prot · GU0982 · 2007-03-27 00:00:00 — Vi i alliansen och i regeringen anser nämligen att det även behöver göras satsningar på vägar. Det är fyra partier i regeringen överens om. När det gäller trängselavgifterna och ett regionalt ansvar, som efterfrågade, vill jag säga att det pågår ett arbete med att ändra grundlagen för att vi ska kunna nå dithän. Uppenbarligen behöver grundlagen ändras. Det arbetet pågår just för att kunna ge en regional nivå ansvar för och beslutanderätten till att kunna ta ut vägavgifter. 104 (): Upplysningsvis vill jag säga att jag är från länet. Både ministern och jag, och för all del även herr talmannen, har under den här debatten blivit äldre. Vi närmar oss alltså åldersmässigt de tanter vi talade om . Vi kan sammanfatta debatten med att det inte är så mycket nytt under vårsolen. De borgerliga ministrarna är samlade när det gäller att bygga fler vägar. Helst ska man också se till att det är andra som betalar i form av PPP-modeller, OPS och allt vad de heter i alla fall just . Därefter får andra stå för finanserna. Jag kan förstå, , att ni inte vill lyssna på oss socialdemokrater, men varför lyssnar ni inte på borgarna i , i länets övriga kommuner och i ? De är inte alls överens med regeringen om att vi ska använda trängselskatterna enbart till vägar. Också de vill ha mer kollektivtrafik. har sagt rakt ut att de vill att intäkterna från trängselskatterna ska gå till kollektivtrafik. Och har sagt att regionen bör få bestämma vart pengarna ska gå. De är väl lika blå som ni i regeringen? Dessutom har invånarna i sagt sitt i en folkomröstning. Varför går emot den folkomröstningen? Svaret på min interpellation visar att ni saknar den politiska viljan att lösa storstadens trafikproblem både på kort och på lång sikt och att ni egentligen inte bryr er om hur vi tar oss fram i storstadsregionen eller vilka verkliga effekter det för med sig. Genom att hoppas kunna finansiera vägbyggen med lån lämnar man över det hela. Då blir det inte så mycket kollektivtrafik. Jag tycker att vi måste satsa mer på kollektivtrafiken, inte minst med tanke på dem som sedan ska betala vägsatsningarna. Då kan de åtminstone säga att luften blivit bättre och att vi i alla fall tänkte på klimatet. 105 (): Jag tror för min del att det finns anledning att vara återhållsam när det gäller löften. Under de som gick efter Dennispaketets framförande blev det väldigt lite gjort. Jag håller med om att detta är en debatt som vi har fört vid andra tillfällen också. hade en intressant infallsvinkel. För oss som råkar bo i denna region och försöker ta ansvar för den är det naturligtvis besvärande att det tycks gälla andra finansieringsprinciper för kollektivtrafik, särskilt spårvägarna, än för resten av landet. Jag ska återkomma till det i nästa interpellation, för den frågan är väldigt intressant. Jag tror att vi kommer att ha färdigbyggd och att det kommer att ske i samverkan över partigränserna. Det är nödvändigt att man visar den styrkan. Det är också otroligt viktigt att vi inte startar projekt som är illa finansierade. Jag ser en styrka i det upplägg som regeringen har. Man har verkligen försökt få hela finansieringen färdig innan man sätter i gång. Det var en av de saker som man tog alltför lätt på i den förra regeringen, även om man lovade ganska mycket då. Det här projektet är det som vi nu måste genomföra. Det är viktigt att vi får god finansiering och kan komma i gång väldigt snart. 106 (): Det är alltid intressant att debattera med . eller senare kommer han till det havererade Dennispaketet i alla sammanhang. Det är intressant, tycker jag. Jag håller med om att det är viktigt att man håller sig till de planer man har lagt fast och att man dessutom utvärderar dem och kollar att de håller över tiden och att de håller ekonomiskt. Det tycker jag är vettigt. argumenterar också om underhållet. Det här är så intressant att man egentligen borde ha en särskild interpellationsdebatt eller åtminstone debatt om just underhållet. Det är ett problem som man har med alla infrastrukturhållare praktiskt taget vart man än kommer. Kommunerna har ett underhållsberg. har ett underhållsberg. och de stora infrastrukturhållarna som SL har också det. Det är bara att konstatera att man någonstans har prioriterat fel. Det jag kan konstatera och det har inte så mycket med politiska majoriteter att göra är att man av någon anledning har valt bort underhållet, kanske därför att det är mindre populärt. Det finns en sak som jag tycker skulle vara intressant. Man talade under förra mandatperioden ofta om PPP-lösningar för diverse trafikproblem, som kunde vara precis var som helst i landet. Jag lyssnade med stort intresse på utfrågningen i trafikutskottet om , där bland annat var med. Han gjorde bedömningen att PPP visserligen skulle kunna hjälpa, men inte hela vägen. Vad gör statsrådet för bedömning vad gäller användandet av PPP för att kunna klara kollektivtrafiken? Det gäller naturligtvis också vägtrafiken, men debatten handlar om kollektivtrafiken. 107 Statsrådet (): Interpellationsdebatten handlade inledningsvis om kollektivtrafiken, men handlar den om allting. sade att underhållet inte har prioriterats. Jag kan ställa frågan: Varför har det inte prioriterats? Varför har ni inte agerat för att förbättra underhållet? Det är säkert precis som sade: det ger inga rubriker. Det är inte genom att sköta det som man en gång har investerat i som man får de braskande rubrikerna. står vi där med problem på både väg- och bansidan. De nya, stora investeringarna löser inte problemet. Först måste vi gradera upp underhållet, som har misshanterats. Jag tycker att det är beklagansvärt att den tidigare regeringen med sina samarbetspartier inte har gjort den prioriteringen, utan har lagt pengar på stora projekt, vilket gör att man nu står i en situation med dubbla krav på budgetar. När det gäller PPP eller offentlig-privat samverkan vill jag vara övertydlig. Det är ett komplement till den finansiering som staten står för. Det är fråga om alternativ finansiering som ett komplement. Det arbetet håller vi på med. Jag tror att det är avgörande att staten är en bra aktör om och när vi träder in i den typen av offentlig-privat samverkan. Det är avgörande att det är en vinnavinna-situation för det privata och det offentliga. Annars gör vi varandra en otjänst. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellationerna 2006/07:365 och 399 om intäkter från trängselskatt och demokrati 108 Statsrådet (): har ställt följande tre frågor till finansminister : 1.Vad avser statsrådet att göra för att själv ska få avgöra hur intäkterna från trängselskatten ska användas? 2.Vad avser statsrådet att göra för att intäkterna från trängselskatten, i enlighet med folkomröstningen, ska kunna användas till både vägar och kollektivtrafik? 3.Vad avser statsrådet att göra för att intäkterna från trängselskatten ska användas på ett sätt som gynnar jämställdhet och fördelningspolitik? har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att följa resultatet från folkomröstningen. Vestlund har även frågat mig hur jag avser att säkerställa att trängselskatten används på bästa sätt för invånarna i . Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara båda interpellationerna. är i stort behov av en utvecklad och väl fungerande infrastruktur som bättre kan möta nuvarande och kommande transportbehov. Det finns behov av nyinvesteringar i både järnvägs- och vägnäten. Regeringen har därför presenterat ett åtgärdspaket i fyra delar. Regeringen har givit i uppdrag att som förhandlingsman ta fram en demokratiskt förankrad lösning för trafiksituationen i . Förhandlingen ska ske inom den finansieringsram som gällande infrastrukturplaner för länet utgör. Som komplement härtill kan intäkter från vägavgifter i form av trängselskatt användas för väginvesteringar. Regeringen har vidare i uppdraget till förhandlingsmannen uttalat sin avsikt att inhämta synpunkter från angående möjligheterna att tillåta uttag av lokalt eller regionalt beslutade vägavgifter i syfte att finansiera transportinfrastruktur. Med sådana vägavgifter blir också användandet av intäkterna en fråga för den lokala eller regionala nivån att besluta om. Regeringen har haft att förhålla sig till inte en utan femton folkomröstningar angående trängselskatten, genomförda runt om i . Såväl som betonar i sina interpellationer vikten av att ska ha inflytande över trängselskatten och användningen av intäkterna från denna. Jag instämmer i det och därför har det också varit angeläget för regeringen att väga samman det tvetydiga utfallet av folkomröstningarna. Regeringens utgångspunkt för förvaltandet av folkomröstningsresultaten har varit att samla regionen till en trafikpolitisk samsyn kring prioriteringar och finansiering av åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen, där hänsyn tas till kollektivtrafiksatsningar. Det är i detta sammanhang viktigt att komma ihåg att en väl fungerande väginfrastruktur är avgörande inte enbart för biltrafiken utan även för kollektivtrafiken eftersom även bussar utnyttjar våra vägar. är och förblir vidare landets tillväxtmotor och får absolut inte bli en propp för utveckling och tillväxt. Det viktigaste är då att försöka se till att vi från alla olika källor kan få fram så mycket pengar som möjligt till transportinfrastrukturen. Finansieringsbehoven är omfattande. Stora resurser är avsatta i de nationella planerna vad gäller både infrastrukturen och kollektivtrafikens spårfordon. Men det kan konstateras att de statliga medel som den förra regeringen avsatte i de nationella väg- och banhållningsplanerna är otillräckliga. För ett byggande av träffade under den tidigare regeringen ett genomförandeavtal med och om bland annat medfinansiering. I syfte att uppnå ytterligare medfinansiering innan regeringen fattar beslut om ett eventuellt byggande av har förhandlingsmannen fått i uppdrag att genomföra en förhandling med i första hand regionala och lokala aktörer i och . För vägsidan har regeringen gjort bedömningen att kompletterande finansiering ska ske genom att trängselskatten återinförs och att intäkterna fonderas för investeringar i väginfrastruktur. Därigenom tar staten sitt ansvar och bidrar till att samla regionen i en trafikpolitisk samsyn som förvaltar folkomröstningsresultaten. Det är fel att ställa användningen av trängselskattens intäkter mot en satsning på kollektivtrafiken, jämställdhet och god fördelningspolitik. För det första kommer återinförandet av trängselskatt att ha en positiv inverkan på kollektivtrafiken genom den förbättrade framkomligheten, för det andra har betydande och nödvändiga satsningar gjorts med statliga resurser för att förbättra kollektivtrafiken i och för det tredje bidrar också en förbättrad infrastruktur till att kan utvecklas och integreras och att klyftor kan överbryggas. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 109 (): Det känns lite som déjà vu här också, som att man får diskutera samma sak en gång till. Men jag ska försöka hålla mig till det som interpellationen faktiskt handlar om, nämligen intäkter från trängselskatt och den demokratiska aspekten. höll man i en lokal folkomröstning om man skulle införa trängselskatt eller inte. Glädjande nog valde stockholmarna att säga att de tyckte att försöket hade fungerat bra, med bättre fungerande trafik, bättre trafikmiljö, bättre boendemiljö och så vidare. På valsedeln sade man faktiskt att om man skulle införa trängselskatt skulle den användas till satsningar på både kollektivtrafik och vägar. Detta stod alltså på själva valsedeln. Då blir man inte glad när man ser hur utfallet av detta blev i regeringens proposition. Där säger man enbart att man ska göra samhällsekonomiska bedömningar, och där har man kommit fram till att man ska dra ned satsningar på spårbunden trafik och satsa mer på vägar. Det gäller inte bara i , utan det gäller generellt. Man ska dra ned på spårbunden trafik och satsa mer på väginvesteringar. När vi talar om klimatpolitik och trafiksäkerhet är alla överens om att det vore jättebra om fler reste kollektivt och mindre med privatbilar. Det vore jättebra ur trafiksynpunkt och ur trafiksäkerhetssynpunkt. Men när vi diskuterar investeringar och samhällsekonomisk analys är det helt plötsligt väginvesteringar som gäller. vill jag inte att ministern ska slingra sig här. När det gäller demokratifrågan har jag ändå fått ett svar, nämligen att får se över frågan och möjliggöra att man flyttar över ansvaret till lokal och regional nivå. Det är bra, och jag hoppas att utredningen kommer fram till det. Det finns för övrigt en flerpartimotion, där bland andra från står som undertecknare, som föreslår exakt detta. Jag hoppas att vi kan komma dithän att det fungerar på det här sättet. Min fråga är: Hur kan regeringen tolka utslaget från folkomröstningen, där man säger att pengarna ska användas till både kollektivtrafik och väginvesteringar, som att pengarna ska användas bara till väginvesteringar? Det säger ministern ju också i svaret: Som komplement härtill kan intäkter från vägavgifter i form av trängselskatt användas för väginvesteringar. Lite längre fram säger man: För vägsidan har regeringen gjort bedömningen att kompletterande finansiering ska ske genom att trängselskatten återinförs och att intäkterna fonderas för investeringar i väginfrastruktur. Sedan säger man, apropå fördelnings- och jämställdhetsfrågor, ungefär att man inte ska gnälla, för om vi inför trängselskatt kommer det att finnas färre bilar i centrum, och då blir det bättre framkomlighet för kollektivtrafiken. Om man då vill att fler människor ska resa kollektivt så ska de kunna ta sig fram, inte i boskapsvagnar utan med en väl fungerande kollektivtrafik som är attraktiv och tillgänglig för så många som möjligt. Då håller inte resonemanget. Jag nöjer mig om jag kan få fram ett svar på fråga nr 2: Hur kan man tolka utslaget av folkomröstningen så att man helt utesluter satsningar på kollektivtrafik? Man säger att det får ordnas på andra sätt. Hur läser regeringens företrädare valsedeln? Kom inte med talet om att det var flera kommuner runt omkring som höll folkomröstningar som något slags alibi för att man kan tolka det hela på ett annat sätt. När man röstade i , där vägtullarna faktiskt finns, röstade man för att de ska användas för kollektivtrafik och väginvesteringar. För min egen del tycker jag att det skulle ha varit jättebra om man bara hade skrivit kollektivtrafik, men står det bådeoch. Hur kan man då utesluta det ena? 110 (): Låt mig först tacka för svaret. Den här debatten handlar i huvudsak om huruvida regeringen ska följa folkomröstningsresultat i eller om man ska svika de väljare som har röstat i folkomröstningen. Man hänvisar då till att man har att förhålla sig till de 15 kommuner som röstade. Om det skulle vara på det sättet skulle man väl ha bestämt sig för att över huvud taget inte införa några trängselskatter. Om man räknar ihop alla röster blir det sammanlagda resultatet att man inte ska ha trängselskatter. Då vore det väl naturligare för regeringen att gå alla till mötes, om man nu använder detta argument. Såvitt jag har förstått har det funnits ett tryck på regeringen om att man ska följa folkomröstningsresultatet från . Frågan är: Vill verkligen regeringen att den region som har beslutat om detta också ska ha inflytande över hur medlen investeras, eller vill man det inte? I det här fallet sade man att medlen skulle gå till väg- och kollektivtrafik. Det man nu har valt är en konstruktion där man i princip sviker alla som har varit engagerade, både dem som vill använda pengarna till väg- och kollektivtrafik och dem som inte ville ha några system alls. Man säger nej och att man ska följa sitt eget system. Alltså har man svikit väljarna i den här regionen. Visst behövs det pengar till väginfrastruktur. Jag är den förste att erkänna det. Vi kommer säkert att återkomma till väginfrastrukturen i i fler debatter. Men just nu handlar det om vem som ska ha inflytande över hur pengarna används. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg vad den här kammaren har uttalat inte bara en gång utan : En förutsättning för införandet av trängselavgifter är att de medel som inflyter också får stanna i regionen. Vidare har man sagt att det måste vara kommunerna eller regionerna som ska besluta om införande av sådana trängselavgifter. Det här skrevs då vi pratade om trängselavgifter. Bland annat har det skrivits i trafikutskottets betänkande 2002/03:TU3 om transportpolitik. Det har skrivits vid flera andra tillfällen också. Jag tror att detta i grunden handlar om någonting annat, som var inne på förut, nämligen nostalgin kring Dennispaketet. Man vill ha en gemensam uppgörelse, helst med ett antal gubbar och kanske en eller annan dam, som har kommit till i stängda rum och inte redovisas utåt. Det var ju precis detta Dennispaketet var. Det var också Dennispaketets akilleshäl. Det var svårt för människor att acceptera allt i Dennispaketet, och det kommer att bli så med ett Cederschiöldpaket också, för det är väl det man är ute efter. Jag kan inte läsa det på annat sätt. Jag ska kommentera en sak till. Det här med låter jättebra. Men problemet är att då ska stockholmarna i verkligheten betala trängselskatt under medan vi väntar på att grundlagen ändras. Det ska ju inte gå att göra det hur lätt som helst, och det tror jag att vi alla här i kammaren är överens om. Men ska någon annan än bestämma vad pengarna ska gå till. Det tycker jag är ett hyckleri. Återigen sviker man väljare, oavsett om de röstade ja eller nej i folkomröstningen. Jag tycker att detta är ett svek från regeringen, och jag är mycket intresserad av att höra vad regeringen har för tankar förutom att man vill diskutera detta i en sluten utredning som få får vara med och diskutera i. 111 (): Det kommer väl inte som någon jätteöverraskning att jag tillhör dem som röstade nej i folkomröstningen. Jag bor utanför men tillhör länet. Jag tycker dock att regeringen har kommit med en bra avvägning. Att använda ord som svek tycker jag är för hårt. Det var olika folkomröstningsresultat. Man måste komma till ett beslut. Några måste få rätt och några måste få fel. Jag för min del och jag tror att många som röstade nej har gjort det har kommit till ståndpunkten att något måste göras åt trafiken. Som en del i ett större paket är även jag beredd att acceptera att min röst vägde något mindre tungt än många andras röster i och att man får införa trängselskatt där. Däremot tycker jag att det är mer bekymmersamt med den nuvarande oppositionens förändrade motivering. Jag uppfattade när vi diskuterade detta att trängselskatten var en miljöåtgärd i . , när man hör diskussionen här, är det någonting helt annat en finansieringsform. För min del ser jag det fortfarande framför allt som en miljöåtgärd. Det är inte en finansieringsform. Därför menar jag att i den del som interpellation handlar om är det ganska ointressant vilken ficka man tar pengarna ur. Det har jag sagt i den här kammaren tidigare. Det handlar inte om ifall pengarna går till det ena eller det andra, utan det viktiga är att de går till det sammanlagda trafikprojektet i . Jag kan tycka att man borde finansiera det på ett annat sätt, men jag bestrider inte för att det kommer mer pengar till genom att man inför trängselskatter dock alltför lite, kan man tycka. Jag tycker att har alldeles fel på en punkt, när han säger att det nu kommer mindre pengar till kollektivtrafiken. Hela den Cederschiöldska tanken och det uppdrag han har fått är att få mer pengar till regionen. Jag delar dock bekymmer över att detta i så hög grad finansieras inom regionen och på annat sätt än man gör i övriga . Det tycker jag är ett problem för oss som ska försvara hela landet. Så skulle man inte ha kunnat göra om man hade haft en folkomröstning i , såvitt jag förstår. Jag tycker att det allra viktigaste som statsrådet har att säga finns på s. 3 i interpellationssvaret. Det är fel att ställa användandet av trängselskattens intäkter mot en satsning på kollektivtrafik, jämställd och god fördelningspolitik. Jag uppfattar det som det övergripande målet. Vi måste göra många olika saker. Vi måste ha bättre kollektivtrafik; det tror jag att vi alla är överens om. Det kostar stora pengar. Det kommer absolut inte att räcka med de pengar som man nu har diskuterat. Det är en missvisning när man talar om att vägtrafikavgifterna skulle vara en lösning på kollektivtrafiken i . Sanningen är den som framgår av en promemoria från av : För perioden julidecember kommer det till och med att uppstå ett underskott om ca . Det beror på lite olika omständigheter. Tillskottet kommer att vara ganska litet . Det kommer att behövas väldigt mycket mer pengar. och många andra har alldeles rätt i att den här regionen behöver stora kollektivtrafikinvesteringar för att vi ska kunna tillfredsställa dem som vill komma resande från olika håll från och andra håll. Vi tycker att det är viktigt att kan vara just den tillväxtmotor och det centrala nav i som denna vackra stad kan vara. 112 Statsrådet (): Alliansen har vidgat perspektivet och ansvaret runt för att finna en samlad lösning för och för . Därmed kan vi skapa en bättre miljö i . Alliansen sade tidigare, före valet, att man ska ta hänsyn till alla parter som var med och deltog i sina folkomröstningar. Efter det har regeringen gjort ett övervägande där vi i detta paket också därmed lägger in vägar på ett mycket tydligare sätt i trafiklösning. Vi tycker att det är rimligt att de som är med och betalar trafiktullar också får en återkoppling till bättre vägar och en bättre väginfrastruktur. Därför kommer trängselskatterna att vara en medfinansiering till de prioriterade vägar som det kommer att satsas på med kommuner inklusive . Det är det arbetet som nu bedriver på ett betydligt mer fördjupat och demokratiskt sätt. Jag tror att detta är svar på frågeställning om del 2. Detta är den prioritering och den avvägning som vi har gjort tidigare. Alliansen väljer att återinföra trängselskatten i syfte att skapa bättre förutsättningar för att utveckla en bättre miljö. Den tredje delen är att vi har som ambition att förändra lagstiftningen så att detta är en avgift som kan tas ut på regional nivå. Då får man ett regionalt ansvar. 113 (): Jag tycker inte att alliansen har vidgat perspektivet. Man tycks inte ha tagit åt sig modern transportpolitisk forskning när man kommer fram till att man ska göra en samhällsekonomisk analys. Innan man har gjort den analysen fastslår man ändå att det ska läggas förhållandevis mer pengar på att bygga vägar än på att satsa på till exempel spårbunden kollektivtrafik. Man undrar vad ni har för kalkyler för att komma fram till det. Vilka värden och vilka faktorer lägger ni in för att komma fram till den slutsatsen? Jag har en from förhoppning. Ni hade ett sidospår ett tag när det gäller , nämligen tredje spåret. Det enda som hände var att ni fördröjde projektet något och fördyrade det med någon miljard till, som var inne på. har ni kommit fram till att är det bästa, och det tycker jag är jättebra. Jag ogillar dock den finansieringsform som ni väljer. Det har jag framfört i ett tidigare anförande. Det var många borgerliga politiker som sade nej till trängselskatt. Det var en väldig, aggressiv attack mot det. Sedan, när man såg att trängselskatten fick påtagligt goda effekter minskad trafik med så kom man på att det här nog var bra och att man ville återinföra det. Men ni följer inte resultatet på den valsedel som fanns i . Det är ett mycket märkligt sätt att agera. Ni skyller på att ni vill vara alla till lags och göra dem till freds runt om här i . Vi har fortfarande inte fått svar när det gäller på vilket sätt ni bidrar till att gynna det kollektiva resandet i när ni inför trängselskatt men använder pengarna till att delfinansiera nya vägar. Har ni tagit vara på den information som finns?