prot · GU0983 · 2007-03-28 00:00:00 — I strid med de vallöften som gav före valet säger man nu efteråt att man visst kan tänka sig att under vissa förutsättningar öppna för uranbrytning i . Jag tycker att det är oacceptabelt och oärligt agerat. Det är ett hyckleri att här i kammaren säga att det i realiteten skulle vara omöjligt att göra det. Så är det inte. 199 () replik: Jag får en känsla av att håller på att backa in , även om du talar positivt här, , om vad som händer med råvaror och råvarupriser i världen. Det är en fantastisk möjlighet för svensk industri att verkligen expandera. Vi kommer att se här, den närmaste , verksamheter som kommer att flytta på grund av globalisering. Vi kan inte göra så mycket åt det annat än att se till att vi har en så hög added value för våra produkter som möjligt. Jag skulle vilja fråga dig en sak när det gäller uranbrytningen. Vi har en av världens starkaste minerallagar. Vi har en miljöbalk som nog är den tuffaste i världen. Tro mig eller inte. Jag har jobbat mycket med den i andra frågor i mitt jobb i näringslivet. Vi har också en lag om kärnteknisk verksamhet som måste följas i detalj. Till detta kommer att staten ska acceptera detta i en demokrati och att kommunen ska acceptera detta. Det finns inga sådana företag som klarar av, med den teknik som uranbrytning kräver, att genomföra detta, även om man tittar på de största i världen. Det finns inga sådana. Tror verkligen att det är möjligt? 200 () replik: Vi har redan över 60 beviljade tillstånd för uranprospektering i . Det finns inget av de företagen som gör det för skojs skull, utan man söker uran i därför att man vill bryta uran, och man gör det för att man vill tjäna pengar. Man har gjort en bedömning efter att ha kollat med jurister att det är möjligt att få tillstånd för brytning av uran i . Jag är fullständigt övertygad om det. Ja, den svenska minerallagen är väldigt stark. Det är en exploateringslag. Det är ingen skyddslag, utan det är en exploateringslag som ger väldigt starka rättigheter för den som vill bryta och som har resurser att göra det. Därför är det i praktiken bara för bergmästaren att ge tillstånd till prospektering i det här första läget. Han har nästan ingenting att sätta emot. I nästa läge handlar det om att följa lagstiftningen. Den miljöbalk som vi har i ger inget förbud mot uranbrytning. Den kan bara sätta gränser för en eventuell brytning, till exempel vad man måste vidta för åtgärder för att hantera situationen under brytningen och så. Vi har inte ens i en fullgod lag som hanterar miljöproblemen efteråt. Det ser vi ju i samband med andra gruvor, till exempel Aitikgruvan i . Det för med sig stora miljöproblem när man väl lägger ned den, men det finns inga tydliga och raka krav på bolaget att hantera de sakerna. 201 () replik: Jag delar inte den uppfattningen. Vi har en mycket stark miljölag. Jag har själv jobbat delvis inom gruvindustrin och sett vad som krävs för att kunna iordningställa ett brott och annat som man tar fram material ifrån. Det är den tuffaste lagstiftning som finns i världen. Det kan jag tala om. Det vi har sagt tidigare är att vi kan konstatera att uranbrytning i inte är aktuellt. Varför vill internationella och även svenska bolag prospektera uran i ? Jo, därför att det är en utomordentligt bra väg att kunna kartlägga koppar, zink, silver och guld. För är det bra att vi får en prospektering av hela landet, så att vi verkligen kan satsa på detta. Om de här internationella företagen lyssnar på blir de bara rädda och springer härifrån. Lagstiftningen är stark. Kommunerna kan avge sitt veto, och också regeringen kan avge sitt veto. Och jag tror nog att man är så förnuftig i att man skulle göra detta, om det hypotetiskt skulle inträffa och uranbrytning skulle komma på tal. 202 () replik: Jag tror att vi kan vara eniga om en sak här, faktiskt. Om de gruvbolag som prospekterar och vill bryta uran lyssnar på mig skulle de sticka härifrån, men inte om de lyssnar på . Om de lyssnar på blir det helt uppenbart för dem att han vill tillåta uranbrytning. Han påstår att det i praktiken är omöjligt, men han vill hålla det här öppet och pratar för att bolagen också ska fortsätta att prospektera och ansöka om brytning. Jag tycker inte att man kan tolka det på något annat sätt. Hela resonemanget går egentligen ut på det. Frågan om vad som händer, om inte bolagen sticker iväg om de lyssnar på mig, visar ju att och vill att de också ska kunna få bryta . Varför skulle man annars ställa en sådan fråga? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 22 § Vissa näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU6 Vissa näringspolitiska frågor. 203 (): Det här betänkandet innehåller frågor om företagandets förutsättningar och villkor i vårt land. Det går väldigt bra för svenska företag nu och har så gjort . Vi har också fått en mängd nya företag inom många branscher. Det är också ett bevis på att den socialdemokratiska synen att det går att förena goda villkor för löntagare med goda resultat för företagen har stämt. Det har varit ett framgångsrikt koncept. Men är det andra vindar som blåser. Det är riktigt kalla högervindar. Det är nästan svårt för mig att förstå när går in och stoppar ett avtal mellan arbetsmarknadens parter och påstår att avtalet blir för dyrt. Mina medsystrar i Handels är inte värda några hundralappar till medan direktörer är värda miljoner mer . Det är högerpolitik, och det är den politiken som alliansen står bakom. Det var egentligen inte det, herr talman, som jag tänkte ta upp i den här diskussionen, utan jag tänkte särskilt koncentrera mig på tjänstesektorn i allmänhet. Ungefär hälften av de nya jobb som kommer finns i tjänstesektorn. Drygt 2 miljoner människor är sysselsatta i den privata tjänstesektorn, och då räknar jag in såväl byggbranschen som IT-branschen. Över 300 000 jobb skapades i denna sektor , och den trenden håller i sig och förstärks. Tjänstesektorn är ett vitt begrepp som omfattar en rad yrken och branscher samt stora och små företag. Industrins efterfrågan är en viktig drivkraft för tjänstesektorns utveckling, men naturligtvis har också storleken på offentlig verksamhet och privatpersoners ekonomi stor betydelse för hur tjänstesektorn utvecklas. Hade dessa företag och arbetstillfällen växt fram om hade varit ett land som konsekvent satsat på lägre löner, sämre utbildningsmöjligheter och mindre forskning? Nej, naturligtvis inte. Dessa framgångar för svenska företag och svenskt näringsliv bygger på en socialdemokratisk syn att vi kan konkurrera med kunskap och kvalitet, med utveckling och med tro på människor, men inte med låga löner eller dåliga villkor för löntagare. Forskning är för oss ett prioriterat område liksom innovationssystem också för tjänster är det viktigt och utbildning. Det är vårt sätt att möta globaliseringen, vårt sätt att se på människan som en resurs och som en möjlighet och vårt sätt att se att utveckling är en möjlighet och inte ett hot. Politiken måste skapa bra förutsättningar för en växande tjänstesektor. Jag tänker på tre faktorer som vi tycker är viktiga för sektorns utveckling. För det första behövs det ett branschprogram för besöksnäringen. Den förra, socialdemokratiska regeringen tog ju initiativ till utvecklingsprogram, så kallade branschprogram, för sex olika branscher. Dessa utarbetades tillsammans med både fackliga organisationer och näringslivet. 1 miljard avsattes, och dessa pengar är i det närmaste slut. Programmen berörde branscher som till största delen var inriktade på exporterande varuproduktion. vill vi gå vidare på ett område inom den exporterande tjänstesektorn, och det är då besöksnäringen. Vi har också avsatt pengar. Vi har ytterligare 150 miljoner. Dessa pengar räcker till mer. Vi vill använda dem till strategiska forskningsinsatser för tjänstesektorn, men också, som jag sade, till detta branschprogram. Det är också något som näringen själv har efterfrågat, men näringsminister har inte kommit till skott. För det andra behövs ytterligare insatser och åtgärder för att motverka den svarta, informella, ekonomin. För oss socialdemokrater är det en självklarhet att anställda inom nya jobb också ska ha bra löner och ordentliga anställningsvillkor. Hur stor är viljan hos allianspartierna att arbeta med den frågan, egentligen? Branschen skriker efter hjälp för att komma till rätta med den informella ekonomin, med svartjobben. Svart ekonomi snedvrider konkurrensen. Det missgynnar de seriöst och hårt arbetande företagarna, men det drabbar naturligtvis även de anställda, inte minst vid sjukdom. Om den borgerliga regeringen menar allvar med sitt prat om ett företagsvänligt klimat borde kampen mot svartjobben komma högre upp på dagordningen än den gör. Vilka muskler är ni i allianspartierna beredda att ge , , polisen och åklagarna i kampen mot den svarta ekonomin? För det tredje behövs en utveckling av det sociala företagandet, dels som ett komplement där marknadskrafterna inte fungerar då tänker jag särskilt på glesbygden dels som företagsform för dem som behöver samhällets stöd för att kunna göra en insats i arbetslivet. Alla kan, vill och behövs, men en del behöver stöd och inte alltid konkurrens. Hur denna sociala ekonomi skulle kunna se ut tar vi upp i vår reservation nr 3. En förstärkning av den sociala ekonomin skulle öka mångfalden av företag. Det skulle bidra till att fler fick känna att de gick till ett riktigt arbete, att fler fick känna hur det är att arbeta i och vara med och driva företag, trots att prestationsgraden kanske inte alltid är . De sociala företagen skulle dessutom kunna se till att det blev ett företagande i hela landet, inte minst inom tjänstesektorn. Alliansen har en stark tro, rent av en övertro, på marknadens lösningar. Vi socialdemokrater är rätt övertygade om att det finns områden där politiken måste ta sitt ansvar, områden där politiken måste ta ansvar för det som marknaden inte klarar av. Att stimulera det sociala företagandet skulle vara ett sådant politiskt ansvarstagande. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 204 (): Jag måste säga att jag blev alldeles till mig när jag lyssnade på inledning. Hon lät som den värsta, eller bästa, vänsterpartist. Jag delar hennes uppfattning och lyssnade med stor glädje på inledningen av anförandet. I diskussionen om hållbar tillväxt och växande företag tas ofta frågor om regelförenklingar upp. Men vi har också problem med arbetskraftsförsörjning. Infrastrukturfrågorna skulle jag kunna hålla ett längre föredrag om i kammaren, men det medger väl inte tiden. Även globaliseringens möjligheter och problem är viktiga att diskutera. Jag har dock fastnat för frågan om tillgången till kapital för små och medelstora företag. Den är av central betydelse för att de ska kunna växa och utvecklas. Särskilt svårt är det för företag utanför tillväxtområdena. Det blir speciellt tydligt vid starten av nya företag i samband med att en ny produkt tagits fram. Denna fas av ett blivande företags utveckling måste göras utan finansiering, vilket leder till att idéer inte förverkligas, att de kanske säljs eller att företagen flyttar utomlands. Det visar klart och tydligt att marknaden inte klarar av den uppgift den säger sig vilja ha, nämligen kreditgivning till små och växande företag. Särskilt tydligt är detta utanför tillväxtområdena. är pantsättning av eventuell egendom den enda möjligheten för dessa företag att få tag på nödvändig finansiering för att kunna förverkliga sina idéer. har tidigare föreslagit att staten borde undersöka möjligheten att införa ett system med statliga kreditgarantier just för att täcka upp de delar som marknaden inte klarar av. Bakgrunden är de allt hårdare och tuffare krav som finns hos bankerna när de ska ge krediter till bland annat företag. Det skulle kunna vara ett system som framför allt riktades mot utveckling och startande av mindre företag med begränsade tillgångar och säkerheter. Det i sin tur skulle ge företag i framför allt glesbygden och utanför tillväxtområdena större möjligheter att växa. Även om regeringen meddelat att den har för avsikt att utreda förutsättningarna för ett statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag anser jag att genom ett uttalande tydligt bör ta ställning för ett sådant system. I motion N234 av tar han upp problematiken med finansiering vid startande av företag samt svårigheterna med att få banker att ge krediter eller stöd. Motionären anser att finansieringen av groddföretag bör ses över, vilket jag stöder. Därför yrkar jag bifall till reservation 1 av . Det ska bli intressant vid voteringen i kammaren . Låt mig säga så här: Bra förslag ska man givetvis stödja. Så är det. Det sägs att är bra på miljö- och energiteknik. Många nya företag kommer att vara inriktade på just energi- och miljöområdet och kan även bli stora på export. Det är därför viktigt att samhället fortsätter att stödja miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport. Vi får inte hamna i samma situation som i fallet med vindkraften och utvecklingen inom solenergiområdet. Vindkraften har försvunnit. Vi har tappat hela det försprång som vi hade . Det har vi tappat till . Solenergin har vi tappat till beroende på att staten och regeringen inte alltid gett tydliga signaler om varthän vi ska gå. har medverkat till en stor satsning på Swentec, Miljöteknikråd. Dess uppgift är att på den internationella marknaden stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljötekniken. Det är viktigt att svenska företag kan vara delaktiga i de internationella miljöteknikprojekt som startar, inte minst i och . Särskilt intressant är det samarbetsavtal med som arbetats fram inom miljöteknikområdet. Där har vi väldiga möjligheter att stärka vår position ännu mer och skapa nya företag, nya jobb och ytterligare tillväxt. Även om Swentec bildats är det vår bedömning att de behöver ökade resurser för att kunna stödja utvecklingen inom miljöteknikbranschen. De samlade åtgärderna för energieffektivisering och förnybar energi kommer att bidra till en positiv utveckling på miljöteknikföretagens område. Det kommer att leda till en förbättring på miljöområdet i stort. Jag noterar att utskottet i betänkandet egentligen är inne på samma linje som , men man vill avvakta utvecklingen ytterligare innan man slutgiltigt tar ställning. Det känner vi igen. Som svar på mina frågor till ministrar har jag fått höra: Vi avvaktar läget. Vi har för avsikt att återkomma. Det lättaste hade givetvis varit att yrka bifall till reservation 7, vilket jag gör . I övrigt står jag naturligtvis bakom samtliga vänsterpartimotioner som behandlas i detta betänkande. 205 PER (): Jag vill börja med att säga att vi står bakom reservationerna 2 och 3, men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 2. Den borgerliga regeringens partier var väldigt aktiva i valrörelsen. De pratade mycket om att skapa jobb och underlätta för småföretag på olika sätt. Tråkigt nog för svensk ekonomi och för företagen har den borgerliga regeringen gjort väldigt lite för att realisera de många vackra orden. I stället för satsningar på småföretagen ser vi nu nedskärningar och skattehöjningar. Ett tydligt exempel är forskningsprogrammet och väx, som stödde spetsforskningen i småföretag. För att hjälpa högteknologiska företag, där det krävs en avancerad kunskapsnivå, behövs ett stöd för spetsforskning just inom småföretagen. Det var därför under förra mandatperioden drev och också fick igenom forskningsprogrammet och väx. Men sorgligt nog är det ett exempel på att den borgerliga regeringen i stället har valt att riva ned det vi har åstadkommit och försämra möjligheten till forskning inom småföretag. Det finns andra exempel. Den borgerliga regeringen har valt att ta bort den tidigare generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Man har också återinfört arbetsgivaravgiften för ensamföretagare för den första person som anställs i företaget. Det är exempel på åtgärder som försvårar i stället för att förenkla för små och medelstora företag. Sammantaget kan man konstatera att det har varit många vackra ord på näringslivsområdet från den borgerliga regeringen, men alldeles för lite konkreta åtgärder. För att även ska kunna ha en positiv ekonomisk utveckling måste nya företag etableras och ges möjlighet att växa. Här har politiken ett stort ansvar. Framför allt inom de branscher där den globala tillväxtpotentialen är som störst finns det stora möjligheter för svenskt näringsliv. En sådan bransch är miljöteknikbranschen. har gjort en rapport där man pekar på att miljöteknikbranschen är den viktigaste framtidsbranschen efter IT-området. Man uppskattar att världsmarknaden för miljöteknik ligger på . Det är enormt stora belopp som finns i rörelse på världsmarknaden, och det finns enormt stora möjligheter för svenska företag. exporterar redan miljöteknik för . Det är antagligen mer , för de här siffrorna är gamla. Det gör miljötekniken till landets åttonde största bransch, lika stor som pappersmasse- och möbelbranscherna tillsammans. Det är stora värden som står på spel. Dessutom ökar miljöteknikbranschen . Det är mer än i de flesta branscher. Det här gör att inte har råd att halka efter i den internationella konkurrensen när det gäller miljöteknikområdet. Vi måste ligga i den absoluta framkanten för att kunna bevara vårt välstånd. anser därför att man för att ytterligare förstärka miljötekniksektorn måste rikta särskild uppmärksamhet mot kapitalförsörjningen till svenska miljöteknikföretag. Där tycker vi att det krävs ytterligare åtgärder. Miljöteknikföretagen har också en nyckelroll när det gäller möjligheten att uppnå ett hållbart samhälle. Därför måste vi nu säkerställa att de här företagen har möjlighet att få tillgång till nödvändigt kapital. Det måste vara en högt prioriterad fråga. Vi anser att ett utredningsuppdrag måste ges, förslagsvis till , där man ser till att få fram ett exempel på system för kapitalförsörjning som är specifikt inriktat mot miljöteknikföretag. Jag vill också ta upp den sociala ekonomin. Vi vet att företagande inom den sociala ekonomin bidrar till stor samhällsnytta i . Det här gör man framför allt genom att likställa mjuka värden som delaktighet och integration med den företagsekonomiska vinstmaximeringen. Man sätter dem till och med över vinstmaximeringen. Det här är ett problem som finns inom andra företag: Hela verksamheten är inriktad på vinstmaximering, och man har därför alldeles för svårt att ta hänsyn till sociala faktorer och de värden som finns på annat håll. Vi anser därför att det behövs en större satsning på det sociala företagandet. Det här skulle kunna bli ett nytt komplement till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finns och också på ett bra sätt nå specifika grupper som ofta hamnar utanför arbetsmarknaden. Vi anser därför att bör underlätta för den sociala ekonomins mångfald av företag. Det kan ske genom samverkan mellan offentlig sektor och de nya sociala företagen. En sådan samverkan bör stimuleras och underlättas på olika sätt. Det sociala företaget anser vi bör ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag. För att ytterligare stärka de sociala företagens möjligheter vill vi att de stöd som har varit möjliga att få via Europeiska socialfondens program och en del program inom regionalfonden måste finnas kvar. Det är viktigt att värna de här exemplen på stöd till socialt företagande. Vi anser också att det sociala företagandet bör prioriteras i det svenska strukturfondsprogrammet för åren 20072013 och att ny forskning behöver utvecklas kring socialt entreprenörskap när det gäller företagsledning, arbetsorganisation och styrelseformer. Det sociala företagandet bör också ges förbättrade möjligheter inom ramen för offentlig upphandling. Det är också ett viktigt område. anser alltså att det behövs kompletteringar på näringspolitikområdet. Det handlar framför allt om underlättande åtgärder för miljöteknikföretag och åtgärder för att stödja den sociala ekonomin i . 206 HANS (): Jag vill först meddela att jag tänker tala om turism- och besöksnäringen. Det finns i utskottsbetänkandet många intressanta områden som mina alliansvänner sannolikt kommer att återkomma till under debattens gång. Turismen i ökar stadigt, och 2006 var det absolut bästa året för branschen . Såväl den inhemska som den tillresande turismen nådde då toppnoteringar. är attraktivt, men fortfarande en alltför väl bevarad hemlighet utanför landet. Turism- och mötesnäringens roll för samhällsekonomin blir allt viktigare. Tillsammans genererar man som bekant värden utanför den egna näringen och bidrar inte minst till att inspirera till kulturaktiviteter allt från något av landets 800 museer till Rocktågets alla årliga inkarnationer. Detta bekräftades , då branschens företrädare samlades på Turistriksdagen i samband med i . Det näringen söker stöd för är framför allt marknadsföring av som destination och därutöver ett bra företagsklimat som ger de växande företagen möjlighet att generera nya och attraktiva arbeten. Målet för turismpolitiken är som bekant att ska ha hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Fint ska det vara. Om detta är de flesta överens, vilket är mycket glädjande. Det politiska intresset för näringens vidare utveckling är stort, och regeringens satsningar inom ramen för arbetslinjen ger turism- och besöksnäringen en bra grund att utvecklas vidare på. Detta är en näring där många ungdomar gör sin entré på arbetsmarknaden. Större upplevelser leder till mer kvalificerade tjänster, vilket måste leda till högre kompetens och möjlighet att ta bättre betalt. De företag som levererar tjänsterna och de människor som arbetar inom näringen ska även i de här branscherna kunna tjäna mer pengar. Häri ligger en stor utmaning: Utöver att näringen ständigt växer är betydelsen av att öka innehållet i värdekedjan stort. Det handlar om allt från den enskilda arbetsinsatsen till kundens slutliga upplevelse. Med en större marknad och fler komplexa tjänster att erbjuda kan utvecklas till ett land där turism- och besöksnäringen inte längre förknippas med låglönearbeten. I flera av motionerna i betänkandet tas betydelsen av det aktiva samspelet mellan det offentliga och näringen själv upp. Den pågående utredningen om marknadsföringen av och översynen av Framtidsprogrammet är två viktiga komponenter i detta. Därtill krävs en offensiv och verklighetsförankrad näringspolitik som ger entreprenörskapet förutsättningar för växtkraft. Det är bra för turism- och besöksnäringen. Det är därmed också bra för . Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. 207 () replik: Jag blir glad över att höra prata så gott om det offentliga som en förutsättning för turismens utveckling. Men jag blir lite förvånad. Borttagandet av den fria entrén på statliga museer är ett stort bakslag för storstadsturismen i . Att man tar ut en avgift på för att åka en station på tunnelbanan är precis lika förödande för storstadsturismen. Att man påstår att kommunen inte får äga bolag är ett direkt dråpslag mot det sätt som har valt att organisera sin turismnäring på. Jag vet att Hans känner till det bolaget. Min konkreta fråga till dig, , är: Är du beredd att tillsammans med mig gå i bräschen för en diskussion om hur viktigt det är med det offentliga för besöksnäringens utveckling? 208 HANS () replik: Jag går gärna i bräschen med när det gäller att utveckla turismnäringen. Jag går också gärna i bräschen för att placera det offentliga i rätt sammanhang. Att det offentliga ska äga bolag och driva verksamhet behöver inte alltid vara det nödvändigaste och nyttigaste för att utveckla till exempel turism- och besöksnäringen. Om vi går tillbaka till frågan om museerna är det intressant att se att av de ungefär 800 museer som finns landet över var det 19 som var statliga och hade fri entré. 16 av dessa fanns i .