prot · GU0977 · 2007-03-19 00:00:00 — Vet man inte hur det ser ut är man heller inte mottaglig för de argument som vi framför. Man är heller inte mottaglig för det underlag som togs fram bland annat i den statliga utredningen. Vi som bor i län har länge ansett oss vara förfördelade när det gäller antalet statliga arbetstillfällen. Det har vi gjort på goda grunder och oavsett vilken regering vi har haft. Vi har försökt arbeta för att se till att situationen ser bättre ut ur vår synvinkel. Vi vill ha en arbetsmarknad som är så bra som möjligt det vill naturligtvis alla andra i avlånga land också ha. Vi har dock sett att utifrån den situation som både har rått och som råder har vi redan från början haft ett handikapp när det gäller vilken typ av arbetstillfällen som vi har att erbjuda i vårt län. Det har varit en av utgångspunkterna när vi har försökt se hur vi kan förbättra vår situation. Vi har alltså tagit avstamp i att vi tycker att det är rimligt att det ska vara en någorlunda jämn fördelning över landet när det gäller exempelvis statliga arbetstillfällen. När jag läser svaret blir jag lite fundersam. Här har ministern använt ett sätt att argumentera som skulle kunna tolkas på ett sätt som jag blir lite frågande inför. Bland annat säger ministern: lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller där det inte finns mycket statlig verksamhet. På så sätt finns med i sådana överväganden. Det skulle man ju kunna köpa rakt uppochned, för det stämmer. Med det som utgångspunkt finns vi med i övervägandena. Sedan kommer dock nästa mening: En generell utgångspunkt ska dock vara att myndigheterna även efter en sådan lokalisering kan utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Det skulle man kunna ta som intäkt för att man kanske inte kan göra det i län. Jag tycker att ministern verkligen ska tänka till när det gäller argumentationen. Om detta skulle stämma är det ju det starkaste argumentet för att man skulle satsa ännu mer på län. Skulle det vara så olyckligt att vi inte kan erbjuda de absolut mest nödvändiga förutsättningarna för att en myndighet ska kunna fungera är det verkligen dags att göra någonting åt situationen. 25 (): Det är bra att skriver en sådan här interpellation, för det är och var en mycket allvarlig situation i län. Underskottet är uttryckt i procent, men man kan också uttrycka det i tjänster det är tre och ett halvt tusen för få statligt anställda i län jämfört med ett riksgenomsnitt. Därmed placeras länet sämst i landet. Det här, herr talman, är en situation som har accelererat det då en rad statliga myndigheter har tagit sig en ny regional indelning och därmed flyttat sina tidigare regionala kontor någon annanstans i landet. Det är en centralisering och en dränering med nationen som åskådare och en total underlåtenhet att göra någonting åt saken. Dessbättre, herr talman, har länet inte suttit med armarna i kors. Förutom att ha som särskild utredare med särskild anledning av nedläggning i med mera har det tagits en rad initiativ som gör att det pågår en tillväxt i län på den privata sidan. Den uttrycks i stora satsningar. I norra länet handlar det om besöksnäringen och i södra länet handlar det om tillverkningsindustrin. Jag skulle vilja passa på att fråga statsrådet om statsrådet sett någon effekt av den förra regeringens principbeslut avseende etablering av verksamheter i län. Det var förvisso ett imponerande beslut, men frågan är: Har det gått att avläsa någon effekt av det i den tidigare regeringspolitiken? Vidare tar interpellanten upp att man systematiskt skär ned statlig verksamhet. Jag skulle vilja ha ett exempel på vad det i så fall är interpellanten avser och om statsrådet har något exempel på hur den nya regeringen systematiskt skär ned på statlig verksamhet. Avslutningsvis, herr talman, ett påpekande med anledning av det svar statsrådet ger, att utvecklingen av den nya elektroniska förvaltningen medger en samhällsutveckling som gör att man kan lösa mycket av sina frågor på distans. Ja, och det möjliggör också, herr talman, en statlig samhällsförvaltning som är väldigt decentraliserad i sin struktur därför att den alltså kan verka på ett helt annat sätt utan att man sitter i knäet på varandra. 26 Statsrådet (): hänvisar till någonting som jag får intrycket av är text, en text som han har skrivit. Har detta blivit en proposition? Har den förra regeringen remissbehandlat Lönnqvists dokument? Har det alltså upphöjts till en proposition som har förelagts ? Har regeringen fattat något som helst beslut med anledning av Lönnqvists utredning? Det borde veta som har varit statsråd . Jag tror inte ens att var någon utredare utan en särskild kontaktman för att försöka sopa upp efter effekterna av ett antal nedläggningar av verksamheter som skedde i län. Hans dokument är någonting som vi uppenbarligen ska följa utan att den förra regeringen gjorde ett dugg av detta, såvitt jag förstår. Jag kan ha fel på den punkten. Jag kans säga att tjänstemän på departementet har ägnat ganska mycket tid åt att försöka spåra varifrån de här uttalandena från kommer. Det är det som speglar sig i svaret. Men har hon någon proposition att överlämna till mig eller något annat dokument som visar att den förra regeringen över huvud taget fattade några beslut med anledning av hans dokument är vi väldigt intresserade på av att få ta del av dem. Jag kan inte svara mer på frågorna förrän jag vet vad det är för dokument som läser ur. Vi har ägnat ganska mycket resurser åt att försöka spåra vad hennes interpellation grundar sig på. Det har icke varit helt enkelt, kan jag säga. Ambitionen är en effektiv förvaltning som blir mera tillgänglig för medborgarna. säger att ett tidigare svar från mig har väckt oro i län, och det var naturligtvis inte meningen. Möjligen tror jag att den senaste arbetsmarknadsstatistiken kan minska oron. Vi har sett nu hur arbetsmarknaden i län har återhämtat sig ganska snabbt och avsevärt förbättrats, precis som i resten av landet. Även när det gäller den statliga verksamheten i län har antalet anställda ökat och förväntas öka också , enligt den prognos som vi har fått från i län. Det tycker jag är väldigt positivt. Det handlar bland annat om polisen och som anställer. är också inne på en del intressanta frågor. Där tror jag att har missförstått passusen att en generell utgångspunkt dock ska vara att myndigheterna även efter en lokalisering kan utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Detta riktar sig på intet sätt mot län, utan det är den problematik vi har sett när en myndighet flyttas och i stort sett samtliga inte vill flytta med. Vi måste se till att myndigheten kan fungera när den kommer till sin nya lokalisering. Det är det som den passusen handlar om, . 27 (): Jag har naturligtvis ingen proposition med mig som jag kan överlämna till . Jag nämnde i mitt första inlägg att har tagit fram en slutrapport som regeringen ställde sig bakom. Även om det inte var en proposition och inte har gått på remiss, vad är och den borgerliga regeringens inställning? Har ni någon uppfattning i frågan? Den socialdemokratiska regeringen hade en tydlig ambition. Jag ska läsa en gång till: Regeringen anser det i hög grad angeläget att statliga arbetstillfällen lokaliseras till län. Vad tycker om det? Det är regeringens ambition att fortsätta att genom olika åtgärder förstärka arbetsmarknaden i län. Varje departement kommer inom ramen för sina arbetsområden att pröva om nytillkommande myndigheter eller verksamheter kan lokaliseras till län, liksom om omlokaliseringar inom befintliga myndigheter kan förläggas till länet. Vad tycker om den formuleringen? Det är intressant att säger att beslutet inte finns. Sedan kommer min centerpartistiska kollega här, som haft och fortfarande har en väldigt viktig roll i regionen, och frågar vilka effekter den nuvarande regeringen ser av det beslut som den förra regeringen fattade. Det finns helt klart en tydlig uppfattning i läns regionförbund att rapport var viktig, att den socialdemokratiska regeringen ställde sig bakom innehållet, att man tog ett antal beslut. Jag kan skicka över den här slutrapporten till senare utan mina kommentarer i kanten, så slipper han att läsa dem. Men det handlar om till exempel en ny sluten anstalt i , om som placerar avdelning för bilstölder i , om extra stöd till Arbetsförmedlingen i , extra stöd till arbetsmarknadsprojekt i , extra pengar till regionalpolitiskt stöd till län för insatser för de regionala tillväxtprogrammen, ökade anslag till allmänna regionalpolitiska åtgärder med och så vidare. Jag är inte så intresserad av om det här blev en proposition eller om det var en remiss. Jag är intresserad av hur den nuvarande regeringen ser på utlokalisering eller omlokalisering. Eller som någon sade till mig: Det handlar egentligen om lokalisering av statlig verksamhet. Det är inte så att någon äger en verksamhet. Det är inte så att en myndighet hamnar någonstans, och sedan äger den regionen eller den orten verksamheten, utan frågan är hur ser på den statliga verksamheten. Ska den vara mer lika fördelad över landet än vad den är ? Jag upprepar siffran som finns i där län har och snittet i landet är 5,3. ligger ganska kraftigt under snittet. Det kan också vara ett sätt för regeringen jag hoppas att jag har fel i det att öka läns andel av statliga jobb genom att minska alla andra statliga jobb. Man säljer ut och säger upp människor inom olika statliga verksamheter. Då ökar åtminstone läns andel, men vi får inte fler anställda i statliga jobb. 28 (): Statsrådet får ursäkta, men det är inte så svårt att göra den tolkning som jag gjorde. Det enda skälet till att man har en sådan mening med längst ned på sidan måste vara att det är någon form av brasklapp mot det man har skrivit i stycket ovanför. Om inte meningen hade funnits med över huvud taget hade det inte ändrat på innehållet i svaret, men det är en klar fingervisning att man vill säkerställa att det ska vara en situation med lokalisering där alla kan utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Hade man som sagt inte haft det med hade jag inte haft någon anledning att göra den tolkningen. Något syfte måste det ha varit med den. Nästa del som jag vill lämna synpunkter på är den där statsrådet säger att det var den förra regeringen som skapade de här negativa förutsättningarna. Ja, för oss som bor där blev det riktigt alarmerande när och lade ned sin verksamhet. Mig veterligen var det inga statliga företag. Men det var nedläggningar som var av den omfattningen att vår situation blev riktigt tydlig över hela . Vi har alltså haft en utveckling där länet befolkningsmässigt har gått bakåt eller stått stilla. Jämfört med hur i övrigt har utvecklats kan man ganska klart konstatera att det är skillnad. Det är det som har varit vår utgångspunkt. Det är inte så intressant för oss att gå in i en diskussion om vem det är som har orsakat detta, utan det är verkan som vi är intresserade av. Vi är också intresserade av vilken verkan som regeringspolitiken kommer att ge. 29 (): Det lär finnas rätt gott om principiellt fattade riksdagsbeslut om att statlig verksamhet ska lokaliseras ut över landet. I län har vi under en följd av decennier inte sett så stor effekt av dem. Min fråga gäller det som apostroferade, nämligen effekten av det så kallade regeringsbeslutet. Som påpekas i diskussionen här är det riktigt att det fattades en rad beslut om lokalisering av fångvårdsanstalter etcetera som en direkt följd av Lönnqvists utredning. Men av det principiella så kallade beslutet har det inte märkts särskilt stor effekt. Vi har inte sett några synbara exempel på utlokalisering. Min fråga till det nuvarande statsrådet gäller om han i det nuvarande regeringsarbetet eller det han tog över ser några spår av det så kallade principbeslutet och att i första hand pröva län positivt. Lokalt eller regionalt var det svårt att se det. 30 Statsrådet (): Jag är ledsen om det finns några beslut som vi inte har hittat och som tjänstemännen på inte känner till. Några tjänster i CSN och så vidare flyttades över redan av den förra regeringen. Det är alldeles uppenbart att det skedde, och det hänvisade ju också till. Jag kan svara på hans fråga direkt: Vi har inte sett några spår av detta i någon dokumentation. Detta är beslut som fattades tidigare, och som alltså redan är fattade. Det är alldeles uppenbart; därom råder ingen tvekan. Men vi har inte kunnat hitta något som skulle kunna vara förpliktande framåt i den delen. Däremot kan jag gärna säga att jag delar uppfattningen att statliga arbetstillfällen ska fördelas över landet. Det är mycket möjligt att är förfördelat. Självfallet kommer vi att hålla ögonen öppna och se vad som är möjligt när sådana tillfällen uppenbarar sig för att också lokalisera statliga verksamheter till län. Något annat vore märkligt. Självfallet är det så. Men utgångspunkten i interpellationen var något annorlunda, tycker jag. Vi har ambitionen att se till att inte bara statliga jobb utan också arbetstillfällen i det privata näringslivet ska kunna öka över hela landet. Där ser vi en mycket glädjande utveckling dels på grund av en god konjunktur, dels på grund av att vi har duktiga företag i vårt land, dels på grund av att det vidtas åtgärder som stärker förutsättningarna för företagen att vilja expandera och anställa här i vårt land. Jag ska inte trötta kammarens ledamöter med att gå in på alla de förslag som föreligger i exempelvis budgetpropositionen. Statliga företags verksamhet ska vara spridd ja! Jag vill ändå återkomma till och säga att den mening som han läser upp är ett direkt citat ur de riktlinjer som även den förra regeringen arbetade efter när det gäller den här typen av frågor. 31 (): Jag ber att få tacka statsrådet för debatten. Han har möjligtvis mjuknat något jämfört med hur jag läste svaret och den ton som jag tyckte fanns under hand där. Låt mig bara säga att sedan det principiella beslutet fattades hade den socialdemokratiska regeringen på sig. Det fattades inga större beslut under den tiden, utan mycket av det som gjordes skedde mellan delbetänkandet och slutbetänkandet. Det finns också redovisat i slutrapporten. Om vill ägna sina sista åt detta skulle jag ändå vilja fråga vad det finns för ambitioner. Om jag skickar över slutrapporten vad avser då att göra med den? Den är gedigen och den grundar sig på ett viktigt arbete som bedrevs runt om i län . Det är både rapporten, processen och vägen dit som är viktig och väsentlig. Låt mig också fråga statsrådet något annat inför det sista inlägget. Kanske tolkar jag regeringen fel, men det lär väl knappast bli många fler myndigheter och därmed inte heller så mycket för länsborna i att hoppas på när det gäller myndighetslokalisering. Eller har den borgerliga regeringen lite mod någonstans att kanske fatta ett beslut om att eventuellt lokalisera befintlig verksamhet till annan ort? Vi ser ju de siffror som jag redovisade och som säkert går att följa upp med ännu aktuellare siffror än så. ligger en bra bit under snittet och har lägst andel statliga jobb när det gäller förvärvsarbetande på heltid. Mina frågor är helt enkelt: Hur kommer statsrådet att hantera slutrapporten när jag sänder över den till ? Kommer det fler myndigheter som vi inte vet om så att vi kan vara med när tåget går? Eller kan det finnas omlokaliseringsplaner också hos den högerregering som styr? 32 Statsrådet (): Tack, , för interpellationen! Jag tror att vi har kommit närmare varandra. Åtminstone hade inte jag, och ej heller tjänstemännen på departementet, fullt grepp om statusen på dokumentet. Dokumentet gick till . Det är där frågan bereds, har jag nu fått lära mig. Men jag ska läsa dokumentet, och i den mån vi är inblandade på ska jag också noggrant se till de principer som vi är ense om i både den nuvarande och den förra regeringen. Vi ska tänka på att de delar av landet som har låg andel av statlig verksamhet ska stå högt upp på listan när det nästa gång är aktuellt att flytta ut statliga jobb till olika delar av landet. Där tror jag att län har goda förutsättningar att komma högt upp. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2006/07:371 och 376 om konkurrensen på bolånemarknaden 33 Statsrådet (): har frågat mig vad jag ämnar göra för att den viktiga konkurrensen på bolånemarknaden bibehålls. Bakgrunden till frågan är den planerade försäljningen av som regeringen avser att genomföra. har frågat mig på vilket sätt jag avser att tillförsäkra att konkurrensen på bolånemarknaden inte minskar vid en eventuell försäljning av . Då interpellationerna behandlar samma frågeställning besvarar jag dessa i ett sammanhang. är ett framgångsrikt bolag som på ett mycket förtjänstfullt sätt har bidragit till utvecklingen på bolånemarknaden, vilket enskilda och familjer har dragit nytta av. framgångar kan förklaras av att företaget tidigare än andra anpassat verksamheten till nya förutsättningar, till exempel historiskt låga räntor och nya upplåningsmetoder som möjliggjorts . Med detta sagt finns det även andra aktörer både stora och små som utmanar på ett helt annat sätt . Vi vet från utvecklingen i andra länder att bostadslån ibland erbjuds till betydligt förmånligare villkor än i mot att kunden har andra tjänster hos sin bank eller bolåneinstitut. När den konkurrensen kommer till står inför utmaningen att utveckla även andra tjänster ett arbete som kommer att kräva en aktiv ägare med stor kunskap om finansiella tjänster. Det är min bestämda mening att staten inte ska gå i bräschen för att utveckla finansiella tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Statens roll är att lagstifta och övervaka att alla aktörer håller sig till uppsatta regler och förordningar. Att staten själv driver ett företag kommer ofrånkomligen att innebära målkonflikter mellan lagstiftarens krav på stabilitet och försiktighet och ägarens företagsekonomiska intressen av att skapa lönsam tillväxt. Jag menar också att privata aktörer förmodligen är bättre än staten på att driva företag på fungerande marknader. Först när det uppstår marknadsmisslyckanden kan ett statligt ägande motiveras, till exempel vid naturliga monopol. Ett sådant monopol föreligger knappast när det gäller bolån. Även en privat aktör kan därför göra samma nytta för den enskilde konsumenten som gjort. Det är inte ägandet i sig som är avgörande för det, och min förhoppning är att även med en annan ägare kommer att bidra till konkurrensen på bolånemarknaden och därmed fortsätta att göra nytta för konsumenterna . När det gäller den planerade försäljningen av så vill jag inte föregripa den försäljningsprocess som nu befinner sig i, och jag är inte beredd att utesluta någon seriös köpare. Men jag kan försäkra att försäljningen kommer att ske på ett noggrant och ansvarsfullt sätt. En försäljning måste naturligtvis också klara en konkurrensrättslig prövning. Slutligen vill jag upplysa om att bolånemarknaden kännetecknas av hård konkurrens, många aktörer och en stark prispress, vilket inte var fallet för . Bolånemarknaden präglas också av transparens och en hög grad av medvetenhet hos konsumenterna, som dessutom i större grad lånar med rörliga lån, vilket gör att de enklare kan byta bolåneinstitut. Detta tvingar alla aktörer att erbjuda konkurrenskraftiga villkor. Med tanke på detta och den mångfald som finns på bolånemarknaden är jag övertygad om att den hårda konkurrensen kommer att bestå även om staten minskar eller avvecklar sitt ägande i . 34 (): Tack, statsrådet , för svaret, även om varken jag eller bostadslånetagarna känner oss speciellt lugnade. tillkom för att öka konkurrensen på bolånemarknaden som var bristfällig. Det är ett mycket lyckat exempel där staten kan spela en roll för att öka konkurrensen till konsumenternas nytta. För mig står konsumenterna, och inte en hungrig marknad som vill ta åt sig så mycket som möjligt, i fokus. Det är konsumenterna som är de svaga i det här sammanhanget. Därför behöver de statens stöd. När vi lät räkna på vad har betytt för bolånekonsumenterna visade det sig det att för en som har ett tvåmiljonerslån innebär den ökade konkurrensen med hjälp av att man får minskade räntekostnader på ca . När staten vill göra sig av med det smörjmedel som har varit för att marknaden ska fungera bättre kommer naturligtvis oron. Det är ungefär som om hantverkaren skulle sälja sina verktyg och gå till jobbet utan någonting i händerna. Risken är uppenbar att efter en sådan försäljning kommer bolånekostnaderna att stiga och den viktiga konkurrensen på marknaden att försvinna. Jag skulle också vilja fråga statsrådet om han kan öppna lite mer på förlåten. Vem är det som ska köpa ? Är det den som kan erbjuda det bästa priset? Konkurrenterna kan säkert erbjuda ett bra pris med tanke på dessa 14 000 per låntagare . Där finns en marginal att ta av. Eller är det så att statsrådet tänker föreslå en försäljning till ett lägre pris för att vidmakthålla konkurrensen på marknaden? Det skulle vara mycket intressant att få reda på hur statsrådet funderar på den punkten. När det för övrigt gäller motivet att sälja statliga företag för 50 miljarder för att amortera statsskulden är det känt att det inte är någon speciellt god affär. En helt vanlig riksdagsledamot kan till och med räkna ut att det inte är någon bra affär om man byter ut intäkter på 16 miljarder mot en minskad kostnad på 5 i räntor. När ska regeringen komma till samma slutsats som en av de moderata ledamöterna i näringsutskottet har gjort? Hon har sagt att det här inte är någon bra affär. Om regeringen kommer till samma slutsats som och vi socialdemokrater blir det inget större bekymmer för bolånetagarna, för då har vi kvar konkurrensen på bolånemarknaden. 35 (): Det statliga bolåneinstitutet har varit mycket framgångsrikt och kunnat pressa bolånekostnaderna för väldigt många människor antingen de har köpt en bostadsrätt eller småhus. vill ju regeringen göra sig av med den konkurrens som har åstadkommit . Många bolånetagare är naturligtvis oerhört oroliga över detta. Det gäller inte bara de som har lån utan också de som kanske står i begrepp att söka lån, inte minst därför att de tvingas av partikamrater här i att köpa sin allmännyttiga bostad. De ser framför sig en risk där det handlar om i högre kostnader som de kommer att få i fortsättningen. Det känns hårt, , att behöva tacka dig för svaret. Du bryr dig inte om låntagarna. Du säger att någon annan får sköta konkurrensen i fortsättningen. Staten bryr sig inte om ifall finns med på marknaden som en konkurrensfaktor i statlig regi i fortsättningen. Det är en realitet att har bidragit mycket aktivt exempelvis till att den som lånar pengar till sin bostadsrätt har samma möjligheter som den som lånar till sitt småhus. Det hade man inte för . Då skilde aktörerna på bolånemarknaden mellan villalån och bostadsrättslån. har medverkat till att den som lånar till bostadsrätt har lika goda villkor som den som lånar till småhus. Men bryr sig inte. är känd som en usel affärsman när det gäller statliga pengar. Han har gjort en av de sämre affärerna i statens historia. För , när han var statsråd förra gången, sålde han ut trafikeringsrätten på till ett privat monopol . De fick dessutom rätten att ta ut högsta möjliga pris. Det är en utomordentligt god idé att vi ska åka järnväg mellan och , men det är få som gör det av det enkla skälet att det är den dyraste kollektivtrafiken i . Det finns ingenstans där det är så dyrt att åka kollektivt som på den järnväg mellan och som privatiserade och överlämnade till ett privat monopol. har visat sig ha oanade talanger när det gäller att fördärva för skattebetalarna, fördärva för vanliga medborgare. vill han att ungdomar och andra som ska söka lån till sin första lägenhet i fortsättningen ska få ännu sämre villkor genom att man säljer ut . Det är ganska märkligt att han är helt okänslig när det gäller behovet av ökad konkurrens på bolånemarknaden.