prot · GU0953 · 2007-01-24 00:00:00 — 7 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Föredrogs betänkande 2006/07:KU7 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (redog. 2006/07:JO1). 54 (): Vi ska nu behandla betänkande nr 7, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Vi har inga reservationer till betänkandet och heller inga särskilda yttranden. Det innebär inte att detta på något sätt skulle vara ett betänkande som inte har diskuterats eller rönt uppmärksamhet tvärtom. Det här är en mycket viktig redogörelse för justitieombudsmännens verksamhet mellan och . Justitieombudsmännen har som uppgift att utöva tillsyn över verksamheter som bedrivs av våra myndigheter, men också av kommuner och landsting, och att följa att man följer de lagar, förordningar och författningar som finns. Denna tillsyn gör justitieombudsmännen på lite olika sätt, dels genom att de får anmälningar, klagomål, från allmänheten, dels genom att de gör inspektioner på eget initiativ eller ser över verksamheter utifrån bedömningar som de själva gör. Detta är en mycket viktig redogörelse som säger mycket om tillståndet i vårt land och också om hur våra myndigheter fungerar. Det är en väldigt intressant läsning med ett mycket högt läsvärde. Den väcker frågor och funderingar hos oss som har läst den, funderingar och reflexioner som jag tycker är viktiga att ha med sig i lagstiftningsarbetet. Men det handlar också om hur våra myndigheter och våra kommuner på ett bättre sätt kan utveckla och förbättra sin verksamhet. Vi i har som sagt var fått en bra redogörelse av innehållet i ämbetsberättelsen. Den fick vi genom de fyra justitieombudsmännen . I samband med denna redogörelse diskuterade vi hur vi på ett bättre sätt skulle kunna öka uppmärksamheten på innehållet, därför att vi tycker att detta är av så stort intresse, inte bara för ledamöter och utskotten utan också för den stora allmänheten. Vi har sagt att vi tillsammans, justitieombudsmännen och utskottets ledamöter och kansli, ska återkomma i frågan. Vi tycker som sagt var att denna berättelse förtjänar en mycket stor uppmärksamhet, och vi är beredda att göra vad vi kan för att den också ska få det. 55 PER (): Traineegruppen från länsstyrelserna i och andra åhörare! Låt mig börja med något ovanligt, att helt instämma i min socialdemokratiska kollegas anförande. Vi har gemensamt beslutat att gå upp i den här debatten just för att poängtera hur viktigt det här ärendet är. Det finns lite av en idé i , som sedan sprider sig ut i landet, att om man är överens i ett ärende är det inte så viktigt. Vi är ofta eller överens i det här ärendet. Det är kanske det som gör att det på hemsida inte finns ett enda ord på förstasidan om att justitieombudsmännen ska lämna sin ämbetsberättelse en viktig del i den svenska kontrollmakten, en viktig del i hur vi sakta men säkert gör den svenska demokratin ännu lite bättre. Alla partier står bakom det här ärendet och alla kommer vi gemensamt att jobba för att vi steg för steg ska göra denna ämbetsberättelse mer synlig för allmänheten och för våra kolleger här i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 8 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Föredrogs betänkande 2006/07:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. 56 (): Till betänkande KU10 har vi, precis som till det tidigare betänkandet, inga reservationer. Vi har inte heller några särskilda yttranden. Det visar på att vi i har en kritisk inställning, oavsett parti, till de verksamheter som vi har att granska och också på vikten av att lära oss av det som kommer fram i granskningarna för att kunna förbättra arbetet. Därför vill jag ändå sätta fokus på två delar som vi gemensamt har kritik mot. Det gäller bidrag till organisationer och myndigheter. Granskningen visar att återrapporteringen från bidragsmottagare har varit väldigt bristfällig. Jag vill också påtala att man 2006 beslutade om nya och delvis omarbetade riktlinjer. De riktlinjerna förväntas kunna leda till bättre rutiner hos för handläggning av bidragsärenden. De ger också stöd till bidragsmottagare att komma in med fullgoda rapporter. Det är viktigt att fortsätter granskningen för att se om de nya rutinerna ger den effekten. Jag vill också fästa uppmärksamheten på vikten av JO:s och rapporter och iakttagelser och att de tas till vara som inslag för att förbättra lagstiftning och rutiner. Regeringens sammanställning över vidtagna åtgärder visar att man oftast inte vidtar åtgärder trots att man får goda råd utifrån rapporterna. Vi är övertygade om att ombudsmäns framställningar och beslut kan ge värdefull information om vad ombudsmännens iakttagelser kan leda till. De bör också följas upp. Även de kan ligga till grund för förbättringar. Med det vill jag yrka på godkännande av utskottets anmälan i betänkandet. 57 PER (): Även i detta ärende är helt överens över alla blockgränser och partigränser. Enligt 12 kap. 1 § i regeringsformen ska KU granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. har vi det vi brukar kalla höstgranskningen, även om det kanske skulle kallas vintergranskning med tanke på väderleken just . Det är här vi tittar på allmänna administrativa delar i . Det är mindre spännande tycker journalister eftersom det inte är några statsråd som kan känna sig trampade på tårna eller på annat sätt få sig en liten uppsträckning och råd om hur man ska sköta sitt fögderi bättre . Jag skulle vilja säga att den här allmänna delen är lika viktig som vår vårgranskning. Vi har i dagens betänkande behandlat åtta olika delar. Det handlar om procedurer kring själva regeringsskiftet, regeringens sammansättning och organisation, regeringsprotokollen, vissa förvaltningsärenden som hade att göra med hur vissa företag kunde slippa elskatter och CO2-skatter, hur man sköter bidrag till organisationer och så vidare. Flera av mina kolleger i alliansen kommer att fokusera på olika delar av det här viktiga granskningsarbetet. Jag ska ägna återstoden av min talartid till att titta på brister som har funnits när det gäller handläggningen av bidrag till organisationer och myndigheter. Den här granskningen avser , och den avser bara Utbildnings- och å ena sidan och å andra sidan. Över alla blockgränser blev vi faktiskt ganska förvånade över hur illa det hade fungerat med bidragsgivandet och framför allt med återrapporteringen av vad man hade använt pengarna till, om projekten hade genomförts och så vidare. Det är väldigt viktigt att det är ordning och reda på den här typen av ärenden. Om vi inte har ordning och reda när det gäller vilka som får bidrag och vad man använder pengarna till på statlig nivå, vilka signaler skickar det till den kommunala och landstingskommunala världen om att man inte behöver ha så vidare stor ordning och reda i sin hantering av skattebetalarnas pengar? Det här är väldigt allvarligt. Det är viktigt att vi, journalister och allmänhet kan gå in och se om pengarna har använts till ett behjärtansvärt projekt, hur de har använts, när återrapportering gjordes i sak och när det kom in papper som visar hur den ekonomiska hanteringen har varit. Utan den typen av papper kan vi inte veta att skattebetalarnas pengar har använts på det sätt som de var avsedda för. Det är mycket oroande. beslutade om stramare regler för bidrag till föreningar, företag med mera. Man var väldigt tydlig med att det skulle vara återrapportering och man sade att det skulle lämnas en ekonomisk redovisning och en rapport om verksamheten i sak. Kraven var, som jag ser det, tydliga och klara. Det fanns dessutom tydliga och klara regler för vad som hände om man inte gjorde detta. Det handlade då i sista hand om återbetalning av hela eller delar av det bidrag man har fått. När vi tittar på de här båda departementen och hur de hanterade bidragen kan vi konstatera att man inte har följt de regler som finns. I en promemoria till KU erkänner att flera av ärendena inte har följt regelverket. Andra ärenden har kommit in för sent eller inte alls. Man skyller på brist i handläggningsrutinerna. Man hoppas att de nya reglerna, som är ännu striktare och som genomfördes , ska leda till en bättre tingens ordning. Även Utbildnings- och tror väldigt mycket på de stramare reglerna . Departementet hävdar också att flera av bidragsmottagarna är myndigheter eller institutioner och att det därmed skulle finnas någon praxis att man lika gärna kan skicka in en årsredovisning eller en verksamhetsberättelse och därmed strunta i de regler som finns. Jag har tittat efter om det finns några sådana undantagsregler, men inte hittat några sådana. Jag skulle snarare vilja säga att det är en bortförklaring och att vi har haft en bidragskultur som inte har varit bra i de här två departementen. Jag hoppas verkligen, som departementen skriver, på de nya reglerna , men kanske också på att ett enigt KU talar om att vi verkligen inte är nöjda med tingens ordning. Ett enigt KU har konstaterat att det finns brister i handläggningen och att återrapportering i flera fall helt har uteblivit. Enligt utskottets mening bör beslut om bidrag som regel innehålla krav på återrapportering. Normalt bör återrapporteringen lämnas just som en särskild redovisning, och om återrapportering ska ske på något annat sätt ska det tydligt framgå redan i bidragsbeslutet. Det måste vara lätt för journalister, en intresserad allmänhet och riksdagsledamöter att se om pengarna faktiskt har använts till det som de var avsedda för. De nya reglerna hoppas vi alla kommer att få denna uppstramande effekt. Jag hoppas att dagens granskningsärende också ska bidra till detta, särskilt med tanke på vår gransknings sista mening. Den lyder så här nu är det riktig KU-svenska som är lite gammaldags: Mot bakgrund av de brister som konstaterats i granskningen finner utskottet ändå anledning att rikta fortsatt uppmärksamhet mot regeringens beslut om utbetalning av bidrag och det sätt på vilket sådana ärenden handläggs i . På vanlig svenska betyder detta att vi kommer att hålla ett ordentligt öga på vad som händer med bidragsutvecklingen. Redan nu kan vi tala om att detta betyder att vi kommer att granska den nya regeringen, och vi inte bara hoppas utan vi förutsätter att det kommer att vara en betydligt bättre ordning nästa gång som vi gör en granskning. 58 (): KU:s betänkande inleds med en beskrivning av proceduren kring regeringsskiftet och en beskrivning av tillsättandet av den nya regeringen. Vi fick en ny regering, nya statsråd och nya värderingar och förhoppningsvis, för att knyta an till tidigare, en ny kultur, vilket väl vi i KU ska bidra till att se till. När man läser årets betänkande och jämför med det tidigare är den stora skillnaden egentligen beskrivningen av regeringsskiftet. Mycket av den kritik som KU riktade tidigare finns kvar . har fortsatt att utvecklas utan att man har kunnat beskriva en helhetsbild av vad som är orsakerna till det. Det är viktigt att denna utveckling bryts. Och det är en utmaning för den nya regeringen att se till att detta är en utveckling som måste brytas. Det är viktigt att vi får ett bättre fungerande regeringskansli och en mer samordnad stat som på ett effektivare sätt kan ta vara på sina resurser. Jag vill också som tidigare landstingspolitiker knyta an till Per Bills anförande. Jag har suttit och fördelat bidrag till organisationer och föreningar. Och jag är faktiskt förvånad över spretigheten i regeringens bidragsgivning det handlar om allt från mycket små bidrag till mycket stora bidrag som delas ut och framför allt över de brister som finns i fråga om dokumentation och hantering men också i fråga om krav på återrapportering, vilket är helt oacceptabelt. Redan i de riktlinjer som fanns 2001 ställdes det betydligt högre krav på detta än vad som redovisas i KU:s betänkande. Det handlar framför allt om att det inte finns några krav ens på återrapportering. kom det ett förtydligande, framför allt var det en mer praktisk hjälp till men också till organisationerna, i riktlinjerna . Och det ska bli mycket intressant att följa hur detta förändras. Jag tycker att det är positivt att vi i KU har en samsyn om detta. Det är särskilt viktigt att det sker vid ett majoritetsskifte i . Det en utmaning för oss som sitter i KU, både den gamla och den nya majoriteten, att följa den nya regeringen på samma sätt som vi har följt den gamla. Kraven ska inte bli mindre. Vi måste också framhålla möjligheten för den nya regeringen att utveckla ett regeringskansli som i större utsträckning präglas av ordning och reda. Jag förstår också att en sådan sak som diskuterades vid den förra debatten om motsvarande betänkande var utnämningsmakten. Även där är det ett viktigt steg att man kommer till rätta med detta. Och jag ser mycket positivt på den promemoria som vi i KU fick ta emot från och statsministern, där man visar vägen till en ny och reformerad utnämningsmakt för att bryta politiseringen och få ett mer öppet utnämningsförfarande. Jag tror att också detta, för att koppla det till de tidigare delarna, öppnar för en effektivisering och visar på möjligheter till ökad kvalitet och legitimitet inom den statliga förvaltningen. Jag välkomnar verkligen de besked och signaler som kommer från den nya regeringen i denna fråga. 59 (): Det är tre punkter som jag skulle vilja lyfta fram i detta betänkande. Det är tre punkter som rör en och samma sak hur vi använder våra gemensamma resurser. Detta är ett centralt ansvar för det offentliga. Vi har rätt att beskatta medborgarna, och de har rätt att kräva av oss att vi redovisar hur vi använder pengarna och att vi förklarar varför vi använder skattepengarna på ett visst sätt. I båda dessa avseenden, när det gäller att förklara och redovisa, finns det allvarliga brister som redovisas i detta betänkande. Den första punkten handlar om ständiga personalökning. har vi utan undantag sett att fler och fler människor blir anställda i . Det handlar om en ökning på . Det finns få andra verksamheter i , både när det gäller den privata och den offentliga sektorn, som kan redovisa en sådan ökning. Med en sådan ökning skulle vi givetvis inte ha något problem med sysselsättningen i , om det vore generellt. Antalet anställda har ökat från 1 846 till 2 829. Om detta fortsätter skulle vi inom de kommande tolv åren kunna se att det har blivit 4 500 anställda i . Kanske är det bra, kanske inte. Det som är anmärkningsvärt här är att det inte finns en förklaring till detta. Varken vi inom eller regeringen har kunnat redovisa varför detta har inträffat. Då kan det hända att somliga tror att detta handlar om någonting annat än rationella beslut, att det handlar om att belöna vänner, bekanta och andra. Den tolkningen kan finnas när det inte finns andra tolkningar. Och vi från det offentliga måste vara mycket försiktiga med detta. Vi måste kunna redogöra för varför något sådant händer och inte låta allmänheten spekulera om detta. Den andra punkten handlar om den mycket uppseendeväckande ökningen av de så kallade anslags- och bidragsärendena. De ökade från 1 273 till 1 664. Det är fler ärenden . Det finns inte heller någon förklaring till detta. Då kan återigen somliga tro och tycka att det här handlar om politiska favörer, om bidrag för att betala för någonting och få en mer vänligt sinnad verksamhet att gilla regeringen som delar ut bidragen. Man måste kunna säga varför bidragen har ökat . Detta måste vi fortsätta att granska. Jag är mycket nyfiken på vad som hände 2006 ett valår. Har det blivit till, till eller till? Detta måste vi förklara. Medborgarna har rätt att kräva att vi förklarar detta. Detta måste kopplas till den tredje punkten, som handlar om ungefär samma sak som tidigare talare har uppmärksammat, nämligen den mycket bristfälliga kontrollen och redovisningen av de bidrag som regeringen har gett till organisationer och myndigheter. Det är klart att om det ges fler och fler sådana bidrag utan förklaring och om de redovisas mycket dåligt, då finns det ytterligare en anledning för somliga att tro att vi här står inför en utveckling som inte är bra. Vi ska inte klandra medborgarna om den förklaringen ges, utan vi ska klandra oss själva i det här fallet den föregående regeringen för att inte ha förklarat detta och därmed gett allmänheten möjlighet till andra tolkningar, något som inte alls är bra för demokratin och som inte alls är bra för den offentliga makten. Några kan tro att pengarna frikostigt delas ut och att kontrollen är minimal. Det är med andra ord en bidragskultur som utskottets vice ordförande pratade om som för somliga kan verka vara en korrupt kultur. Det är förödande för demokratin om människorna får det intrycket. Rätten att beskatta medför en skyldighet att använda pengarna med ansvar. Det har brustit där. Den föregående regeringen får underkänt från den här mycket viktiga aspekten. Vi måste fortsätta granskningen. Vi måste också påpeka för den nya regeringen att detta inte får fortsätta, för det här är inte bra. Egentligen är det inte fråga om ett partipolitiskt övervägande, utan det gäller demokratin över huvud taget. 60 () replik: Jag begärde replik när i sitt anförande talade om de allt fler anställda. Jag tror att det är viktigt att KU:s ledamöter inte har en massa konspirationsteorier om saker och ting utan håller sig till de fakta som ändå kommit fram. Saknas det fakta behöver man kanske gå djupare in i en sådan granskning. Vi ska veta att vi när det gäller antalet anställda har en alltmer komplicerad omvärld som vi också måste samarbeta med och i långt fler frågor . Inte minst gäller det EU-samarbetet. Om man tittar på när ökningen började ser man att det var framför allt i samband med ordförandeskap i EU. Sedan hade man önskat att det skulle bli en avtrappning, så det ska bli intressant att följa fortsättningen. Men konspirationsteorier tror jag att man, i alla fall som ledamot i , ska avhålla sig från. När det gäller den administrativa granskningen står det regeringen fritt att ge bidrag. Vad vi ska kolla är att det sker och att det blir en bra dokumentation efter det samt en återrapportering. Innehållet däremot är inte KU:s sak att granska. Därför reagerade jag på anförande. 61 () replik: Om vi inte förklarar varför antalet anställda i ökar med utan undantag har detta hänt kan somliga spekulera om någonting annat. får vi en förklaring, som vi borde ha haft på papper då, nämligen att om det nu är det som gäller EU har gjort den här mycket stora ökningen nödvändig. Är det verkligen så? Vilket belägg har du för detta? Det här är en spekulation. Det här är att bara kasta fram en teori när man inte har en förklaring. Hade vi en förklaring borde den finnas med i betänkandet, men det finns ingen sådan. Det står klart och tydligt: Vi har ingen helhetsförklaring till den här utvecklingen. Det är alltså inte jag som spekulerar och det är inte jag som hittar på konstiga förklaringar. Det är tyvärr du som gör det. Jag säger bara att somliga bland allmänheten kan hitta andra förklaringar. Det vore förödande om de gjorde det. Sedan har vi det här med ärenden. Det är klart att vi inte granskar varje ärende varför det delas ut bidrag hit och dit. Men är inte en ökning intressant? Är det inte viktigt att få en förklaring från regeringen om detta? Är det inte vår uppgift att också granska den här mycket märkliga utvecklingen där det plötsligt blir en 30-procentig ökning av vissa ärenden och inte minst att dessa ärenden hamnar i bidragskategorin och det sedan visar sig inte alls ha fungerat som det borde ha fungerat? Pekar inte detta på en kultur som är problematisk? Det var inte i reglerna det brast utan i den kultur som fanns där tjänstemän och politiker inte gjorde vad de borde ha gjort. 62 () replik: Vad jag sade var att man såg en ökning i samband med ordförandeskapet i EU. Vad jag värjde mig emot var just att man skulle spekulera. Därför är det viktigt att gå vidare om man vill ha fakta. Det är möjligt att man kan begära att det ytterligare granskas. Då är det detta man ska göra. När det gäller den administrativa granskningen och dokumentationen samt handläggningen av de ärendena är det just det som vi har granskat. Tycker vi att en annan granskning ska göras har vi som ledamöter möjlighet att framföra det. 63 () replik: Det är, som du mycket väl vet, inte första gången som den här ökningen av personal granskas. Förra gången man gjorde detta hade vi ingen förklaring. Inte heller den här gången har vi någon förklaring. Om du tittar på siffrorna ser du att det inte finns något avbrott, ingen enskild händelse som förklarar att vi får 500 eller 1 000 fler anställda. har det inträffat. under socialdemokratisk regering har vi sett allt fler människor bli anställda. Framför allt är det de politiskt tillsatta tjänstemännen som har blivit fler och fler. Där är ökningen på bara otroligt mycket! Det finns, som sagt, praktiskt taget ingen annan verksamhet som jag känner till där anställningarna ökar så mycket som bland politiskt tillsatta tjänstemän. Är inte detta intressant? Borde det inte ges en förklaring? Är medborgarna inte tillräckligt mycket värda för att få en sådan förklaring? Jag undrar om vi bara ska säga: Ja, det händer. Det blir fler politiskt tillsatta tjänstemän. Ser du inget demokratiskt problem i att det blir fler bidragsärenden utan att vi förklarar varför? Lämnar inte detta utrymme för andra förklaringar som kan vara väldigt förödande för demokratin? Det tror jag. Det här ska vi, inte minst nu när vi sitter med i regeringen, vara väldigt försiktiga med, för demokratin förtjänar bättre. Ni har presterat dåligt underkänt! Det måste du erkänna. 64 (): KU äger granskningen. Vi har av praxis gjort så att vi har ägnat oss åt så kallad allmän granskning, administrativ granskning. Egentligen finns det ingenting som säger att det ska vara på det sättet, men det har blivit praxis. Vi granskar framför allt rutiner och processer i . Vi har granskat några olika områden. På vissa områden dyker vi ned vissa år, och vissa saker återkommer år . Det där är väldigt bra, för då håller vi tummen i ögat på regeringen och . intervjuades jag av en statsvetare som ska börja med någonting intressant, med forskning om . Det visar sig nämligen att väldigt lite är skrivet om . Det finns väldigt ytliga kommentarer men egentligen inga djupanalyser. Han frågade mig om KU:s granskning verkligen är nödvändig. Svaret på den frågan är ja. Först och främst kan man säga att jämfört med alla andra länder i vår omgivning finns det ett granskningsutskott som granskar regeringens agerande och hantering. Det är framför allt viktigt därför att när vi i KU säger någonting betyder det, som jag sagt, att vi håller tummen i ögat på regeringen. Den viktigaste effekten av KU:s granskning är egentligen den preventiva. När vi pekar på saker och ting väntar vi oss att regeringen ska rätta sig efter detta och justera så att saker och ting fungerar på ett bra sätt. Det finns ingen perfekt värld. Det kommer alltid att begås misstag, och det behövs nog ett granskande parlamentariskt öga. Det mesta har sagts i den här debatten om de olika frågorna och om återrapporteringen, som är väldigt viktig, men även när det gäller bidragsgivningen. Angående behöver regeringen förbättra sin redovisning av de åtgärder som vidtas med anledning av . Det finns också en intressant frågeställning om hur man ser på det här med organ och myndigheter i . Man ger en försiktig fingervisning om att det faktiskt finns en utredning som pekar på att man skulle kunna förbättra det. 65 (): Jag vill understryka det som Per sade inledningsvis, nämligen den stora enigheten kring slutsatserna i det här betänkandet i . Några delar förtjänar att uppehålla sig vid. Den delen som gäller redovisningen av föreningsbidragen sticker ut lite grann.