prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Jag tror att skälet till att man inte har yrkat bifall till dessa reservationer jag har min fria rätt att tro det är att regeringen har lagt fram förslag på detta område. Där ger vi 1 000 personer med utländska yrkesexamina möjlighet att få sin kompetens validerad. Här handlar det inte bara om dem som har en yrkesexamen utan även om dem som har en kompetens och får den validerad. Det är viktiga och bra satsningar, som jag också tror handlar om möjligheter att minska den sociala snedrekryteringen. Självklart är det ett viktigt faktum. Vad det också handlar om är att det måste gå som en tråd genom hela utbildningssystemet, där vi tidigt sätter in insatserna, följer upp eleverna och ger dem möjlighet att få stöd hela vägen så att de presterar och när de kommit till nästa nivå har nått de kunskapsmål som man förväntar sig att de ska nå. Det ser vi som ett väldigt viktigt steg för att just klara av den sociala snedrekryteringen. Det är också satsningar inom förskolan. Vi vill absolut värna den här gruppen. Jag vet inte om du inte lyssnar på vad jag säger. Det är självklart viktigt att de som står längst bort och har missat rekryteringsbidrag och sådant nu bereds möjlighet att komma in i utbildning. När regeringen har sagt att man eventuellt vill tillsätta en utredning för att ge dem gymnasiebehörighet måste väl det också vara någonting att kunna ta till sig som positivt. 144 PER LODENIUS (c): Några av de motioner vi debatterar tar upp sfi, alltså svenska för invandrare, och validering av vuxnas och invandrares betyg. tog upp mycket om detta i sitt anförande. Hon nämnde bland annat att det finns problem inom sfi. Det finns brister i systemen, och de behöver reformeras. Det håller jag med om. Självklart behöver vi individualisera sfi-utbildningen mer än . Visst gör man det i viss utsträckning, men vi kan göra mer. Utbildningen måste också förändras och utformas så att det är lättare med både individanpassning och olika utbildningsnivåer för dem som kommer in. Som också sade måste man få möjlighet att kombinera utbildningen i sfi med arbete eller praktik. Jag säger inte emot det, tvärtom, och det är av flera anledningar. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda har länge varit betydligt sämre än för personer som är födda i . Att man får möjlighet att komma ut i arbete ger en större möjlighet också till integration, bland annat genom de sociala kontakter man knyter på arbetsplatsen. Genom att man använder det svenska språket i dagligt bruk på sin praktik eller arbetsplats får man också en snabbare inlärning av språket. Vi som reser utomlands vet själva hur mycket lättare det är att lära sig språket om man kommer i en sådan situation, i stället för att man bara umgås med andra svenskar. I regeringens vårbudget finns också flera förslag som syftar till att skapa dessa förutsättningar. är det inte vårbudgeten vi ska debattera här, men jag vill framhålla att det i vårbudgeten finns flera förslag på lösningar av detta. Där finns också en fortsatt satsning på kompletterande utbildning för högskoleutbildade jurister, lärare och personer med högre praktisk förvaltningsutbildning. genomförs också en kompletterande utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal. Detta återinför vi. Det pågår en utredning om en fristående sfi-undervisning. Självklart innebär detta också att vi ska få en större valfrihet för sfi-studerande, så att de själva ska kunna välja hur de ska läsa vidare. För att utbildningen ska få den inriktning och tyngd som vi önskar är det också viktigt att vi även fortsättningsvis har lärare som är kompetenta och skickliga på att individualisera. Därför föreslår regeringen en förlängning och utvidgning av den treåriga kompetensutvecklingen för lärare i svenska för invandrare. Jag vill också nämna något om vikten av validering i samband med sfi. För att man ska få en rättvis tillgång till arbetsmarknaden när man kommer som invandrare till är det viktigt att det finns en rättvis bedömning av de yrkeskunskaper och eventuella utbildningar man har . En validering av kunskaperna behöver göras. Valideringsdelegationen arbetar med hur detta skulle kunna ske genom att främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet och genom att man bedriver och stöder utveckling av metoder och verksamhetsformer, stärker och främjar ett regionalt samarbete, informerar och utformar förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering. Det är bland annat detta som Valideringsdelegationen håller på med . föreslår regeringen i vårpropositionen att man ska ha en pilotverksamhet och validera 1 000 personers utländska yrkeskompetens för att se hur detta med validering kan fungera. Avslutningsvis vill jag säga att jag ser fram emot den öppna utfrågningen om svenska för invandrare som utbildningsutskottet kommer att anordna , . Jag tycker att det ska bli en mycket intressant utfrågning att lyssna till. 145 (): Jag var på en komvuxskola och träffade , som är . Han hade hoppat av gymnasieskolan , berättade han. I gymnasiet hade han kommit helt fel. Han tyckte att kärnämnena var alldeles för jobbiga, och skolkade han större delen av tiden. går han på komvux, har upptäckt att är en spännande författare liksom många andra författare, för den delen och han har fått ett nyväckt intresse för att plugga och läsa. Av den gamle, som en del tyckte lite stökige, , märktes knappt några spår längre. Den här rollen spelar vuxenutbildningen för väldigt många människor. Möjligheten till en andra chans är en viktig beståndsdel i det svenska utbildningssystemet. Därför kommer det alltid att behövas en omfattande vuxenutbildning i . Komvux ska finnas, som en möjlighet att välja om. Och folkhögskolor och studieförbund ska ge en möjlighet till alternativa studievägar. Många av de problem som oppositionen har beskrivit här människor med felaktig utbildning, människor som saknar gymnasieutbildning och så vidare är sådana problem som har vuxit som Socialdemokraterna har haft makten och ansvaret för utbildningspolitiken. sätter den nya regeringen in ett antal förslag för att förändra utvecklingen. I det sammanhanget kommer vuxenutbildningen att spela en mycket stor roll, men förhoppningsvis kommer den nya gymnasieskola vi utformar att leda till färre studiemisslyckanden. Det är min övertygelse. Däremot ska fortfarande möjligheten att senare i livet välja ett annat spår än man gjorde i ungdomen naturligtvis stå till buds. I dagens gymnasieskola är detta har vi sett många exempel på yrkesutbildningarna alltför teoretiska, och de studieförberedande utbildningarna är ofta inte tillräckligt teoretiska. Därför arbetar nu regeringen med ett nytt gymnasium där eleverna ska få möjlighet att välja mer tid för yrkesämnen och praktik, och man ska även kunna välja alternativet lärlingsutbildning. I samband med detta arbetar regeringen också med ett förslag om att stärka rätten till vuxenutbildning om man har valt bort möjligheten att läsa in full högskolebehörighet. Det är något som och flera andra borgerliga partier har motionerat om , men inget av de gamla regerings- och samarbetspartierna har nappat på det. Jag ser verkligen fram emot att vi ska få en tydligare skrivning om att en kommun inte kan säga nej till en person som har valt bort att läsa in högskolebehörighet och sedan vill komplettera den. Detta vore ett framsteg som vi har arbetat för länge och som redan den gamla kunskapslyftsutredningen föreslog. Det är också viktigt att utbildning på komvux och motsvarande nivå regleras på samma sätt som övriga gymnasieskolan, med samma läroplan och samma skollag. Det ska vara kvalificerad utbildning, helt enkelt. Komvux ska vara en utbildningsform som ger samma typ av behörighet och samma typ av kompetens som man får i den övriga gymnasieskolan. Just nu kan vi glädjande se att människor går från bidrag till jobb i i en otrolig omfattning med en rekordartad fart. Den prognosen gjorde att de statliga pengarna till vuxenutbildningen det här året blev lite lägre . Det är helt uppenbart jag tror inte att någon kan förneka det att sökandetrycket har minskat enligt rapporter från olika kommuner. Trots denna förändring, som motsvarar förändringar som den gamla regeringen gjorde i takt med konjunkturen, utgår den nya regeringen från att fortsättningsvis kommer att ha en omfattande vuxenutbildning. Det är också en del andra förändringar på gång när det gäller vuxenutbildningen. finns redan möjlighet att välja fristående gymnasieskolor, och som vi vet finns det en bred majoritet för att man även ska få välja kommunala skolor i andra kommuner. Vi har en proposition om det. Men möjligheten att starta fristående vuxenutbildningar finns inte . Det finns ingen sådan valfrihet för vuxenutbildningen. Där har vi nu en utredning från regeringen på gång. Det handlar om att man även ska få starta fristående alternativ till komvux. Jag tror att detta vore bra, även för vuxenutbildningen. har entreprenad varit lösningen, och många kommuner har lagt ut vuxenutbildningen på entreprenad. Det kan finnas skäl för det, men man ska vara medveten om att entreprenad inte innebär någon ökad valfrihet för individen, utan det är kommunen som enväldigt bestämmer vilken typ av utbildningsanordnare det ska vara. Jag välkomnar mångfald inom vuxenutbildningen. Jag tror att en redan bra vuxenutbildning, som vi har, kan bli ännu bättre med inslag av flera godkända aktörer att välja mellan. Det här betänkandet handlar också om kvalificerad yrkesutbildning. Det aktualiserar ett problem i , nämligen att vi har försummat begreppet yrkesutbildning på olika nivåer . Jag har hört att när utbildningsministrar från träffas så säger även de, på EU-nivå, att vi har talat för lite om yrkesutbildning. Jag tror att vi i har varit de som har varit sämst på att tala om yrkesutbildning . Vi har talat väldigt mycket om att ska in på högskolan eller den gamla regeringen har talat om det. Man har talat väldigt lite om vad de andra ska göra. Vi har helt enkelt i den svenska debatten ofta glömt bort yrkesutbildningarna, både i gymnasiet och efter gymnasiet. Och som vi har sett är det många som lämnar gymnasiet utan att vara förberedda för yrkeslivet. Därför är det att verkligen sätta fokus på människors behov av yrkesutbildning. Vi har hört här om förslag från regeringen som verkligen har blivit kända. Det är nya yrkesprogram. Och i vårbudgeten har vi sett ett konkret förslag om en ny lärlingsutbildning som startar . Det finns möjlighet till 12 000 nya lärlingsplatser. Förutom detta är det viktigt att också börja ta upp den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Det behovet är mycket stort. Det är väldigt viktigt att vi börjar fundera över vad det finns för yrkesutbildningar som inte hör till den . Även här har varit unikt. har ju varit unikt när det gäller gymnasieskolan. har varit det enda landet i som inte har haft en yrkesskola som alternativ till gymnasieskolan. Men har också varit unikt när det gäller universitet och högskolor. För nästan alla andra länder har någon form av fackhögskola, Fachhochschule, som det heter i , eller polyteknisk högskola, som det heter i . Därför har den nya regeringen nu tillsatt en utredning som ska föreslå hur olika eftergymnasiala utbildningar ska kunna ingå i en yrkeshögskola, så att vi får den här utbildningsvägen också i . Vi har över huvud taget i , vill jag påstå, haft en tradition där vi inte har släppt in yrkeslivet och branscherna tillräckligt mycket i diskussionen om våra utbildningar. Frågan är om nu kan bryta den traditionen, att staten till ska ta allt ansvar för utbildning. Ja, det finns vissa positiva tecken. Kvalificerad yrkesutbildning har ju vuxit från en blygsam försöksverksamhet till att nu omfatta ca 30 000 studenter. Där har man också lyckats med att få företagen att ställa upp med ungefär en tredjedel av kostnaderna. Jag tror att den modellen är någonting som vi verkligen ska gå vidare med. Och jag utgår från att KY-kurser kommer att vara en väsentlig del i den nya , som regeringen arbetar för att få fram. I vårbudgeten permanentades då de här 2 000 platserna, som den gamla regeringen tillfälligt hade infört. Vi vet att den nya regeringen ser mycket positivt på den här typen av utbildning, så vi kommer säkert att komma tillbaka med ytterligare förstärkningar när det gäller kvalificerad yrkesutbildning. Även svenska för invandrare hänger naturligtvis ihop med det här. Vi har hört beskrivningar om att svenska för invandrare inte fungerar, inte tillfredsställer behoven, inte tar hänsyn till utbildningsbakgrund och så vidare. Det är också problem som den nya regeringen är på väg att rätta till och som vi har sett . Valideringsdelegationen har en viktig uppgift, och vi väntar på deras förslag som bland annat berör just hur vi tillgodoräknar den kompetens som invandrare har med sig. Antalet jobb ökar i , och i och med det ökar behovet av välutbildad arbetskraft. Vi ser i det här betänkandet och i många andra sammanhang en kursändring i svensk utbildningspolitik. Den nya kursen syftar till att uppvärdera och förbättra yrkesutbildningarna i gymnasiet och efter gymnasiet och till att höja kvaliteten när det gäller sfi. Därför ser jag ingen anledning att bifalla några reservationer utan yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 146 () replik: talar sig varm för vuxenutbildningen. Det känns bra även om det rimmar illa med de kraftiga nedskärningarna, som senast gjordes av partikollega och kommunalrådet här i , vilket ju är särskilt intressant eftersom har uppmanat kommunerna att kompensera för de neddragningar som man gör från statligt håll. Men jag undrar: För vem ska vuxenutbildningen finnas? Är det för mönstereleverna, som har missat något enstaka ämne? Eller är det för alla, även dem som står längst från arbetsmarknaden? Alla våra strategier för att bryta den sociala snedrekryteringen, när det gäller vuxnas lärande, avvisar ni trots att de har visat sig framgångsrika och trots att vi ligger bra till när det gäller det livslånga lärandet i internationella jämförelser. Jag tänker på rekryteringsstödet, 25:4-regeln, studerandevillkoret, korttidsstudiestödet, utbyggnaden av högskolan. Jag fick aldrig något svar av . Men om du vill nå de grupper som står längst från arbetsmarknaden undrar jag vilka alternativa åtgärder du kommer att föreslå för att bryta den här sociala snedrekryteringen till studier. 147 () replik: Det finns två vägar för att bryta den sociala snedrekryteringen. Den ena är att skapa en väldigt bra grundskola och gymnasieskola som gör att alla elever, även de som inte har så bra stöd hemifrån, möts med positiva förväntningar och får allt stöd. Den andra är naturligtvis att skapa möjligheter att reparera sådant som har gått fel, att välja om och så vidare. När det gäller social snedrekrytering har den gamla regeringen misslyckats. Vi kan läsa SCB:s statistik. Antalet elever, som är barn till vad man kallar korttidsutbildade, som misslyckats med att bli behöriga till gymnasieskolan har ökat kraftigt i på bara . Med facit i hand kan man inte säga att er politik har bidragit till att förändra det mönstret. Sedan räknar upp en massa saker som inte har med den traditionella vuxenutbildningen att göra, nämligen högskolepolitiken, antal högskoleplatser, 25:4-regeln och så vidare. Det kan vi diskutera också, men när det gäller vuxenutbildningen är det väl helt självklart att den, precis som tidigare, ska vara till för människor som saknar tillräckliga kunskaper från och gymnasieskolan. Man ska ge dem möjligheter att reparera det. Vi har ett hyfsat generöst studiestödssystem. Om man är lågutbildad kan man få i bidrag för vuxenstudier man behöver alltså bara låna en ytterst liten del. Jag kan inte riktigt se vad hoten mot vuxenutbildningen skulle vara. Det är väldigt svävande ordalag. 148 () replik: Jag tror att man kommer att behöva både en bra grundskola och goda möjligheter att reparera. Men framför allt tror jag att det livslånga lärandet är här för att stanna därför att man inte kan utbilda sig i tidig ålder så att det räcker ett helt yrkesliv. Dessutom vill ni sortera ut de här barnen redan i lågstadieåldern, vilket naturligtvis kommer att öka behovet av möjligheten att studera och ta ifatt det här senare i livet. Det borde leda till en utökad satsning på komvux. Jag måste bara få fråga en sak till. Försämringarna för de vuxna som har halkat efter har ni motiverat med att ni vill ha ett sammanhållet och rättvist studiestödssystem. Jag funderar lite grann på det här rättvisebegreppet. Jag var på en grundskola . På väggen bredvid deras svarta tavla satt det en bild. Det var ett träd, och det var en lärare. Sedan var det ett gäng elever som stod framför det här trädet. En elev var giraff, en var apa, en var sköldpadda och en var hare. Så var det några andra olika djur. Då sade läraren: ska vi verkligen skapa rättvisa. ska alla få samma uppgift. ska ni allihop klättra upp i toppen på det här trädet. Det tycker jag är en rätt så bra bild för den alliansstyrda utbildningspolitiken. 149 () replik: Bilder kan man använda. Jag tycker att det egentligen är en väldigt bra bild på den socialdemokratiska utbildningspolitiken, där alla i så stor utsträckning som möjligt ska läsa samma sak och där alla oavsett förutsättningar och intresse ska nå samma mål. Det är ju den politiken som har lett till att en fjärdedel lämnar gymnasieskolan utan att de har blivit godkända eller hoppar av. Över en fjärdedel av en generation 20-åringar har inte nått gymnasieskolans mål. Väldigt många av dem har, , varit utsorterade sedan trean på grund av att de inte har fått tillräckligt stöd tidigare. Den utvecklingen ska vi vända på . Fler ska lyckas i ungdomsskolan, och gymnasieskolan. Alla ska ges goda möjligheter att komplettera sina studier med, som sagt, fortsatt generösa studiebidrag för dem som vill repetera grundläggande studier eller behöver komplettera grundläggande studier även i vuxen ålder. 150 () replik: Logiken är inte alldeles glasklar när det gäller anförande. Man säger återigen att det är satsningar som man gör. Jag kan berätta att min tidning hemma, , efter budgetpropositionen skrev att man fick stryka en tredjedel av utbildningarna på komvux. Man återkallade katalogerna och skrev inställt på grund av neddragningarna. Det var en direkt konsekvens av neddragningarna av bidragen till vuxenutbildningen. Hur kan man då prata om satsningar när det man gör i själva verket är nedskärningar? Hur kan man prata om satsningar när man försvårar för människor att tillgodogöra sig en utbildning? Ni får i så fall ta fram vad det är ni bygger grunden på när det gäller de fördomar ni har. Det finns inte, vad jag vet, något samband mellan att gå en yrkesutbildning och vara helt ointresserad av teoretiska ämnen. Jag fick ett mejl efter gymnasiedebatten som vi hade här av en kille som jobbar som sjuksköterska eller undersköterska som sade: Vi är inte bara intresserade av att lulla runt i korridorerna. Vi är också intresserade av historia. Själv gick jag samhällsvetenskaplig linje för att sedan kunna söka in på lärarutbildningen och läsa upp ämnen på komvux. Men det är sådana människor som ni vill hindra från att kunna vidareutbilda sig och utbilda sig till en högre utbildning. Ni beskär vägarna. Ni stänger av. Ni stänger en mängd dörrar. Ni gör en gymnasieutbildning som kommer att skapa ett ännu större behov av vuxenutbildning som ni gör neddragningar i just vuxenutbildningen. 151 () replik: Som vi ser redan i vårbudgeten, som bara är en liten del av det som kommer , görs det ett antal satsningar inom utbildning. Det är lärlingsutbildning, kompletterande utbildning för invandrare, behörighetsstärkande kurser för lärare, bland annat sfi-lärare, och så vidare. Anpassningen av bidragen till vuxenutbildningen har ju ingenting med en allmän nedskärning av vuxenutbildningen att göra. Det är en anpassning till det minskade behov av vuxenutbildning på grund- och gymnasienivå som uppenbarligen finns. Det är väldigt överdrivet att tala om det som någon slags neddragning, för det handlar det inte om. finns det platser för över 100 000 människor i att gå på vuxenutbildning. Det hör egentligen inte till dagens ämne, men sade att vi tror att människor som går på yrkesutbildningar är ointresserade av allmänbildning. Det är de naturligtvis inte. De är i varierande grad intresserade av det. Men det är ett faktum att på väldigt många yrkesprogram är det många som misslyckas med kärnämnena, betydligt fler än på de andra programmen. Det är en orsak till att många hoppar av. Men att säga att vi på något sätt sviker idealet om en allmänbildning när man som försöker med lärlingsverksamhet och ska ha 500 poäng i obligatoriska kärnämnen är väl ändå att överdriva väldigt mycket. Det är väl snarare en bedömning hur man ska göra. Vi vet alla att det behövs mer tid för praktik, arbetsplatslärande och yrkesämnen. Då måste det tas någonstans. Men i det gymnasium som har skissats i samband med vårpropositionen blir bland annat historia, som nämnde, obligatoriskt kärnämne. Kärnämnena får 500 poäng i stället för som i det gamla gymnasieförslaget 850 poäng. Så man bör kanske betänka proportionerna innan man talar om att vi på något sätt glömmer allmänbildningen. 152 () replik: Men just när det gäller kärnämnen är det sådant som ni inte vill att man på yrkesprogrammen eller lärlingsprogrammen ska bry sina hjärnor med. Ändå pratar ni om att man ska ha välutbildad arbetskraft. tog här förut upp rubriker på hur man har reagerat på era förslag från branschens sida. Alla är ganska eniga om att det som ni kallar för välutbildad, alltså att enbart kunna arbeta med händerna och enbart vara inne på sitt yrke, inte är tillräckligt för den arbetsmarknad som finns . Man måste kunna ha goda kunskaper i exempelvis engelska och matematik. Men det är sådant som ni vill försämra. Er egen skolminister säger: Ja, visst är detta en ambitionssänkning när det gäller kunskapsnivån på de yrkesförberedande programmen och lärlingsprogrammen. Så är det ju. När det gäller att behoven minskar av vuxenutbildning kan det möjligen vara så just . Men den skola ni verkar för kommer ju att skapa ett enormt behov av vuxenutbildning. De elever som kommer att gå på yrkesskolorna och lärlingsutbildningarna kommer att märka när de väl ska ut på arbetsmarknaden att deras kunskaper inte är tillräckliga för att ni har lurat dem. 153 () replik: Det är helt uppenbart att vi har väldigt gott om jobb i , men vi har brist på yrkesutbildade människor. Det efterfrågas fler och fler för . kan inte glömma eller förtränga att ett stort problem som branscherna har talat om är att människor kommer för dåligt förberedda för yrkeslivet från gymnasieskolan. Det är där vi nu höjer ambitionsnivån kraftigt genom att utöka tid för lärande i arbetet men också för yrkesämnen helt enkelt. Olika branscher kan ha olika uppfattningar. Vi har inte sett något färdigt gymnasieförslag . Det förslag till lärlingsutbildning som finns som en försöksverksamhet är det ju ingen som tvingar på några branscher. I är restaurangbranschen väldigt intresserad av det. Där är man redan på gång med försöksverksamhet. Där är även facket, LO:s representant, positiv. På andra håll kanske man inte alls är intresserad. Man tycker inte att det passar den typen av verksamhet. Det här är ju inget som ska tvingas på någon utan en möjlighet som öppnar sig. Jag tror precis tvärtemot att om fler klarar och gymnasieskolan med godkända betyg och är väl förberedda för det de har riktat in sig på så kommer behovet av att reparera att bli mindre. Däremot kommer behovet alltid att finnas att komplettera. Min förhoppning är att den nya gymnasieskolan som ska ge människor möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättningar ska skapa ett mindre behov av att direkt året efter att man slutar gymnasieskolan läsa om alltihop för att man egentligen inte har fått med sig några kunskaper. 154 ():