gärningar eller, som nämner, den form av kränkning det oftast innebär för ett brottsoffer att genomgå en lång rättsprocess. Det absolut bästa vi kan göra är att synliggöra att detta är en regering som står på brottsoffrens sida genom att se till att i högre utsträckning lagföra begångna brott och att utredningar genomförs. Kan vi på olika sätt underlätta för brottsoffret i rättegångssituationen? En del har gjorts, även om mer säkert behöver göras. Sedan var det frågan om själva skadeståndet. Statens resurser har vuxit i omfång på området. Det hör hemma där. Det blir en budgetfråga att se om det finns utrymme för det. attityd till svensk debatt om gasledning 58 (): intervjuades i radion den ryska ambassadören i om bland annat hanteringen och beredningen av frågan om den rysk-tyska gasledningen som ska gå öster om i svensk ekonomisk zon. Ambassadören talade då om den svenska hanteringen och debatten som idioti. Bland annat betecknade han de svenska statstjänstemän som sysslar med eventuella militära och säkerhetspolitiska aspekter som idioter. I går fortsatte det ryska maktspråket. Enligt TT gjorde sig vice verkställande direktör lustig över hållning och den svenska kritiken och kallade den absurd. Detta fick Medvedev att tänka på en Bondfilm. Då blir min fråga till statsministern naturlig: Vad är statsministerns kommentar till detta arroganta ryska maktspråk? 59 Statsminister (): Det är tre saker. För det första har jag inga som helst intentioner att trappa upp någon sorts orddiskussion med . Vi har väldigt goda relationer med . För det andra har vi återkommande givit besked när det gäller denna gasledning, att när det verkligen finns ett ärende att förhålla sig till ska vi pröva det i enlighet med internationella konventioner och svensk rätt. Vi kommer att se särskilt till miljöhänsyn i det sammanhanget. För det tredje kan noteras att tidigare nämnde här alltså får skäll för att han inte tillräckligt förstår behovet av denna gasledning utan uttalar kritik. För detta blir han, som sagt, hårt ansatt. 60 (): Jag skulle vilja fråga statsministern om utbildning. Ni moderater var emot , något som gav tusentals människor en ytterligare chans att i vuxen ålder skaffa sig gymnasiekompetens. Ni sade att är utbildning som hälls över människor som saknar personliga motiv att vidga sitt kunnande. Ni ansåg att tiotusentals vuxna människor i skolbänkarna har väldigt lite att göra med utveckling som kunskapsnation. Men det är inte nog med det. Till detta kommer att ni är emot de satsningar som vi har gjort på högskolan. Ni säger att det är symbolhandlingar och kallar bland annat högskolan i min stad . Ni tycker att det är okej att ungdomar på de mest praktiska programmen på gymnasiet inte får ta del av kärnämnena, och tar ni också bort 25:4-regeln på universitet och högskolor. Min fråga är därför: Varför är det så viktigt att minska på utbildningen när blir mer och mer konkurrensutsatt? 61 Statsminister (): Den verkliga konflikten mellan socialdemokrater och borgerliga ligger i att socialdemokratin verkar så väldigt intresserad av utbildning när man väl blivit vuxen men har så lite intresse av kvalitet och hur det går för barn eller ungdomar. Jag har alltid haft svårt att förstå det där. Varför inte lite större resurser och större uppföljning av att det blir rätt från början, finnas till stöd för elever som har svårt att klara sig och se till att viktiga ämneskunskaper finns på plats både hos elever och hos lärare? I den delen har vi börjat en mycket ambitiös förändring av svensk skola, helt enkelt därför att för få lär sig det de ska i den svenska skolan. Det kommer förvisso även att finnas behov av att kunna reparera brister i sitt kunnande, och vi motsätter oss inte det. Men det kan inte vara huvudinriktningen på politiken, efter att man slappt konstaterat att av eleverna i varje årskull inte når godkänt. Nej, då måste vi i stället rätta till det från början. Det är det vi gör. Att ni är emot det tycker jag är lite märkligt, men det får ni förklara för väljarna inför nästa val. 62 (): Jag tänker ta upp en fråga som gäller alkoläsk och skattehöjning på alkoläsk. Vi vill ju tillsammans motverka att ungdomar dricker alkohol, och vi vet att alkoläsk i smak och utformning vänder sig till just ungdomar, framför allt till flickor. Dessvärre har flickornas konsumtion av alkohol ökat, och det är oroande. Regeringen har vid olika tillfällen ställt sig positiv just till att höja skatten på alkoläsk. I , som är ett bra exempel, har man genom att göra det minskat konsumtionen hos ungdomar. En tredjedel har dessutom helt slutat dricka det. Det här handlar om att vi vill rädda våra ungdomar från alkohol. Det är en viktig fråga, och vi bör agera . Då är min fråga till statsministern: du att göra någonting i det här sammanhanget? 63 Statsminister (): Jag tror att jag känner mig ungefär som varje tonårsförälder, att detta är någonting som man är väldigt bekymrad över. Väldigt många ungdomar kommer in i en miljö där det erbjuds olika former av droger, och vi som föräldrar hoppas att de ska kunna stå emot. Om jag trodde att det fanns ett enkelt sätt att med trollspöet få ungdomar att säga nej och förändra sitt beteende skulle jag definitivt vara beredd att diskutera det. Det är typiskt att vi när vi ibland diskuterar ungdomars drickande säger att Systembolagets åldersgräns är och att vi inte tillåter att man dricker före . Det illustrerar lite grann problemet. Det är alltså inte bara regelverket, inte bara det vi styr med skatter, utan det handlar om information, om föräldranärvaro, om förståelse och en känsla hos ungdomarna själva av att det här kan vara farligt. Jag är definitivt beredd att medverka och i alla delar se vad vi kan göra. Men jag ifrågasätter om det alltid är just alkoholskatterna som är svaret. Konsekvenser för kommunerna av regeringens arbetsmarknadspolitik 64 (): Många kommunala företrädare ute i vårt land står nu i valet och kvalet mellan att skjuta till egna kommunala pengar eller, genom att avstå, helt enkelt se hur nyttiga arbetsmarknadsprojekt måste läggas ned därför att staten på många områden har retirerat från arbetsmarknadspolitiken genom att Ams har fått mindre budgetpengar till sin verksamhet. Det handlar oftast om dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Alternativet är oftast inte att kunna ta ett jobb, utan man går ut i öppen arbetslöshet. Det är alltså en belastning. Som lök på laxen fattade regeringen för någon vecka sedan ett beslut om att ta bort från den kommunala sektorn, genom att ta bort de administrativa medel som skulle vara med och ge bra arbetsledningsfunktioner till de så kallade plusjobben. Jag vet att regeringen inte gillar plusjobben. Min första fråga till statsministern är: Är det medveten politik att föra över arbetsmarknadsinsatser från staten och lägga det som en börda på kommunerna? Min andra fråga blir: Är det här en ny ändring beträffande finansieringsprincipen? Jag vet hur den dåvarande oppositionen drev den här frågan under förra mandatperioden. Är det ett nytt ställningstagande under den här mandatperioden beträffande finansieringsprincipen? 65 Statsminister (): Plusjobben beviljades i mycket stor utsträckning när det var klart för alla att den borgerliga regeringen skulle träda till och hade fattat beslut om att dessa skulle avskaffas. Vi tar bort en del av den merkostnadsersättning som har givits till kommunerna. Vi uppfattar att det snarare är så att man får mer ersättning än vad den faktiska kostnaden är, och vi drar ned något på detta. Vi gör det just för att kunna freda andra insatser i arbetsmarknadspolitiken som är riktade till precis de grupper som står längst ifrån. Annars finns nämligen risken, med det budgetansvar vi alltid känner, att det snarare blir den typen av resurser vi måste dra tillbaka. Vårt syfte är mycket tydligt: Vi vill att folk ska gå ut ur arbetsmarknadspolitiska åtgärder och in på arbetsmarknaden. Därför har vi växlat bort plusjobb och annat, saker som vi mer uppfattade var ett sätt att få det att se ut som att folk inte är arbetslösa men ändå inte får plats i en reguljär arbetsmarknad. I stället växlar vi in nystartsjobb och andra sätt att sänka trösklarna för att folk ska kunna etablera sig i den verkliga, riktiga arbetsmarknaden. Det är ett skifte, bort från socialdemokratins sätt att se det till en politik för jobb. 66 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern angående jämställdheten. har jämfört EU:s länder och kommit fram till att vi i ligger väldigt långt fram, inte minst när det gäller jämställdheten på arbetsmarknaden. Det gäller möjligheterna att förena familjeliv och arbetsliv, och det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Det finns dock två problem. Det ena är segregering på arbetsmarknaden som drabbar kvinnor, och det andra är deltidsarbetslösheten bland kvinnor. Det finns egentligen inga logiska förklaringar till det här. Det kan ju vara en man som jobbar i en sportaffär som har fast anställning, heltid och högre lön. Och så har vi snabbköpskassörskan, som har betydligt sämre arbetstider, inte fast anställning, deltid och låg lön. Det visar att lösningen inte är enkel och att det inte bara handlar om att man har jobb eller inte. Regeringen har avvisat Socialdemokraternas förslag att stärka rätten till heltid. Då är min fråga: Vad vill man i stället göra för kvinnorna som jobbar deltid? 67 Statsminister (): Vi var oroliga för att om vi i lag ger detta en form av rättigheter skulle det förstärka orättvisorna och göra det ännu svårare för en del kvinnor att hävda sig. Vad har vi i stället gjort? Ja, vi har genomfört en mycket stor förändring av drivkrafterna för att arbeta, inte minst för deltidsarbetande kvinnor, som märker att man får mer över i plånboken när man jobbar. Det finns en tydligare drivkraft för arbete och för att därmed kunna påverka sin egen situation. Vi har också i en alliansöverenskommelse som vi ännu inte har funnit finansiering för att genomföra bland annat uppmärksammat detta med den fortsatt ojämlika fördelningen av hur vi tar hand om våra barn, som vi försöker förena detta med arbete. Vi hoppas kunna åtgärda detta bland annat i form av en jämställdhetsbonus, som också kan bidra till att förstärka kvinnors etablerande i arbetslivet. Om det är några som den här politiken har ett verkligt bra syfte för är det just deltidsarbetande kvinnor och att de känner en drivkraft för att kunna känna att det lönar sig bättre att arbeta. 68 (): Det finns ett stort problem i , nämligen bristen på läkare. Det innebär ett stort lidande för många människor, och det ökar vårdköerna. Människor får inte vård , och man tvingas till och med att stänga vissa avdelningar på sjukhus. Detta är ett stort problem. Den tidigare regeringen verkar inte ha tagit detta riktigt på allvar, och man har vant sig vid att det ser ut så här i . I mitt län, , är BB hotat därför att ett problem är att man har svårt att få tag i barnläkare. Många landsting har hämtat läkare från och andra länder för att försöka lösa problemen, och det har framförts krav på att snabbt utöka läkarutbildningen för att få fram fler läkare. Det vore intressant att få höra hur statsministern och regeringen ser på detta. Den tidigare regeringen har ju inte tagit detta problem på riktigt stort allvar, och därför har vi nu en kris. 69 Statsminister (): Som alla förstår är detta inte ett problem som är alldeles lätt att lösa i det hänseendet att det tar mycket att utbilda läkare, framför allt specialistläkare. Det som man snabbt kan göra är precis det som själv antyder, nämligen att göra det attraktivt för läkare från andra länder att komma hit. Det kan vara inom EU-systemet, och man kan vidga möjligheterna för arbetskraftsinvandring. Man kan se till att en del av dem som har läkarkompetens också får använda den här i . Man kan definitivt ställa sig frågan om de läkare som vi har verkligen får ägna sina dagar åt patienter, eller om de får ägna sig åt blanketter. Och ju färre blanketter de behöver ägna sig åt, desto fler patienter kan de ägna sig åt. Man ska också försöka pröva hur man verkligen ser till att läkarna i sin profession har många och omfattande patientkontakter. Jag noterar att det rasar en diskussion i om att många svenskar utbildar sig till läkare där. Det har gjort att danskarna har frågat oss om inte vi i stället borde utvidga vår egen läkarutbildning. Det finns alltså mycket berättigade skäl att titta på detta. Men de andra saker som jag nämnde är nog svar på frågan hur man ska kunna göra något snabbt. 70 PER (): Statsministern har uttalat att regeringens insatser för att hejda klimatpåverkan kommer att göras på det internationella planet och att man kommer att sätta internationellt klimatarbete framför egna insatser för att minska klimatpåverkan. Vi har sett vilka resultat som regeringens politik har fått inom EU, där två ministerråd har beslutat att urholka målsättningarna på klimatområdet. Det handlar bland annat om målet för utsläpp från nya bilar som sänktes från det tidigare målet på koldioxid per kilometer till . Dessutom senarelades detta mål till 2012. Vidare handlar det om EU:s övergripande klimatmål som drogs ned från en minskning av utsläppen , som bland annat har ställt sig bakom, till en minskning med , vilket en i stort sett enig forskarkår och miljörörelse dömer ut som helt otillräckligt. Vi från partier som under tidigare mandatperioder har bedrivit ett samarbete i majoritet vet av egna erfarenheter att det är väldigt svårt att komma fram till långtgående internationella klimatåtaganden, men att det är ännu svårare om man inte först har städat framför egen dörr genom att vidta åtgärder för att minska de egna utsläppen av växthusgaser. Jag vill därför fråga statsministern om han har lärt sig någonting av de nämnda misslyckanden och om han därför tänker förändra regeringens arbetsmetoder på klimatområdet och börja städa framför egen dörr. 71 Statsminister (): Menar alltså att man har suttit med i en majoritet där man inte har utverkat olika åtgärder för att minska klimatpåverkan? Jag åker runt och berättar för alla att vi har kommit en bit på väg. Men det är alltså inte uppfattning. Då kan man ju undra vad ni har ägnat er åt som ni har släppt fram socialdemokratiska statsministrar här i . Låt mig sedan säga att det är en fantastisk beskrivning att vi alltså skulle ha en debatt här i som sedan får alla i 26 länder att häpna och byta åsikt. Det är ju inte med sanningen överensstämmande. Det som har hänt är att vi tillsammans med bland andra är pådrivande för att vi ska gå längre. Men det finns i väldigt många länder en oro för att stora ambitioner när det gäller att minska klimatpåverkan ska få effekter på jobb och välfärd. Jag tycker inte att det är en ointressant diskussion. Vi kommer att vara fortsatt pådrivande, men vi inser också att svaret inte finns i EU allena. Svaret finns globalt, där man också tar med framför allt men naturligtvis också och . Det är först när världen i dess helhet samlas som vi kan säga till våra väljare att vi nu är på väg att göra någonting åt klimathotet. 72 (): Vi hade för sedan en debatt med jämställdhetsministern här i kammaren. Hon ville inte se att det finns strukturella förhållanden i samhället som gör att kvinnor är underordnade män. Och jag hade tänkt ställa frågan om du, , delar den uppfattningen. Jag hoppas att du inte gör det utan att du faktiskt ser att det finns sådana strukturella förhållanden. Men jag har lyssnat till dig här när ställde frågan om kvinnor ska få möjlighet att vidareutbilda sig inom vården. Då svarade du något kryptiskt om att de arbetslösa studerar trots att de inte vill det och att de gör det i brist på något annat. Så du svarade inte på hennes fråga. När ställde en fråga om de deltidsarbetande kvinnorna svarade du att ni nu har ändrat drivkrafterna, alltså sänkt a-kassan, och att de nu kommer att vilja jobba igen. Jag tycker att det är synd att ni lägger skulden på kvinnorna och säger att det är kvinnornas fel att de inte får heltidsarbeten trots att de vill ha det och att det är kvinnornas fel att de inte får vidareutbilda sig. Jag tycker att det är trist att vi har en statsminister som inte vill erkänna att det finns en underordning av kvinnor i samhället. 73 Statsminister (): Jag beskrev hur jag anser att vi för en politik som ökar drivkrafterna för kvinnor att känna att det lönar sig att arbeta. Jag tog också upp andra åtgärder som vi avser att vidta som ska förstärka kvinnors möjligheter att fatta sina egna beslut. Jag tycker att väldigt mycket av familjepolitiken i har utformats utifrån någon sorts föreställning om att alla lever gifta under ett helt liv, när sanningen är att väldigt många bryter upp och att detta väldigt landar i att kvinnor blir ensamstående och oftast med ett större ansvar för barn. är detta svårt att förena med annat än deltidsarbete. Därför måste drivkrafterna för eget arbete och drivkrafterna för att säkerställa en bättre jämställdhet i relationer helt enkelt förbättras. För det har vi bland annat en jämställdhetsbonus som vi hoppas kunna genomföra. Hur kan dra sina slutsatser utifrån dessa besked är något svårt för mig att följa och förstå. Det är väl helt enkelt så att det är en socialdemokrat som frågar en moderat och som misstycker när jag svarar. Och det kan bero på att vi helt enkelt har lite skillnader i politiska synsätt och att det snarare handlar om det än om att vi är man och kvinna. Statsministerns deltagande i interpellationsdebatter 74 (): Jag har en kommentar till denna dialog. Det är ändå så att de flesta kvinnor som arbetar deltid och som önskar jobba heltid förvägras den rätten. Det var det som vi socialdemokrater tänkte rätta till. Den här dialogen oss emellan är naturligtvis väldigt viktig. Frågestunden, men också interpellationsdebatterna, är ju ett sätt för riksdagsledamöter att få en dialog med ministrar och med statsministern. Vi socialdemokrater har skrivit åtta interpellationer riktade till . Han har avstått från att ta en debatt med oss om dessa interpellationer i mycket angelägna och aktuella frågor. Det har handlat om sådana saker som statsministerns syn på utrikesministerns engagemang i företag. Det har handlat om beredningen av, eller bristen på beredning av, regeringsärenden. Det har handlat om statsministerns ansvar just för jämställdheten i regeringen, som lyfte fram. Alla dessa interpellationer har valt att lämna över till andra ministrar. Han vill uppenbarligen inte ha en debatt med oss. Varför, , vill du inte debattera med oss här i ? 75 Statsminister (): Det kanske inte är någon poäng att ta upp detta den dag då jag är här och debatterar. Men låt mig säga att flera av de frågor som väcks kommer att bli föremål för granskning i under överinseende av dess ordförande. Så vi kommer att återkomma till detta. Låt mig ställa en följdfråga: Hur många interpellationer svarade på i denna riksdag under som statsminister? 76 (): ställde jag en fråga till om varför han som statsminister väljer att avstå från att diskutera aktuella och angelägna frågor med oss här i . Det är som ska svara på detta. Det är som leder en regering.