prot · GU0974 · 2007-03-14 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Klimatet 1 (): Herr talman och värderade tv-tittare! liberalerna har begärt debatten just nu på grund av två rapporter som har lagts fram om klimatförändringar i världen. Nyss publicerade FN:s klimatpanel sin fjärde rapport om klimatförändringar. Sålunda skriver i den rapporten naturvetarna: Det finns en ökad säkerhet kring bestämningen av den observerade globala uppvärmningen och dess orsaker och huvuddelen av den uppvärmning som skett är mycket sannolikt orsakad av ökade halter av växthusgaser i atmosfären. Som en illustration av detta anger man att har elva av de varmaste åren inträffat. Elva av de tolv varmaste åren har alltså varit . Detta är vårt utgångsläge. Författarna och naturvetarna säger att de nu överlämnar sin rapport och dess resultat till politiker och andra beslutsfattare för åtgärder mot temperaturökningen. Vilka är då åtgärderna, och vad kostar de? De frågorna tas upp i en andra rapport, den så kallade Sternrapporten, som innehåller framför allt en ekonomisk analys av klimatförändringar och metoder och styrmedel för att hantera situationen. Ett första syfte med den här debatten är rimligen att klarlägga i vilken utsträckning partierna accepterar den verklighetsbeskrivning som är ganska samstämmig i de två rapporterna. Framför allt bör vår debatt handla om vilka politiska mål och medel som kan och bör användas nationellt och internationellt för att stabilisera temperaturökningen på vår jord. Denna politiska uppgift förefaller helt möjlig att lösa. Ju tidigare och mer internationellt vi arbetar, desto mindre svår blir uppgiften. 2 Miljöminister (): Jag välkomnar verkligen initiativ att be om den här debatten. De två rapporter som nämner visar bakgrunden. Det är också en del i att klimat- och energifrågorna har dominerat ett . Alliansregeringen hörde till de allra första att ta ställning för att minska utsläppen av växthusgaser . Det drev på de regeringar som var mer ovilliga. EU har enats kring de mest radikala och ambitiösa mål som någon ländergrupp har ställt upp. Det innebär att EU har tagit ledningen för att nå en ny global överenskommelse om klimatet . Siktet är att engagera i arbetet och dra in snabbt växande ekonomier som och . ska axla sitt ansvar under det svenska ordförandeskapet. Alliansregeringen vill att ska visa ledarskap både genom det vi gör här hemma och internationellt. ska vara en ledande förebild för ett modernt samhälle, som är miljöanpassat och byggt på hållbara resurser, där en tillväxtvänlig politik kan bedrivas i samklang med jordens klimatvillkor. Därför bedrivs nu ett intensivt arbete runt om i landet, och alliansregeringen bidrar. Jag ska snabbt läsa upp olika åtgärder vi genomför. Allianspartierna etablerade koldioxidskatten under den förra regeringsperioden. fortsätter vi att ta vara på det styrmedlet. Klimatinvesteringsprogrammet fortsätter med ½ miljard kronor och . Gröna elcertifikat, som infördes , fortsätter under alliansregeringen och leder till snabbare utbyggnad av förnybar energi. För att få fram mer miljövänliga bilar satsar regeringen i årets budget på forskning och utveckling, och lika mycket satsas . Sex stora program drivs med fordonsindustrin. satsar regeringen på utveckling och forskning kring andra generationens biodrivmedel och lika mycket 2008. Också via årets budget betalar staten omkring 1 miljard för miljöforskning, som den brukar göra. Därutöver betalas miljöforskning via universitet och högskolor. Regeringen satsar på energirådgivning och regionala insatser. Vi satsar både och i stöd för energiinvesteringar, energieffektivisering och förnybara energikällor. Regeringens budget innehåller också särskilda stöd för vindkraft och solvärme. Regeringen satsar och 2007 på tankställen för biogas. Kraven för statens inköp av miljövänliga bilar har skärpts, så att av de nya bilarna som köps ska vara miljöbilar. Skattebefrielsen på etanol har förlängts. Den svenska bilparken ska bli mer miljövänlig. Därför har regeringen gjort det kostnadsfritt att lämna in bilen till skrotning. Producentansvar har införts. Trängselavgifter införs nu i för att förbättra miljön. satsar i järnvägar och även i SL. Mål har satts att personbilar i EU inte ska släppa ut koldioxid per kilometer. De frivilliga europeiska överenskommelserna har inte räckt till, och därför vill regeringen ha bindande europeiska lagkrav. För och övriga EU-länder sänks nu stegvis taket för utsläppshandeln. Regeringen vill skynda på utsläppsminskningarna genom ökad handel under taket. vill att utsläppshandeln ska utvecklas också för flyget. För att få ned utsläppen snabbt vill vi att tilldelningen ska ske genom auktion i stället för administrativ fördelning. Miljöministrarna i 2530 länder har bjudits till för dialog som förebereder nästa globala överenskommelse om klimatet. Ett miljötekniksamarbete har inletts med . Jag reste med svenska företag i . åker ambassadör i till och har med sig 30 svenska miljöteknikbolag. Så ser listan av insatser ut. Kom sedan inte och säg att inget görs och att det mesta stannar av! Dessutom ska mer ske framöver. För det första: Om klimatet ska kunna räddas måste vi runt om på jordklotet leva i samklang med jordens klimatvillkor. På toppmötet sade EU:s ledare att industriländerna behöver klara utsläppsminskningar på . Klimatfrågan är global och kräver ett globalt svar. När vi gör till en förebild vill vi ha tryggheten att de nödvändiga förändringarna också görs jorden runt. För det andra: EU är hemmaplan. När bilarna på den europeiska marknaden nu måste minska sina klimatutsläpp gäller det också bilarna här hemma. När taket för utsläppshandeln nu sänks i EU gäller det också industrier och energianläggningar här hemma. När satte bindande mål för minskade utsläpp och mer av både förnybar energi och biobränslen innebär det mindre utsläpp och mer miljövänlig energi också här hemma. För det tredje: Vägen till ett miljö- och klimatanpassat samhälle går över brett samarbete runt om i det svenska samhället. Allianser måste skapas över traditionella gränser: mellan politiker och näringsliv, mellan regering och opposition, mellan företag och forskare. Att vara en alliansregering innebär att utöva det ledarskap som krävs för att sådana allianser ska bli möjliga. Därför har vi bildat Kommissionen för hållbar utveckling under statsministerns ledning. Därför bjuder vi också in alla riksdagspartier till den parlamentariska beredningen för klimatfrågor. Och därför har det vetenskapliga rådet bildats. För det fjärde: Vägen till ett miljö- och klimatanpassat samhälle går också över utveckling av teknik, marknader och näringsliv. Det handlar om utveckling i riktning mot en lågfossilenergiekonomi. Genom innovationer och ny teknik har vi människor löst stora uppgifter . Den svenska miljötekniksektorn omsätter och ger mer än 50 000 jobb. Och potentialen blir större när länder runt om i världen klimatanpassas. Men rankas en bra bit ned på Europalistan för omsättning i miljötekniksektorn. Mer behöver göras. Politiken ska skapa villkoren och näringslivet behöver gå i spetsen för att ta vara på chanserna och skapa nya jobb och större export. Därför satsar regeringen både stort och brett på forskning, också tillsammans med näringslivet. När regeringen satsar ½ miljard kronor och på klimatinvesteringar är det med sikte på det förslag om en klimatmiljard som vi kommer att lägga fram framöver. Den offentliga sektorn ska skynda på utvecklingen. Miljökraven vid offentlig upphandling ska skärpas. Regeringen har lämnat en handlingsplan till för arbetet i kommuner, landsting och stat. För att stödja miljökrav i offentlig upphandling får och 6 miljoner 2008 och 2009. En av de svenska utmaningarna är att klimatanpassa trafiken. är ett stort land med långa avstånd. Vi klarar oss inte utan bilen. Men bilåkandet får inte förstöra klimatet. Utan bilen stannar , men utan miljöanpassad bilism tvingas bilen stanna för klimatets skull. Steg för steg ska skatter och ekonomiska styrmedel gynna miljövänliga val. Det är inte bilen som ska straffas ut, utan belastningen på klimat och miljö. Miljöbilsförsäljningen stiger nu månad för månad. Den miljöbilspremie regeringen ska införa kommer ytterligare att stimulera utvecklingen. Det ska löna sig att vara miljövänlig. För att göra det möjligt för miljömedvetna bilägare att efterkonvertera bensindrivna bilar till alternativa drivmedel lägger regeringen nu fram förslag som gör att kan godkänna typkonverteringssatser. Lagändringen kan gälla från . Både konsumenterna och bilindustrin ska ha klara spelregler. spretar regler och definitioner för miljöbilar. Regeringen kommer att presentera en nationell definition, som gynnar lägre utsläpp och snålare energiförbrukning och som man kan hålla sig till över hela landet, i regelverk och vid upphandling. Det måste bli lättare för konsumenterna att välja miljön. Därför ska regeringen lägga fram förslag om miljömärkning av personbilar. Vi kommer att bygga på förslag från med och . Det kan jämföras med hur vi märker vitvaror som visar energiförbrukning. ligger långt framme i utvecklingen, men globalt sett är vi ett litet samhälle. Hur ska vi ta vara på våra möjligheter och vårt ansvar? Jag är själv övertygad om att den stora utmaningen för vår generation av politiker är att i bred samverkan åstadkomma lösningarna. Frågan ställs också till var och en som sitter här i kammaren, vald som svenska folkets representant: vi gräla oss ur klimatproblemen eller behöver vi samarbeta? Det är bra att inleda en debatt som den med att ställa den frågan också till oppositionen. 3 (): Tack, , för anförandet och för den mycket omsorgsfulla genomgången av regeringens politik och den svenska situationen! De naturvetenskapliga resultaten är ett bättre beslutsunderlag än det som politiker normalt har, skulle jag vilja hävda. Klimatförändringen är ett allvarligt globalt hot, och utvecklingen kräver snabba och globala åtgärder. Av växthusgaserna utgörs av koldioxid. Av de globala utsläppen kommer från EU-länderna. bidrag till de globala koldioxidutsläppen är . Slutsatsen av detta är inte att kan slå sig till ro, utan slutsatsen är att vi måste vidta åtgärder både hemma, i och globalt. Vi har ingen trovärdighet om vi ska uppmana andra länder att vidta åtgärder. Vi har ingen möjlighet att övertyga andra om vi inte själva vidtar åtgärder på hemmaplan. Vad vi gör i betyder inte så mycket globalt om vi bara tittar på insatserna för koldioxidutsläppen. Men det har en helt avgörande betydelse för vår förmåga och trovärdighet när det gäller att övertyga andra länder om att de ska vidta åtgärder och delta i internationella, bindande överenskommelser. Den beslutssituation som vi världssamfundet står inför är unik på flera sätt. Det finns en fördröjning mellan utsläppen av växthusgaser och deras effekt på temperatur och havsnivåer. Redan har temperaturen i världen stigit med . Även om vi stannar alla utsläpp lär vi inte kunna hindra att den stiger med . Det som sker med klimatet är oåterkalleligt. Koldioxidutsläppen kommer att stanna kvar i atmosfären under minst 1 och där bidra till fortsatt uppvärmning och höjning av havsytans nivå. Konsekvenserna av temperaturhöjningen faller mer på fattiga människor i fattiga länder än på oss i i-länderna. Alla de här tre faktorerna fördröjningen, de oåterkalleliga konsekvenserna och deras orättfärdiga fördelning över jordklotet understryker betydelsen av att vi agerar omgående. Det är bråttom! Det är också ett av Sternrapportens resultat det är ekonomiskt att starta . Om världens länder inte skulle förmå sig att agera och i praktiken acceptera att temperaturen fortsätter att stiga blir kostnaden kanske lägre bruttonationalprodukt . För del mycket förenklat räknat är i så fall besparingen med att agera nu i stället för om några decennier uppåt . Världens koldioxidutsläpp och energiförsörjning måste i huvudsak lösas med modifieringar av känd teknik. Det faktum att vi världssamfundet har begränsat med tid innebär att vi inte bör fly till alltför stora förhoppningar om att ny teknik löser energifrågan åt oss. Det finns knappast tid att vänta in okända tekniker, om de alls kommer fram i större utsträckning och till konkurrenskraftiga kostnader. Icke desto mindre är det också sant att kostnaden för att klara klimathotet skulle bli lägre om det skulle komma fram nya kolsnåla tekniker som även är kostnadseffektiva. Till exempel kan det få enorm betydelse om man kan få fram kostnadseffektiv teknik för så kallat clean coal rent kol det vill säga avskiljning av koldioxid för kolförbränning för deponering i underjorden. Det gäller också en fortsatt allt effektivare kärnkraft. Eftersom målet är tämligen entydigt definierat som minskade koldioxidutsläpp bör de ekonomiska styrmedlen gynna inte bara så kallade förnybara energislag utan alla slags kolsnåla energislag, det vill säga även inkluderat kärnkraft. Man ska också uppmuntra forskning och investeringar i så kallat rent kol. Ett grundläggande problem är att det har varit gratis att släppa ut koldioxid i atmosfären trots att utsläppen kostar genom att skada klimatet. Hade vi haft koldioxidskatter eller handel med utsläppsrätter så hade inte klimatproblemet uppstått. Men bättre sent än aldrig genom att nu sätta ett pris på användningen av atmosfären som avstjälpningsplats för växthusgaser kan vi minska utsläppen. Ju större minskning vi vill åstadkomma, desto högre pris på rätten att släppa ut koldioxid i atmosfären vare sig det sker genom att man tvingas köpa utsläppsrätter eller betala koldioxidskatt. Handel med utsläppsrätter är en formidabel metod för att få de producenter och konsumenter som kan göra detta till minsta ekonomiska uppoffring att dra ned på utsläppen. Därmed får vi också, vilket är politiskt mycket viktigt, den minsta störningen av jobb, välfärd och ekonomi. Betydelsen av kostnadseffektivitet i åtgärder mot koldioxidutsläpp ökar dessutom mer än proportionellt när utsläppen ska reduceras ytterligare. Det viktigaste vi politiker kan göra i den här situationen är sålunda att skapa och vidareutveckla ekonomiska styrmedel som driver företag, hushåll och den offentliga sektorn i alla länder i alltmer kolsnål riktning när det gäller deras produktion och konsumtion av energi. Det gäller både pågående energianvändning och investeringar för framtiden. var en viktig, men i ärlighetens namn tämligen ineffektiv, början på väg mot lägre koldioxidutsläpp. måste världen öka takten och minska utsläppen väsentligt mer och snabbare. Vi politiker ska dock inte uppträda som klimatfakirer och försöka piska väljarna med en mängd måsten och regleringar. Det är fel väg att gå, om inte annat finns risken att väljarna slår bakut. Ju större utsläppsminskningar vi vill åstadkomma, desto viktigare blir det att genomföra minskningarna kostnadseffektivt och därmed minska risken för ett oövervinneligt politisk motstånd mot åtgärder. 4 (): har människor varit så upptagna av en fråga som den om klimatet. Runt om i samhället och runt om i världen ställs kraven på handling och skarpa förslag. I ljuset av detta är det nästan obegripligt hur passivt den nya regeringen agerar. Märk väl att den lista här läser upp för kammaren nästan enbart består av förslag som den tidigare socialdemokratiska regeringen har lagt fram. Stora delar av de förslagen är sådant som miljöministern själv har gått till kammaren med och begärt stöd för att avskaffa. Tyvärr har regeringen inte legat på latsidan i andra frågor. Snabbt har man försämrat a-kassan, slagit på de arbetslösa och startat utförsäljningen av de statliga företagen. Varför är det så mycket viktigare för regeringen att slå på de arbetslösa än att agera mot klimathotet? Trots bristen på handling går det nu inte utan att dyker upp med en hjälm i tv och pratar klimat. Men det yrvakna intresset stannar tyvärr vid just prat. Inte ett enda skarpt förslag, inte en enda proposition har lagts fram i denna kammare. Varje gång vi säger att det är bråttom säger regeringen att de vill vänta lite till. Varje gång vi presenterar konkreta förslag säger regeringen att de vill bereda dem ytterligare. Varje gång vi säger att det krävs krafttag säger regeringen att det kostar för mycket. Varje gång vi säger att vi måste börja här hemma säger regeringen att de vill börja internationellt och inte göra någonting här hemma. Det blir inte bättre av att vi har en miljöminister som inte verkar ha sin regering bakom sig. I Ekots lördagsintervju kommer han med en rad förslag men betonar gång på gång att det inte är regeringens politik som han för fram. Än värre blir det när statsministern som intervjun sänds står i en annan talarstol, i , och lägger fram helt andra förslag bara för att avsluta med att det inte heller är regeringens politik. Den enda rimliga slutsatsen är att regeringen saknar klimatpolitik. Regeringen är fortfarande mer orolig över lösningarna och åtgärderna än över själva klimatproblemet, precis som Bush som hävdade att problemen ska lösas av någon annan någon annanstans vid något annat tillfälle. När Bush höll ett tal där han fortsatte sin vägran att skriva på sade partikollega att hon var imponerad. Hon sade: Det är för mycket att påstå att jag har skrivit hans tal, men jag har definitivt inspirerat honom. Precis som för Bush blir varje åtgärd mot växthuseffekten ett hot för regeringen. Åtgärderna ses endast som kostnader och uppoffringar snarare än möjligheter. Jag ska ge några exempel på de möjligheter som den borgerliga regeringen blundar för. skrattar åt EU-förslaget att byta ut glödlampor. går en fjärdedel av vår hushållsel i landet till belysning. Skulle vi byta ut varenda glödlampa skulle en vanlig familj spara . Skulle vi göra det i offentlig sektor skulle vi spara 250 miljoner av våra skattepengar. Bygger vi ut vindkraften ger det miljövänlig energi, men det skapar också 7 000 nya arbetstillfällen i något som håller på att bli en ny viktig exportnäring för . Som ett sätt att göra oberoende av olja vill vi använda bioenergi med råvaror från skogen och åkrarna. Vi minskar vår klimatpåverkan, vi minskar vårt energiberoende av omvärlden och skapar tusentals nya jobb i . har omställningen av uppvärmningen sparat koldioxid och skapat över 10 000 nya jobb. som Socialdemokraterna styrde blev vi ett av de första länderna i världen som minskade utsläppen av koldioxid som tillväxten ökade. Vi minskade utsläppen av växthusgaser och är nu bland de länder i västvärlden som har de lägsta utsläppen per capita. Hade denna kammare i stället röstat på de moderata reservationerna hade vi haft mer utsläpp av koldioxid. Alternativen på klimatområdet är tydliga. Regeringen nöjer sig inte bara med att passivt avstå från skarpa förslag; den har i stället antagit ett antal förslag som förvärrar klimathotet och ökar utsläppen av koldioxid. Trots att här tog åt sig äran av de lokala klimatinvesteringsprogrammen, som varit en framgångsrik åtgärd mot klimathotet, vill regeringen avskaffa dem. Vi vill i stället satsa 2 miljarder på forskning och investeringar för att stärka utvecklingen av solenergi, vätgas och bränsleceller. Den borgerliga regeringen har förbjudit att använda trängselavgifterna till kollektivtrafik, vilket gör att hundratals bussar har försvunnit från . Vi vill i stället låta stockholmarna använda pengarna till kollektivtrafik. Den borgerliga regeringen har rivit upp stora järnvägssatsningar för att i stället satsa pengar på stora vägprojekt. Vi vill pröva införandet av en kilometerskatt för den tunga lastbilstrafiken både för att gynna andra trafikslag och för att gynna de åkerier som tar sitt miljöansvar. Vi har en miljöminister som saknar stöd i regeringen, vi har en regering som saknar miljöpolitik och vi har ett som redan längtar efter en ny regering. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , och (alla s). 5 (): Mitt parti, , har länge pratat om miljöfrågor. Förvaltartanken och naturvården är centrala delar i moderatpolitiken. Med frihet följer ansvar. Vi tror på äganderätten. Vi har länge drivit frågorna om forskning och utveckling och det fria företagandet. Vi är teknikoptimister. Vi tror på innovationer. Vi försöker förenkla för alla de människor som företar sig saker och för alla de människor som uppfinner. Vi har länge pratat om det internationella samarbetet och Europatanken. Lönsamma lösningar och politiska styrmedel är också delar av vår politik. Många duktiga miljömoderater arbetar ute i kommuner och landsting och levererar bra lokal miljöpolitik i miljönämnder, exploateringsnämnder, tekniska nämnder och byggnadsnämnder bland annat. De är vardagshjältarna som jobbar och driver vardagspolitiken. I kommun driver man till exempel projekt om att avveckla fossila drivmedel. I bygger man smart, utvecklar fjärrvärmen och gör stadsmiljön mer miljöbra. Däremot har vi varit dåliga på att prata om det arbete som vi gör på miljöområdet. Vi har låtit andra formulera problemen. Det gör vi inte längre. Vi är ödmjuka i vår politiska gärning. Vi tror aldrig att politiker sitter inne med alla svar, och det är den största skillnaden mellan alliansen och oppositionen. Politikens roll är att skapa långsiktiga, trygga regler och goda förutsättningar för alla, och vi ska vara stolta över det engagemang och den kunskap som finns. Vi ska tala ännu mer om miljö. kommer vi moderater att utveckla vår miljöpolitik ännu mer, och det gäller även alliansen. Klimatfrågorna är den största utmaningen just . Vi vet att vi människor påverkar klimatet. Vi vet att havsnivåerna stiger, växthusgaserna ökar i atmosfären på ett sätt som observerats och vi ser hur medeltemperaturen stiger. Det finns naturligtvis ingen jämvikt i naturen och ingen exakt punkt när allting är perfekt balanserat. Allting förändras, och ingenting är statiskt. Men förändringarna som sker nu har gått snabbare . Vi påverkas direkt av de förändringarna, och ännu kan vi inte säga vilka följderna blir. Det otäckaste ordet som jag hör i de här diskussionerna är ordet flippa. När ett system flippar betyder det att det havererar, och då finns det ingen återvändo. Vår utmaning är att hindra ett förlopp som orsakas av många diffusa påverkanskällor. Vi vill inte ha de otäcka flipparna. Den goda nyheten är att vi kan göra någonting åt klimatförändringarna, och den bästa nyheten är att vi gör det. har på ett föredömligt sätt berättat om de åtgärder som regeringen vidtar. Som politiker kan vi välja nu om vi vill vara med på tåget eller om vi ska stå utanför och sura. Vi levererar lösningar på alla nivåer. Jag tror på människans inneboende vilja att vilja göra rätt. Vi får aldrig underskatta det civila samhällets kraft: alla människor som byter sina glödlampor till lågenergilampor, alla som bär ut sina tidningar till insamlingen, alla som pantar sina burkar och flaskor alla som handlar för att förändra. Därför är en så grundläggande fråga som sopfrågan otroligt viktig. Det är väl producentansvar för förpackningar som har lett till att pensionerade poliser jobbar som sopspioner. Vi har övervakningskameror där vi återvinner. Vi har råttor, snusk och nedskräpning vid fulla återvinningsbubblor. Vi har en helt okontrollerad sopförbränning på vissa ställen. Det är lite oklart vem som betalar det här systemet och hur det fungerar. I slutändan leder det till att sådana människor som , , som försöker lämna tillbaka sin stekpanna i en metallbubbla åker fast för en soppolis och får åka på rättegång. Det är inte vår politik. Vi har en politik som utgår från människor. Därför är jag glad att vi i vår budget hade med just den frågan att vi ska se över och utreda förutsättningarna för att ändra dagens förpackningsbaserade producentansvar så att vi ser mer på materialströmmarna, och vi ska titta på insamlingssystemen. Vi måste mäta vår politik i hur många vi hjälper, inte hur många vi sätter dit. Som politiker måste vi göra det enkelt att göra miljöbra saker. behöver vi sluta de stora, internationella traktaten med världens länder. har också talat om det redan.