prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 56 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det är dags för dagens frågestund. Jag hälsar statsråden välkomna. Frågor besvaras av justitieminister , statsrådet , statsrådet , arbetsmarknadsminister och försvarsminister . 57 (): Jag riktar mig till . Regeringens företrädare talar ofta om kommande förslag och åtgärder men talar inte så ofta om det man har genomfört det systemskifte i trygghetssystemen som allt fler nu märker effekterna av. redovisar i hur arbetslösa Tuyen får en arbetslöshetsersättning som motsvarar av hennes tidigare lön. Från en lön på 18 800 hamnade hon på en ersättning på . Det är en helt orimlig ersättning, säger ordförande i . Tuyen är inte ensam. Beräkningar från visar att om man har inkomster på 25 000 hamnar man på en a-kassa som ligger ungefär på hälften. Det märks på kommunernas socialkontor och i de familjer som drabbas av arbetslösheten. Vid ett jobberbjudande är man nu tvungen att ta ett jobb till väsentligt lägre ersättning. Min fråga till statsrådet är enkel: Avser statsrådet och regeringen att ta några initiativ för att förbättra arbetslöshetsersättningen, eller är det rimligt med så låga ersättningar? 58 Arbetsmarknadsminister (): Det stora systemskiftet vi såg i svensk arbetsmarknadspolitik var naturligtvis när Socialdemokraterna övergav arbetslinjen. Jag kan inte kommentera det enskilda fallet; det är självklart. Men jag konstaterar att efter de förändringar vi har gjort i arbetslöshetsförsäkringen har vi fortfarande en av världens mest generösa arbetslöshetsförsäkringar. I har man i ersättning från dag ett. När det gäller socialbidragen och de ökade socialbidragskostnaderna såg vi ett reportage i Aktuellt som ett exempel på hur desinformationen slår. Jag kan bara konstatera att utgifterna för socialbidragskostnaderna har minskat under de tre första kvartalen jämfört med de tre första kvartalen . Räknar man bort kostnader som är hänförliga till flyktingmottagandet har kostnaderna minskat . Dessutom ligger garantinivån i arbetslöshetsförsäkringen i de allra flesta fall högre än socialbidragsnormen. Farhågorna är alltså inte berättigade. 59 (): Tack för det möjligtvis obefintliga svaret! Jag fick inte något svar om huruvida man avser att göra någon förbättring. Jag tolkar det som att tycker att det är rimligt att man ska leva på 4 500 eller på av sin tidigare lön om man råkar bli arbetslös och även hänvisas till att ta den nya typen av låglönejobb som regeringen tycker är den kommande framtidens exportsatsningar i det här landet. har vi en industrisektor som ropar efter utbildad arbetskraft, till exempel svetsare. Arbetslösheten finns där, men människor får inte chansen att utbilda sig till de jobb som finns. Återigen: Är det inte rimligt att man ändå börjar bedriva någon form av aktiv arbetsmarknadspolitik och till exempel också gör några förbättringar i arbetslöshetsersättningen för dem som inför julfirandet får en dramatiskt sänkt ersättning? 60 Arbetsmarknadsminister (): Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna återigen avstår från att prata om nya jobb, en arbetspolitik som leder till jobb och jobblinjen, som är helt obefintlig i den politik som Socialdemokraterna bedriver. När det gäller låglönejobb förde jag senast för en månad sedan en debatt med , som är LO:s näringspolitiska talesman. Hon konstaterade lakoniskt att LO inte ser någon sådan risk. Jag vet inte om kanske har någon annan ingång än vad LO har i denna diskussion. Påståendet att vi inte skulle bedriva någon aktiv arbetsmarknadspolitik kan jag bemöta med att säga att vi trots allt lägger på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är inte alls någon dålig historia. Vi lägger till exempel 12,6 miljarder på jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga. Det svarar väl rätt väl mot det behov som finns i en stark högkonjunktur där jobben växer som aldrig . Svensk arbetsmarknad är bättre än den har varit på åtminstone två decennier. 61 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller bordellhärvan . Det finns starka misstankar om missbruk av och felaktigt myndighetsutövande, vilket vi från ser allvarligt på. Denna historia har rullats upp med jämna mellanrum. Som vi ser det kommer den inte att få ett slut förrän den har granskats grundligt. Är regeringen beredd att tillsätta en bred för att få klarhet i om maktmissbruk och felaktigt myndighetsutövande har förekommit? 62 (m): Bordellhärvan har, som sägs här, dykt upp mer än en gång. Det är klart att den är ett trauma för många människor. Där vi har ouppklarade ärenden, där det finns frågetecken, kommer frågan att ständigt leva, och det är ett bekymmer. Just nu ligger delar av de frågor som har lyfts fram hos Justitiekanslern. I den delen kan jag naturligtvis inte kommentera något. Jag vet att han har påbörjat ett arbete. Det finns också anledning att fundera på vad man kan göra i övrigt. Jag är tveksam till att tillsätta någon stor innan jag har fått fram ett underlag om vad som finns och hur det ser ut. Jag har själv inga kunskaper om detaljerna; det här var ju långt före min politiskt aktiva tid. Jag tycker ändå att det är viktigt att se vad som har funnits. Jag har respekt för människor som är bekymrade och som känner sig kränkta. Där vi kan reda ut saker brukar vi försöka göra det. Vi försöker som sagt ta fram ett underlag. Vi väntar också på att se vad Justitiekanslern kommer att göra med det ärende som han har fått på sitt bord. 63 (): Jag tackar ministern för svaret. Vi är också medvetna om att Justitiekanslern har satt i gång ett arbete men att det bara omfattar vissa delar. Det intressanta är väl ändå om ett maktmissbruk har förekommit. Det finns misstankar om detta och om felaktigt myndighetsutövande, vilket jag tycker är ganska allvarligt. Det borde ligga i regeringens intresse att tillsätta en kommission så att vi får grundläggande information och klarhet i frågan. Annars kommer den ständigt att återkomma. Är regeringen beredd att tillsätta den ja eller nej? 64 (m): Svaret är att jag inte är beredd att svara ja eller nej på den frågan förrän jag har ett ordentligt beslutsunderlag. Det som ligger i regeringens, och jag tror också , intresse är att om det finns förutsättningar att räta ut frågetecken som handlar om maktmissbruk, att politiker har agerat felaktigt eller att någonting inte har fungerat ska vi också räta ut dem. Men för att kunna fatta beslut om hur vi eventuellt kan reda ut saker måste man faktiskt titta i arkiven och gå igenom ärenden ordentligt. Jag är inte beredd att svara på vilket underlag som finns eftersom jag inte har arbetat aktivt med frågan och inte ens var med när det skedde. Det är tillbaka. Spåren kallnar, och det kanske är få människor som man kan få tag i. Det finns anledning att åtminstone fundera över de sakerna innan man bestämmer sig för om och hur man ska agera. Det är riktigt att Justitiekanslern har en delfråga. Den är dock inte oväsentlig. 65 (): Jag har en fråga till försvarsministern. lämnade en enig försvarsberedning en säkerhetspolitisk rapport där det slogs fast att globala miljöutmaningar och klimatförändringar utgör det allvarligaste hotet mot människornas säkerhet. Ingen kan längre med hedern i behåll förneka klimatförändringarnas betydelse i säkerhetspolitiken. Hur avser försvarsministern att verka för att klimatfrågan behandlas även i Försvarsdepartementet med utgångspunkt i Försvarsberedningens analys att klimatförändringarna är det allvarligaste hotet mot vår säkerhet? Och vilka konkreta initiativ kommer försvarsministern att ta inom ramen för sitt departement? 66 Försvarsminister (): Först vill jag korrigera på en punkt. Försvarsberedningen var inte i alla delar enig. Det finns en särskrivning från , vilket i och för sig också illustrerar de problem som finns på oppositionens sida när det gäller att nå enighet i säkerhetspolitiken. Jag tycker i allmänhet annars att det är bra att vi fullföljer den svenska linjen med en tradition att försöka nå breda överenskommelser. Vi ser nu över krishanteringsförmågan på flera sätt inom regeringens arbete. Det ena är att det kommer en ny funktion i Statsrådsberedningen som tillgodoser sätt att arbeta. Det andra är att vi kommer att lägga fram en proposition om en ny krismyndighet. Ett underlag som vi också arbetar vidare med är att titta på relationen mellan stat och kommun när det gäller olika aspekter på krishantering. En sådan är att det finns möjlighet till ersättning när det gäller större räddningstjänstinsatser. Vi tittar också inom ramen för olika utredningar på andra aspekter i den relationen. 67 (): Det var en enig försvarsberedning just när det gällde miljöfrågorna. Däremot hade kanske lite andra åsikter. Men i den här frågan var vi eniga. Jag kan informera försvarsministern om att i har klimatfrågan fått en egen process inom försvarsförvaltningen. Det finska försvarsdepartementet har tillsatt en arbetsgrupp som ska utreda hur försvarsförvaltningen inom sin verksamhet kan motverka klimatförändringar samt hur man kan anpassa sin verksamhet efter de miljöförändringar som är på gång just i . Då är min fråga till försvarsministern: han tänka sig något motsvarande initiativ här i ? 68 Försvarsminister (): Försvarsberedningen använder sig av ett brett säkerhetsbegrepp, och det tror jag är alldeles riktigt. Man lyfter fram alltifrån risk för kärnvapenspridning, terrorism och epidemier till klimatfrågor. Jag menar att det är alldeles riktigt. Det innebär också att vi får diskutera samhällets säkerhet i ett mycket bredare perspektiv . Det innebär att frågan kommer att riktas till en lång rad olika departement om hur vi tillsammans i staten och i samhället förmår att hantera kriser. Det innebär ökade krav på samråd mellan mig och till exempel, mellan mig och och mellan mig och andra ministrar vad gäller samhällets breda förmåga att möta kriser och hot mot . När det gäller den konkreta frågan tittar vi nu vidare på hur det förebyggande arbetet mot till exempel översvämningar fungerar och också på ersättningsfrågor för framtiden. Generellt måste det vara så att den som bär ansvar för en fråga i goda tider också bär ansvar för att hantera frågan i en krissituation. Börjar man röra till ansvarsfördelningen tror jag att man också stökar till förmågan att hantera kriser framöver. Bekämpningen av de kriminella gängen 69 (): Jag har en fråga till justitieminister . Regeringens arbete med att stärka rättssamhället och öka tryggheten är en mycket viktig uppgift. Vi blir påminda om detta. I stadsdelen i har det varit väldigt våldsamt med gänguppgörelser och skottlossning i bostadsområdet i rad. Det är förstås helt oacceptabelt. Det påverkar allas känsla av otrygghet, och det skapar en oro i boendemiljön. Regeringen gör nu en historisk satsning på polisen. Det ger förstås bättre förutsättningar att bekämpa gängkriminalitet. Vad anser justitieministern kan göras för att förhindra brottsvågor av det här slaget? Hur kan tryggheten öka för de boende i stadsdelar som ? 70 (m): Det enkla svaret är ganska komplicerat. Det är en komplex situation. Jag tror, utan att kunna ärendet i detalj, att den typ av gängkriminalitet som kan ha varit aktuell här, och som vi ser mer och mer av framför allt i mellanstora svenska städer, måste hanteras på flera sätt. Det handlar naturligtvis om att ha fler poliser ute där människor rör sig och där ungdomar finns. Men det börjar mycket tidigare. En viktig sak är att ingripa tidigare, tydligare och tuffare mot unga som begår brott. Många av dem som är aktiva i den här typen av gäng börjar redan i elva- till tolvårsåldern. Tyvärr utreds inte alltid vad de här ungarna har haft för sig. Ett förslag som vi har lagt fram och som vi nu tittar på är möjligheten att göra det till huvudregel att polisen utreder alla brott oavsett ålder på förövaren, så att vi tidigt vet vad som hänt och kan vidta åtgärder. Jag tror på förebyggande insatser . 71 (): Tack för svaret! Det ska också sägas att samtal med polisen i ger vid handen att förutsättningarna att agera nu har blivit bättre. Det finns poliser att tillgå, och samordningen med andra myndigheter och polisdistrikt fungerar väl. Detta gör det möjligt att öka den polisiära närvaron i den här stadsdelen och göra riktade insatser som stör de kriminella gängens verksamhet. Jag tycker att det är utmärkt att justitieministern lyfter fram vikten av att strypa nyrekryteringen till de här kriminella gängen. Det är viktigt att bekämpa ungdomsbrottsligheten på det sättet med tidiga och tydliga åtgärder så att ungdomsbrottsligheten inte blir en väg in i framtida grovt kriminell verksamhet. Jag skulle vilja att justitieministern utvecklade detta något mer. Vad kan man göra mer för att stoppa just ungdomsbrottsligheten och stoppa nyrekryteringen till kriminella gäng och det som ibland också blir organiserad brottslighet? 72 (m): Det handlar om att få alla myndigheter att samverka och att få föräldrar att samverka med skola, socialtjänst, fritidshem och mycket annat. Det ser lite olika ut på olika orter i landet. Men det handlar ofta om ungdomar som vill bli sedda, som har hamnat snett eller som inte har det stöd hemma eller i skolan som de skulle behöva. Då måste vi se till att vaksamheten och medvetenheten är stor på alla områden och att inte våra myndigheter skyller på att det är någon annans ärende eller skyller på att det här ska någon annan ta tag i. Man ska se på detta gemensamt. Därför har jag tillkallat de olika myndigheter för att sätta i gång ett arbete där man försöker överbrygga stuprörsmodellen för att kunna samverka på olika nivåer, bredare och mer flexibelt utifrån de behov och problem som man har. Jag tror att det är så vi måste arbeta för att lösa den här typen av problem. Därtill kommer naturligtvis det tuffa polisarbetet att plocka ut de ledare som finns i den här typen av grupperingar och som vi måste lagföra snabbt, så att de kommer av banan. 73 (): Jag vänder mig till arbetsmarknadsminister . Jag tänkte ställa en fråga om alternativ till våra arbetsförmedlingar. Alliansregeringen gör allt den kan för att få ned arbetslöshetssiffrorna, och många har fått jobb. Man kan väl säga att vi har lyckats ganska bra på det området. Men jag träffar fortfarande personer, framför allt yngre, som säger att de har väldigt svårt att få hjälp från arbetsförmedlingen med att skaffa jobb. Då handlar det framför allt om matchningen, säger man. Kunskapen om olika utbildningars yrkesområden finns inte på arbetsförmedlingen, och därför är det problem. I har man lyckats bra med andra aktörer på det här området. undrar jag vad den gör för att få alternativ till våra arbetsförmedlingar. 74 Arbetsmarknadsminister (): Detta är en väldigt viktig fråga. Det finns inget förmedlingsmonopol kvar . tog vi bort den sista resten, nämligen arbetsgivarnas skyldighet att anmäla lediga platser till arbetsförmedlingen. Det är alltså fritt fram att ägna sig åt arbetsförmedling. Det har kommit fram en hel del intressanta saker bara , till exempel Akademikerförmedlingen där fyra fackförbund jobbar med detta tillsammans med ett rekryteringsföretag. Därtill hör att arbetsförmedlingen själv alldeles har presenterat en stor satsning för ungdomar med 500 specialutbildade arbetsförmedlare som just ska jobba med ungdomar. Den stora möjligheten, som jag ser det, handlar om att, inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga, kunna öppna för kompletterande aktörer när det gäller själva genomförande av de olika programåtgärderna för att snabbare kunna hjälpa ungdomar och andra som har varit borta länge tillbaka till arbetet. Jag tror att inte minst socialt företagande är ett viktigt komplement som vi gärna vill se mer av framöver. 75 (): Om jag förstår det hela rätt ger man mål till myndigheten för att den ska kunna jobba med detta. Är det någonting som ministern håller på med , eller ska vi vänta innan vi ser ett resultat? 76 Arbetsmarknadsminister (): Regeringen kommer att fatta beslut om regleringsbrev för den nya myndigheten som kommer att heta Arbetsförmedlingen och inget annat. Den är en efterföljare till Ams, och länsarbetsnämnderna som vi slår ihop till en myndighet. En stor poäng med det har varit att kunna fokusera på kärnuppgiften, matchningen, att koppla ihop arbetslösa med de arbetstillfällen som finns. Det är precis som säger, matchningen har varit ett betydande problem. Om man tittar på den så kallade Beveridgekurvan, alltså sambandet mellan lediga platser och arbetslöshet, har rört sig i fel riktning . Det antyder att vi har ett matchningsproblem på arbetsmarknaden. Jag tror att man löser detta på tre sätt. Det är viktigt med ekonomiska incitament. Det är bara att konstatera det. märker vi att vi rör oss åt rätt håll i Beveridgekurvan eftersom det lönar sig bättre att arbeta och är billigare att anställa. Matchningen står i fokus. På lång sikt är utbildningssystemet av avgörande betydelse. Vi måste ha en koppling mellan utbildning och arbetsmarknad. Sedan ska vi göra vad vi kan. Vi ska ta bort de 40 delmål som Ams tidigare hade. Vi ska ha ett mål i fokus, att förmedla arbeta. 77 (): Jag önskar ställa en fråga till justitieministern angående testamenten. Det är så i vår lagstiftning att originalhandlingen av ett testamente måste återfinnas när en person är avliden för att det ska vara giltigt. Det räcker inte att man har en fotokopia eller att man har hört talas om att ett testamente är upprättat. Bakgrunden till det är helt enkelt att vi har regler om att man återkallar testamenten genom att förstöra handlingen. Det här är ett problem som är påtalat av advokater och även av Kammarkollegiets förre generaldirektör . Det finns allvarliga misstankar om att testamenten försvinner. Det finns naturligtvis förklaringar. Testamenten kanske förvaras lite vårdslöst. Men det finns också misstankar om att någon som är missgynnad helt enkelt tar bort testamentet. Enda sättet att göra något åt detta är att samhället inrättar ett register för testamenten. Jag vill fråga justitieministern om det är något arbete på gång i med att införa ett sådant här register. 78 (m): Det är ett stort problem som tar upp, och detta ställer till mycket elände för anhöriga, men också för andra naturligtvis. Människor har inte alltid ordning på sina testamenten, och det är inte alltid lätt att veta vilket det är som gäller. Det här är frågor som man måste bekymra sig över. Helt enkelt är det inte. Jag kan säga att jag plockade fram underlag för det här för någon dag sedan och tänkte att jag skulle ta med mig det hit. Men jag lyckades inte göra det så mitt svar blir lite mindre detaljerat. Det pågår ett arbete om detta. Vi tycker att det är viktigt att se efter om vi kan hitta något sätt att få lite mer ordning på den här verksamheten. Det är otroligt viktigt för den som skriver sitt testamente att det faktiskt hanteras på ett bra sätt. Men det är också viktigt att underlätta för efterlevande genom att det är ordning och reda på de här handlingarna. Ja, det är förslag på väg fram. Vi jobbar med de här frågorna som vi ser som oerhört centrala. Men den exakta tidpunkten vågar jag inte säga något om just . 79 (): Jag tackar justitieministern så mycket. Jag hade naturligtvis önskat att få något besked om när vi skulle kunna få en lösning på det här problemet som vi tycker är ett rättssäkerhetsproblem och som enskilda människor faktiskt vill ha en lösning på. Jag hoppas att justitieministern tar detta med hem och att arbetet faktiskt kommer i gång relativt snabbt. Kanske kan man kombinera detta med förändringarna beträffande äktenskapsregistret, äktenskapsförord och bodelningshandlingar, där vi vet att det finns ett utredningsförslag på departementets bord just . 80 (m): Ja, det är naturligtvis en rättssäkerhetsfråga också. Det finns dock aspekter som jag tycker att man ska tänka på. Människor kan i väldigt akuta lägen känna att de vill göra någonting, och den friheten måste man ha. Det är en avvägning hur detta organiseras. Jag lovar att jag ska skicka över det underlag jag hade till frågeställaren så att svaret blir något bättre än det jag lyckades ge . 81 (): Även jag har en fråga till justitieministern. blev en av våra kolleger här i , , misshandlad. Han blev brutalt slagen i . Detta utifrån hans sexuella läggning. tänkte själv inte i sin uppgivenhet anmäla detta, men kände efter påstötningar att det finns ett ansvar för varje medborgare, inte minst en riksdagsledamot, att polisanmäla en sådan händelse, ett sådant hatbrott. I har vi en annan händelse som också kan betecknas som ett hot mot demokratin. En partikollega till mig, , som är kommunalråd kan inte möta en grupp som företräder en särskild skola därför att han har utsatts för ett mycket allvarligt hot. Hur ser justitieministern på dessa två allvarliga händelser? Vad kan samhället och de rättsvårdande myndigheterna göra för att få en annan tingens ordning? 82 (m): Detta är egentligen två frågor. Den ena avser det hatbrott som en riksdagsledamot var utsatt för. Det är naturligtvis oerhört allvarligt. Vi ser väldigt allvarligt på hatbrott. Ingen människa ska behöva bli attackerad, hotad eller hånad beroende på vad man har för läggning eller vem man är. Det finns regler för detta. Det är särskilt illa när man angriper människor på det sättet. myndigheter, vill jag säga, arbetar mycket aktivt med hatbrottsproblematiken. Det är bra. Det höjer medvetenheten inom polisen och leder på andra sätt till att fler ska våga anmäla och att man ska bli bättre på att utreda. Uppklaringen av de här ärendena och antalet färdiga domar är tyvärr inte särskilt lysande. Det är dock någonting som är relativt nytt när det gäller rättsväsendet att man prioriterar frågorna så högt. Det är viktigt att man anmäler den typen av brott. Hot mot olika befattningshavare i övrigt är också en mycket allvarlig fråga. Men mitt grundsvar är, eftersom jag inte har fler sekunder på mig, att man ska anmäla brotten så att vi kan hantera frågorna. 83 (): Jag får tacka och be om ursäkt om det var två skilda frågor. Men jag menar att bägge frågorna, även om det ena specifikt är ett hatbrott, ändå berör allvarliga hot mot vår demokrati. Hur ser justitieministern på de insatser som kan göras från de rättsvårdande myndigheterna generellt, utöver i , och på värdet av att förmedla normer om människans okränkbara värde? Jag kan som kollega säga att man kan känna det oerhört motbjudande att en kollega i riksdag ska bli misshandlad på ett sådant här sätt. Jag kan också känna en väldigt stor avsmak för att en kommunpolitiker i en av landets tio största kommuner i ett demokratiskt anständigt land som inte ska våga ta emot föräldrar och elever när en skola hotas av nedläggning. Detta är något djupt tragiskt och visar på värdet av normförmedling i vårt samhälle. 84 (m): Jag delar uppfattningen att vi måste arbeta mycket med värderingar och grundprinciper och förmedla dem till nya generationer också så att de förstår varför vi har de regler vi har. När det gäller hotade har vi en utredning som dels arbetar med ökat skydd för hotade och förföljda, dels stalking som är någonting som personer som märks i medier och annat utsätts för. Även en del andra drabbas illa av detta. Där tittar man på hur myndigheter och lagstiftning ska se ut för att skydda den typen av personer. En annan sak som jag vill nämna är att vi i arbetet mot den grova organiserade brottsligheten, som ibland använder hot mot myndigheter som ett verktyg, har diskuterat och väckt frågan om det inte finns möjlighet att använda något av Säpos analysförmåga när det gäller den typ av grupperingar som sätter hot mot demokratiska värden i system. Här finns det en kompetens. har kunskap som kanske inte den andra polisen har. Här finns det många intressanta frågeställningar att fundera över. Det arbetet pågår . Finansiering av renoveringen av miljonprogrammet 85 (): Våra bostäder är en klimatrisk. av den totala energiförbrukningen går åt till att värma våra bostäder.