prot · GU0970 · 2007-03-01 00:00:00 — Jag tror att vårt engagemang för EU, vårt intresse för att få fram ett konstitutionellt fördrag och vår positiva inställning till utvidgning skulle vara än kraftigare om vi funderade över hur vår världsdel skulle ha sett ut om vi inte hade haft EU. Det är självklart att vi inte kan vara nöjda med allt som sker i EU:s namn, men det kan vi ju inte vara med allt som sker i våra kommuner heller, eller i vår riksdag och i , vare sig vi har den ena eller den andra färgen på regeringen. Självfallet ska vi ha en frejdig debatt om EU, men vi borde åtminstone kunna tillstå att EU har skapat möjligheter för att samsas. Det är min övertygelse att EU i allra högsta grad medverkat till, som det brukar heta, att andas med båda lungorna. Jag tror att en tysk, en irländare eller vilken nationalitet jag än räknar upp kan vara med och fatta beslut som är positiva också för . Jag tror till och med att svenskar kan fatta beslut som är positiva för rumäner och portugiser och vad jag än räknar upp. Om vi vet att vi är beroende av varandra gränslöst beroende av varandra varför ska vi då inte finnas med tillsammans i beslutsfattandet? Vi behöver nog i någon mån ta oss ur föreställningen att alla nationer söder om är i det närmaste präglade av illvilja och att vi svenskar under alla förhållanden har hand om den mesta klokskapen och är de som alltid fattar de mest osjälviska besluten. I en alltmer globaliserad värld vill vi väl inte inbilla oss att det vore ens möjligt att möta framtiden och alla utmaningar med i stort sett enbart bilaterala relationer? I detta sammanhang, herr talman, vill jag gärna så där i förbifarten nämna att det ju inte är enbart politiska beslut som har sett till att vi har kommit närmare varandra. Det har naturligtvis också tekniken och teknologin. Det räcker att nämna Internet och de enorma kommunikationsmöjligheter som finns. Vi har naturligtvis i detta avseende inte nått vägs ände. behöver bli en än mer samlad kraft för att internationellt vara med och främja mänskliga fri- och rättigheter, fred och frihet samt sociala förbättringar runt om i världen. De som längtar tillbaka till det som fanns, med höga murar mellan länder detta enligt min uppfattning ja, de motverkar den kraft som och EU kan vara i demokratins och de mänskliga fri- och rättigheternas tjänst i världen. Ingen ärlig människa kan förneka att har främjat demokratisering i många avseenden, i många länder och i många sammanhang, och detta, herr talman, kan väl ändå ingen som vill se demokratisering ogilla? 6 (): EG är som en cykel. Den måste vara i rörelse för att inte välta, och rörelsen går ut på att kontinuerligt flytta makt och myndighet från nationella parlament till EG. Så sade , belgaren som ledde arbetet med att utarbeta . Den devisen gäller än . Ständigt flyttas makt från medlemsländer till EU, som ständigt lägger under sig allt fler politikområden. Det förslag till som avvisades av folkomröstningar i och byggde vidare på tanken om ett med flagga, nationalhymn och unionsmedborgarskap ett sista steg i den gemensamma utrikespolitiken med en gemensam utrikesminister bland mycket annat. Inget tillåts hindra denna utveckling, inte ens folkets vilja uttryckt i folkomröstningar. Trots att fördraget avvisats tar processen nu fart, påhejad av . Fransmän och holländare ska återföras till den på förhand utstakade vägen, precis som när gjorde sitt uttalande . Rörelseriktningen ligger fast. Men EU:s makthavare borde stanna upp, vända sig om och se att man inte har befolkningen med sig i superstatsbygget och att det saknar demokratisk legitimitet. Den demokratiska klyftan i EU är enorm. EU:s medborgare struntar ju i EU-valet. Förtroendet för EU och dess institutioner är lågt, och i stöder det svenska EU-medlemskapet enligt . Den största kritiken det ser vi i undersökning efter undersökning finns bland de maktlösa, bland låginkomsttagare och bland kvinnor, medan höginkomsttagarmän i storstäder uppvisar det starkaste stödet för EU. EU är ju också de sociala klyftornas union med många arbetslösa och stora inkomstskillnader, med rikare medel- och överklass sida vid sida med fattiga invånare i förorter, där våldet aldrig är långt borta och där det ropas på fler övervakningskameror och tuffare poliser i stället för på den välfärd som inte längre finns. Barnlösa människor i karriären kan utnyttja den fria rörligheten och skaffa sig mer välbetalda arbeten, medan den unga mamman i måste gå till flera arbeten för att klara sitt uppehälle och aldrig vet vilken dag hon ska bli arbetslös. På järnvägsstationerna i sitter handikappade bredvid ensamstående mammor med småbarn i famnen och tigger för att överleva. På den spanska landsbygden plockar säsongsarbetande gästarbetare tomater tillsammans med papperslösa flyktingar. I vägkorsningarna syns insmugglade prostituerade, det moderna slavar. Detta mångmiljonhövdade EU är också en del av unionen, även om de kanske inte själva upplever det så. För dem finns inget socialt skyddsnät. De drabbades av den flexibilitet, den fria rörlighet och de moderniseringar av trygghetssystemen som skulle göra oss alla så fria och lyckliga. De fick inte del av växande välstånd de betalade priset för det, och detta medan rusiga makthavare sjunger marknadskrafternas lov. Vi vill naturligtvis från sida verka för att den nuvarande rörelseriktningen överges och att demokratin sätts främst i stället för att behandlas som något som katten har släpat in, och vi vill markera att unionen misslyckats på centrala områden och att den demokratiska klyftan inte kan lösas med mindre än att man börjar flytta makt från unionens institutioner till dess medlemsländer och dess medborgare i stället för tvärtom. Vi måste börja verka för utjämnade sociala skillnader i EU, för en utbyggd välfärd där ingen tvingas tigga för att man har varit sjuk för länge och för att medlemsländerna själva ska få utforma sin ekonomiska politik i stället för att låta unionen agera budgetpolis mot länder som anses ha för dyr sjukvård eller för generös a-kassa. Den nuvarande utvecklingen är den motsatta. Man vill samordna sig ännu mer på dessa områden. Att man lyfter in arbetsmarknadspolitiken är naturligtvis bra, men hur gör man det? Jo, man vill fortsätta pressa ned de offentliga utgifterna, försämra anställningstryggheten och införa flexicurity, det vill säga man nöjer sig inte med att den ensamstående mamman i måste gå till flera arbeten och att hon behöver oroa sig för om hon ska ha jobbet kvar . Man vill öka otryggheten ytterligare, därför att det ska bli lätt att få jobb, men det ska också bli lätt att bli av med jobbet. En del kallar det arbetsmarknadspolitik, en del kallar det klassisk socialdemokratisk politik jag kallar det för social dumpning. Det är en väg som måste överges. I stället måste medlemsländerna ges möjlighet att självständigt utforma sin arbetsmarknadspolitik och socialpolitik så att det också blir en skillnad på om väljarna i respektive land har valt en högerregering eller en vänsterregering. tar processen kring en ny fart. sade att det var enighet i om konstitutionen som en bra kompromiss. Det var väl inte riktigt sant. är kritiskt mot att skapa en konstitution som innebär ytterligare överstatlighet. Vi är kritiska mot att det då inte var någon diskussion om att underställa svenska folket konstitutionen i form av en folkomröstning. Även nu tycks både regeringen och Socialdemokraterna ha låst sig till att en folkomröstning inte behövs. Detta sker som man säger att man ska förankra EU-frågorna bättre hos befolkningen. Jag hoppas att replikomgången kommer att ge svar på hur dessa ställningstaganden hänger ihop. 7 (): Tack för den inledande EU-diskussionen, . När man hör alla dessa vackra ord i alla fall från de första talarna, allianspartierna och Socialdemokraterna måste man ställa sig frågan varför folket inte älskar EU. Det skulle ju vara så jäkla bra om det var allt detta som ni berättade att det skulle vara. Det skulle vara fråga om en aktiv miljöpolitik, samarbete, inga gränser mot omvärlden, arbetsmarknadspolitik och jämställdhet. Ni fick med allt. Men det är inte så vanliga medborgare uppfattar EU. Där är skillnaden, det vill säga skillnaden i vad ni vill påvisa att EU innebär och vad vi vanliga människor ser att EU innebär. Skillnaden är enorm. Jag ska ge några exempel. Vi hörde radion , och vi såg tidningarna. EU ska nu författa en historiebok. Det ska vara en gemensam historiebok för alla EU:s länder. Ska EU börja lägga sig i historieskrivningen? skolminister tycker att det är en bra idé. När vi flyger numera det ska vi helst inte göra, men om vi gör det därför att det inte finns bra tågförbindelser slängs det bort tusentals kilo halvfabrikat därför att vi inte får ta med drycker in i flygplanen. Det slängs mängder av produkter. Flygplanspersonalen säger själv att man inte förstår varför. Vi har jordbruksstödet. Det finns mängder av frågor där verkligheten för oss inte ser likadan ut som den bild ni försöker måla upp om hur EU-medlemskapet har varit, är och skulle kunna bli framöver. huvudpunkt är att vi egentligen inte tycker att medlemskapet är bra. Men om vi ska vara med i elitprojektet måste var en aktiv del i arbetet. Vi kan inte sitta på åhörarläktaren som ja-sägande nickedockor, som tyvärr har varit erfarenheten. Passivt medlemskap gör sig inte gällande, är vår utgångspunkt. Det ska vara en aktiv och konstruktiv politik för att få bort jordbruksstöden och för att förändra EU:s stöd som går till kolkraftverk. De ska naturligtvis inte gå till kolkraftverk i EU utan till förnybara energikällor för framtiden. Klimatpolitiken måste bli verklighet. Tyvärr var det inte som förde fram idén om att försöka få ett EU-mål om att minska utsläppen . Det var idé. Det tog innan statsministern och miljöministern kom på att det inte var en så dum idé. Det var dessutom efter det att man hade samrått med . Då skrev man en artikel på . Men det var inte idé utan man stod även där på åskådarläktaren. Frågan är nu hur länge ska stå på åskådarläktaren. Hur långt kommer att aktivt driva frågan för att få med sig de andra länderna i målet att minska koldioxidutsläppen ? Ska vi sitta och vänta och se vad de andra länderna kommer fram till? Jag och tycker givetvis att klimatfrågan är den viktigaste utmaningen för framtiden. Då måste det vara en aktiv politik i EU men naturligtvis också i . Vi inväntar fortfarande några konkreta punkter från den nya om vad man tänker göra, men vi behöver också lösningar på global nivå. Vi måste kunna ta olika steg, och något land måste vara föregångare och visa att det finns miljöteknik, att det går bra med en miljöomställning och att det skapar arbetstillfällen i men också i de EU-länder som är aktiva och i andra länder i världen. kommer i EU att inte bara handla om klimatpolitik. Det handlar också om att man och kom fram till att människor inte älskar EU och man undrade vad man gjorde för fel. Då tillsatte men ett konvent. Det blev en som skulle föra EU närmare människorna. Två länder hade folkomröstningar om detta. Resultaten blev nej, att det inte var en bra idé. Därför begravdes EU-konstitutionen. , plötsligt, får man för sig att den förmultnade EU-konstitutionen ska grävas upp. Skelettbitarna ska plockas upp och något nytt för EU:s framtid ska göras. Jag tycker inte att skelettpinnarna är den bästa utgångspunkten för att forma framtidens EU, för en aktiv klimatpolitik, för en aktiv politik för framtiden. Det är 1990-talets lösningar på gårdagens problem. Vi måste ha ett nytt arbetssätt för EU, för länder och för framtidens utmaningar. Där är inte konstitutionen den bästa. Om man vill föra EU närmare människorna, varför kan man inte anordna en folkomröstning om framtidens EU? Alla människorna måste vara med på tåget och föra en aktiv debatt. Det räcker inte, som EU-ministern säger, att träffa kommunfullmäktige- och landstingsledamöter. De är jätteviktiga. Jag vet att de gör ett jättebra jobb, men vi måste engagera hela befolkning i detta. Därför är en folkomröstning om ett framtida förslag på hur vi ska arbeta i EU det absolut bästa för att få bred uppslutning bakom färdriktningen. 8 Statsrådet (): Tack för alla inlägg. Det är en rolig debatt. Det är roligt att vi diskuterar konkreta EU-frågor. I många frågor, inte alla, finns en samsyn. Det stärker oss i vårt arbete med att förändra och förbättra EU. står enat bakom förslagen. Det gör oss bättre rustade att driva på det som är bättre för att kunna förändra det som inte är bra. Det är det vi ska ha EU-medlemskapet till, det vill säga utveckla de frågor som känns viktiga för oss. sade att vi skulle bryta den inre marknadens överhöghet. Jag är inte riktigt säker på om hon menade det eller om det är en socialdemokratisk uppfattning. I så fall är det ett brott mot hela EU-tanken. Den inre marknaden är ju grunden i EU och grunden för samarbetet. Om vi ska bryta med den blir det konstigt att driva medlemskapet vidare. Jag tror att hon kanske snarare menade att vi skulle ha ett större fokus på de sociala frågorna och välfärdsfrågorna. Lissabonprocessen och den inre marknaden är verktygen för att skapa en bättre välfärd. De är verktyg för att skapa ett mer konkurrenskraftigt i en global värld, större valfrihet för konsumenter och medborgare, ökad tillväxt och ökade investeringar som leder till mer jobb och som gör det möjligt för oss att satsa på välfärden. Den välfärden är i allra högsta grad i nästan alla avseenden nationell. Vi menar inte att detta är frågor som EU ska lägga sig i. Hur vi utformar vår skola, vår vård och vår omsorg är en nationell fråga och bör så förbli. Det kan vara angeläget att driva vissa viktiga frågor på EU-nivå, men om alltför mycket hamnar där imploderar EU inifrån. Vi måste fokusera på vad som är viktigt i de genuint gränsöverskridande frågorna. Det sades också att regeringen hade varit otydlig med vad vi vill med EU-medlemskapet. Låt mig göra en kort sammanfattning. Vi vill ha ett EU där de svenska medborgarna känner sig bekväma i medlemskapet. Hur gör vi det? Jo, genom att se till att EU styrs på ett modernt sätt, med ett bra konstitutionellt fördrag där regelverket är tydligt. Vi vill ha moderna budgetverktyg för ett modernt EU. Så är det inte . Vi hoppas på att få en bred samsyn i hur verktygen kan bli mer ändamålsenliga och fokusera på de frågor där det verkligen finns ett mervärde i gemensam finansiering i . Vi vill också att EU fokuserar på att leverera i viktiga frågor. Bara så kan vi göra så att människor känner sig bekväma med medlemskapet. Bara så kan vi göra så att folk känner att EU-medlemskapet är viktigt. Inga kampanjer i världen kan skapa en EU-känsla om vi inte kan visa att det EU levererar är viktigt för dig och för dig. Det vi gör tillsammans betyder någonting för dig. Det betyder någonting för vår gemensamma framtid. Det handlar om att utveckla den inre marknaden, som jag sade, för att skapa välfärd och ökad tillväxt. Det handlar om miljö. Här har EU tagit gigantiska steg bara . Jag skulle vilja påstå att är pådrivande där. Om det var eller som först vaknade upp och kom på de är inte så viktigt att diskutera. Sanningen är att driver väldigt hårt och har drivit att EU tillsammans skulle åta sig att minska växthusgasutsläppen . Vi nådde inte ända fram. Jag beklagar det. är ett framsteg. Vi hade gärna sett och vi driver fortfarande . Vi har inte fått med oss majoriteten. Jag beklagar det. Men att frågorna fortsättningsvis kommer att stå på agendan är jag övertygad om. Och utspel senast visar hur viktigt det här är även för andra länder än . Vi vill ha ett EU som är aktivt i utrikespolitiken, som talar med en röst, för då kan vi åstadkomma saker tillsammans. Vi kan skapa en bättre värld. Vi kan medverka till frihet och försoning, men bara om vi är eniga. Och vi vill satsa mer på den inre och yttre säkerheten. Det här är i kortform det som regeringen vill göra. Sedan får jag återkomma i min sista replik om några mer specifika frågor som rör konstitution och samråd. 9 (): Att den inre marknadens överhöghet måste brytas betyder helt enkelt att sociala och ekologiska dimensioner måste få ett helt annat inflytande över den råa kapitalismen. Under de som har varit medlem i Europeiska unionen har den förändrats på många områden. har haft stora möjligheter och har utövat inflytande på utvecklingen. Det har varit positivt. Det är ju därför vi undrar vad den borgerliga regeringen verkligen kommer att använda sin kraft till annat än sådana här ganska överordnade ord som vi har hört här. Hur har regeringen exempelvis tänkt agera för att minska den misstro som vi alla vet finns hos svenska folket när det gäller EU? har regeringen lagt ned och dragit in stöden till fackens kontor i som har varit en väldigt bra utbildningsverkstad för många människor i . Man hemligstämplar brev, och man samarbetar inte med och om fördraget. Tror EU-ministern att detta agerande minskar folkets misstro mot EU? Dessutom skriver DN att framtidsdebatten saknar en svensk röst. Det känns ju väldigt tråkigt, när vi nu är så positiva här . Vi socialdemokrater vill öka politikens verkningsgrad. Vi vill öka svenska folkets förståelse för vad EU betyder. Vi vill satsa mer av EU:s gemensamma resurser på att främja den hållbara tillväxten, få fler i arbete, stärka EU:s sociala dimension och stärka miljöpolitiken. Det är just så som marknaden ändå måste hägnas in. EU:s jordbrukssubventioner är orimliga. spenderar EU närmare hälften av sin budget på detta. Vi vill att jordbrukssubventionerna dramatiskt ska sänkas. Det är dags att starta det arbetet. Vi vill att regionalstödet ska koncentreras till de nya länderna. Vi vill också sätta stopp för flyttcirkus mellan och . Jag tror att det vore ett väldigt bra sätt att få svenska folkets förståelse för EU-arbetet. som EU-parlamentariker drev ivrigt den frågan. Vi hoppas att hon är beredd att göra det. Eftersom det här regleras i fördraget och arbetet med ett nytt fördrag just återupptagits är det hög tid att lyfta fram frågan. Det är också dags att höja rösten, statsrådet. Varför inte föreslå att till exempel Europeiska rådets möten förläggs till i stället. Det skulle ju göra att det blev en institution, och då kanske fransmännen skulle bli glada. Eller man kanske skulle skapa ett alleuropeiskt universitet och lägga det i parlamentets byggnad i . Jag är väldigt positiv till att man föreslår annat i stället för att bara säga nej. Jag tror att man också kan tänka sig att nästa myndighet som EU behöver man tycks ju behöva hur många som helst kan ligga i . Det är alltså dags att höja rösten nu och ta hand om det här. För att ska kunna ligga i framkant i EU-politiken bör regeringen redan nu sätta en dagordning för det kommande svenska ordförandeskapet. Vi socialdemokrater anser att bör prioritera miljö, sysselsättning, utvidgning och jämställdhet. Och jag hoppas att vi kan bli överens om det. 10 (): När man hör vänsterpartierna debattera EU hör man pessimistiska personer med negativa inställningar. Man kan ju undra. , du talade mycket om att det var den socialdemokratiska modellen som skulle styra EU. Vi vet ju hur den styrde och hur resultatet blev i form av arbetslöshet och utanförskap. Jag vill inte att vi i ska driva samma linje inom EU och få samma resultat i EU som vi fick av den socialdemokratiskt ledda regeringen här i . I slutet av den här månaden kommer vi att högtidlighålla att det är de sex staterna undertecknade . har unionen verkat i fredens och frihetens tjänst och utvidgats och fördjupats till att omfatta 500 miljoner människor och 27 medlemsländer. Varje gång EU utvidgas blir unionen en starkare kraft för demokrati, fred och frihet, inte bara i vår del av världen utan även globalt. Vi vidhåller att den europeiska unionen ska förbli öppen för alla europeiska demokratier som uppfyller de krav som medlemskapet ställer i form av Köpenhamnskriterierna. innebär en fortsatt utvidgning av EU nya exportmöjligheter för . blev och nya EU-medlemmar. Båda ländernas ekonomier växer starkt och utgör därmed mycket goda affärsmöjligheter för svenska företag. Allt fler länder har under handlat sig från fattigdom till välstånd. Det är svårt att se något exempel på motsatsen, där ett land nått högt välstånd i slutenhet. Därför är det så viktigt att tillhör kärnan i den europeiska unionen som en gång skapades för att säkra freden genom att främja handeln. Det är viktigt att EU även samarbetar med andra länder och regioner. Exempel på ett sådant samarbete är den så kallade Barcelonaprocessen som omfattar EU:s Medelhavssamarbete. Processen arbetar för att skapa fred och stabilitet i området runt och förstärka samarbetet i sociala och kulturella frågor. Vi får heller inte glömma bort den transatlantiska länken, herr talman. Ekonomierna i och är tillsammans världens största, och den största delen av världshandeln sker över . USA-marknaden är fortfarande större än hela den asiatiska marknaden sammantaget. exporterade svenska företag för dit. Det är glädjande att det råder en bred samsyn mellan och om marknadsekonomins och frihandelns betydelse. Denna samsyn utgör en god grund för att ytterligare stärka det transatlantiska samarbetet och de handelspolitiska banden. Mot denna bakgrund är det positivt att förbundskansler i sin roll som EU:s ordförande har tagit nya initiativ i handelsutbytet mellan och . inser att det inte är fruktbart att fortsätta en politik som utgår från föreställningen att EU och nödvändigtvis är handelspolitiska konkurrenter. Även om enskilda företag konkurrerar med varandra är handeln mellan länder och regioner alltid ett plussummespel där båda vinner. Det är högst angeläget att arbetet i Doharundan återupptas och fullbordas. 11 (): EU är en kraft för demokrati och demokratisk utveckling i . Det är en kraft som verkat för öppenhet och för ökad tydlighet. Mot den bakgrunden ser jag det också som ganska naturligt att kräva att EU självt har ett eget tydligt regelverk, ett regelverk som går att granska för den enskilde medborgaren, oavsett om det är här i , i , i eller var man nu tar sin utgångspunkt. Det är just det som är så tragiskt, om vi inte kan ge EU en yttre ram i form av ett nytt fördrag, ett fördrag eller en konstitution, en regelbok för EU . låter som en gammal historieskrivare, den typen som jag hoppas att vi inte försöker få om vi ska skriva något gemensamt europeiskt historieverk. Hon glömmer bort de gamla kommuniststaterna, som söker sig till EU för att få hjälp och stöd att bygga en rättsstat, att bygga institutioner, att bygga möjligheter för människor att växa och leva med mänskliga rättigheter. EU gör skillnad i vår närmiljö. Vi har EU som en brobyggare , i stället för en murbyggare. Det är verkligen en öppenhet som det är viktigt att vi lyfter fram i debatten och inte försöker bara skuffa undan. Ordförandeskapsperioden har berörts i den tidigare debatten. Jag tycker att det är viktigt att i det kommande ordförandeskapet fokuserar på några områden. Smalare men vassare är en naturlig utgångspunkt. Självklart, , är jobb och tillväxt en grundbult i arbetet med Lissabonprocessen tillsammans med miljöfrågorna. Men det ska naturligtvis inte göras genom att vi bygger regelverk och gör EU bredare, utan snarare genom att göra det möjligt för människor och företag att växa. Det är viktigt med en öppen debatt om de här frågorna och EU-frågorna. När Socialdemokraterna och efterlyser denna öppna debatt kan jag inte låta bli att fundera: Var har ni varit under de år som har gått? Vi har ju haft en tankepaus och en reflexionsrunda, och var har Socialdemokraterna varit i den debatten? Ni har ju haft en EU-minister, som åtminstone var i . Man kan fundera: Vad har ni tagit för ansvar? Jag tycker att det är bra att vi får en debatt här . Jag tycker att det är bra att EU-ministern åker runt i landet och talar om de här frågorna. Jag tycker att det är bra att vi nu har en regering som verkligen är närvarande och aktiv i samrådet. Det kommer att påverka, . Den bild du ser framför dig av en passiv regering är den gamla regeringen.