prot · GV0942 · 2007-12-12 00:00:00 — Det viktiga är att man när man ska gå in i en studiesituation vet vilka förutsättningar man har och vad det ekonomiskt handlar om. Dessutom handlar det om att det ska vara lika för alla. Man ska inte behöva hamna hos rätt person för att få den rätta typen av stöd. kan man se att det är lite godtyckligt när det gäller vissa stöd. Det viktiga är att vi har en bra utbildning och ett bra stöd för dem som behöver en utbildning. Det är också bra att fack och olika organisationer kan engagera sig i detta. Men jag vet inte om det riktigt är där som de statliga pengarna ska ligga. Det kan ju också finnas andra intressen när det gäller att gå in och ge stöd. Jag tror fortfarande att det viktiga är att vi har ett studiemedelssystem som är rättvist och enkelt och som det är lätt att förstå och att sätta sig in i. Det är lättare att våga börja studera om man vet vilka förutsättningarna är. 109 () replik: Jag frågar igen: Vilka verktyg finns det nu för att möta människorna i fråga? Jag tycker inte att jag har fått ett svar på den frågan. Ni tar ju bort korttidsstödet. Det gör att ett antal människor inte har en möjlighet att börja läsa matte, svenska, engelska och så vidare på grundskole- och gymnasienivå. Hur når man dem som inte är purunga och som känner ett motstånd till att behöva ta studielån så att de kan komma i gång med studier? Det skulle vara intressant att veta hur alliansen tänker när det gäller hur man når dessa människor. Politik handlar också om en viljeinriktning. Ni har valt att sänka skatter och att gynna de välbeställda i samhället. Men det finns ju andra medel. Man skulle kunna välja att inte sänka skatter och i stället skapa ett yrkesvux för att nå de människor som står långt från arbetsmarknaden eller som har låg utbildning och ge dem möjligheter att studera så att de kan gå in i nya jobb som växer fram. 110 PER LODENIUS (c) replik: Jag vet inte om menar att det inte är bra att komma i arbete och att vi minskar utanförskapet. Men du säger här att vår politik har gjort att fler kommer ut i arbete och att det är fler som slipper ifrån utanförskapet. Vad det, återigen, handlar om är att kunna våga börja studera och fortbilda sig. Det handlar om att veta vilka förutsättningarna är. Men det finns en mängd olika bidrag och finansieringsmöjligheter. Det gäller bara att hamna hos rätt person eller rätt organisation för att få del av det. Om någon sitter bredvid mig som får gå på studielån till exempel känns det inte riktigt rätt. Det viktiga är att man har möjlighet att veta vilka förutsättningarna är för att kunna studera. Vi jobbar mycket med olika kommuner, för det är där man vet vilka förutsättningarna är. vill jag hävda att den generella påsen är bra, för då vet kommunerna hur man ska jobba. Det är olika förutsättningar i olika kommuner. 111 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande 2 rörande utgiftsområde 15 om studiestöd. Var fjärde svensk i arbetsför ålder har studielån som ska betalas tillbaka till CSN. 460 000 gymnasieelever fick studiebidrag, och 310 000 studenter fick studiemedel enligt siffror. Omfattningen av det studiestödssystem som vi har och de många människor som är inne i systemet visar på ett antal saker som är ganska viktiga, tycker vi. För det första visar detta hur viktigt det är med ett fungerande, pålitligt och effektivt studiestöd. Det är många människor som är beroende av studiestödet. De här lånen följer, och i vissa fall förföljer, många människor och påverkar privatekonomin. Därför är det väldigt välkommet att frågan ska diskuteras djupare i den studiesociala utredning som statsrådet nu sätter i gång. För det andra visar andelen låntagare av dem som är en del av systemet att väldigt många av våra studenter också tar lånet, inte bara bidraget. Det visar att studiestödet är centralt för de mål som vi har satt upp. För att våra universitet och lärosäten för högre utbildning inte bara ska bli ett reservat för dem med väldigt mycket pengar eller dem som på olika sätt kan tillgodogöra sig utbildningen med egna resurser måste man bryta upp detta. Det finns en oerhört viktig jämlikhetstanke i det här systemet. Det faktum att det är väldigt många som tar lånen vittnar om hur viktigt det är att också upprätthålla systemet. För det tredje visar siffrorna behovet av en arbetsmarknad där det också lönar sig att utbilda sig, och det är väldigt viktigt. Det nämndes om detta tidigare i bland annat anförande. Men det centrala är att studiemedelssystemet är uppbyggt så till vida att man också ska betala tillbaka lånet. Det är inte som när man till exempel köper en bostad. Då behöver man inte alltid amortera därför att man sedan kommer att sälja bostaden vidare och få pengar för att lösa lånet och kanske köpa en ny bostad. Studiemedelssystemet är uppbyggt så att man betalar tillbaka och amorterar. Då måste man också kompenseras för de här kostnaderna genom en högre inkomst för att det ska vara motiverat. Dessutom är det inte bara det att man har lånen att betala tillbaka. Om man väljer att studera i fyra, fem, innebär det också att man inte jobbar och att ens inträde på arbetsmarknaden sker . Man kan få en sämre löneutveckling relativt sett jämfört med om man i stället hade börjat arbeta tidigare. Dessutom visar detta att det är rimligt att man i alla fall inte behöver betala i skatt i något läge för att vi inte ska försämra konkurrenskraft eller försämra möjligheterna för människor med långa utbildningar att få jobb. Kort sagt, herr talman, visar detta på hur viktigt det är att vi värnar studiestödssystemet. Vi kan också se en del positiva förändringar. I de analyser som beskrivs i budgetpropositionen ser vi att den höjda fribeloppsgränsen från bland annat har gjort att det är fler studenter som inte behöver ta lån. Fler studenter tänker sig för innan de tar lån. Det är viktigt, inte för att vi på något vis skulle vara emot att man tar lån, men vi vet hur pass viktigt det är att man är medveten om att man får kostnader längre fram i livet. Men det kan också vara så, precis som klargjorde, att människor helt enkelt bor kvar hemma längre, som en konsekvens av den socialdemokratiska bostadspolitiken. Man kan drabbas på olika sätt av det tidigare regeringspartiets politik. Det kanske inte är lika positivt. Dessutom påverkar de goda tiderna vår privatekonomi. var det första gången som det kom in mer inbetalningar till CSN och Riksgälden än vad det betalades ut. Antalet personer som hamnade i kronofogdens register för att de inte betalat sina CSN-avier har också minskat en aning. Detta är givetvis positivt. På pluskontot finns flera saker runt CSN:s förvaltning och effektivitet. Men vi välkomnar givetvis den studiesociala utredningen och att man däri kan diskutera hur CSN kan bli ännu bättre och om det finns möjligheter att konkurrensutsätta delar. Det är en parlamentarisk inbjudan, kan vi poängtera för . Socialdemokraterna är också inbjudna. Vi kan dock trots en del dimridåer och testuggande ana ett förändrat tonläge hos Socialdemokraterna. klargjorde i Ekot att den socialdemokratiska skolpolitiken har kommit att uppfattas som flummig. Det må vara ett understatement. I budgetmotionen klargör Socialdemokraterna att kunskapsinhämtandet givetvis är det centrala i skolan, men för att det ska fungera måste studieron bli bättre. Så här har det inte alltid låtit tidigare. Hos de andra två oppositionspartierna är det lite oklart däremot vad som egentligen gäller. Men vad vi kan utröna av de olika förslagen är att exempelvis avstyrker förslag om att man ska ta fram forskningsbaserade åtgärdsprogram gällande mobbning. Jag vet inte hur det rimmar med Socialdemokraternas idéer om studiero och annat. vill återinföra rekryteringsbidraget eller kompensera för det, som det heter i betänkandet. Något sådant förslag har jag inte sett att Socialdemokraterna har, även om det i ett tidigare anförande hette att rekryteringsbidraget någonstans diskuterades i samma sammanhang som de 600 miljonerna till komvux. Där har man även stoppat in pengarna för korttidsstudier. Det innebär att någonting som tidigare kostade ungefär 2 miljarder enligt Socialdemokraterna nu ska kosta 600 miljoner, men man lovar att uppnå samma sak. och vill avskaffa satsningarna på att läsa, skriva och räkna i skolan i tidiga åldrar. Jag vet inte vad Socialdemokraterna säger om det. vill höja bidragsdelen i studiemedelssystemet med . vill höja detsamma med plus lånedelen med . Socialdemokraterna vill inte höja det alls. säger nej till läxor, sossarna gör en stor satsning på läxhjälp, och så vidare. Till detta kommer det jultomtesyndrom som jag talade om i mitt tidigare anförande, nämligen att man finansierar en utgift genom att hitta på en annan utgift, eller i Socialdemokraternas fall genom att helt enkelt glömma bort hur det ska finansieras. Jag tycker att det känns bra att vara folkpartist och alliansföreträdare i utbildningsutskottet därför att det händer väldigt mycket på det utbildningspolitiska området: stora satsningar på en ny lärarutbildning och på en ny gymnasieskola, ny skollag, fortbildning och så vidare. Avslutningsvis, herr talman! Det finns inget mandat för den här regeringen som är starkare än just mandatet att formulera en stark och kraftfull politik för fler jobb i och för att vända den negativa utvecklingen i svenskt skolväsende. Med dessa ord yrkar jag åter bifall till utskottets förslag i betänkande 2 på detta utgiftsområde. 112 () replik: Jag blir lite förvånad, jag trodde att vi pratade om studiemedel under det här betänkandet. Men här blev det lite allt möjligt, lite bostadspolitik, lite grundskola och så. Eftersom man ändå ger sig på bland annat vill jag ta tillfället i akt och svara. När det gäller de forskningsbaserade åtgärderna mot mobbning är det vi har sagt att det är viktigt att alla lärare får forskningsbehörighet. På det sättet kan man använda sig av och lättare att ta till sig det som kommer forskningsvägen på olika områden, även när det gäller mobbning. Det som regeringen gör i det här fallet är att säga att man bara ska använda sig av forskningsbaserade åtgärder. Om man vet ungefär hur mobbning fungerar vet man också att det inte finns en metod eller ett par metoder som kan hjälpa precis vid vartenda fall. Det handlar om att se till varje individuellt fall och lösa det. Det största problemet i skolan är inte de forskningsbaserade åtgärderna mot mobbning, utan problemet att det saknas vuxna ute på skolgården, att det saknas vuxna som faktiskt tar itu med problemen när de uppstår. Det saknas personal när det gäller elevhälsa. Vi tog i förra debatten upp hur det ser ut med skolkuratorer, skolpsykologer, skolläkare och så vidare. Där gör en satsning, och där gör regeringen inte någonting. Sedan var det frågan om bostadspolitiken. Det skulle för studenterna vara bra om vi kunde få fler hyresrätter. Den här regeringen gör allt i omvänd ordning. Det blir tvärtom svårare för studenter att hitta en billig och bra hyresrätt. När det gäller läsa-skriva-räkna-satsningen sade jag tidigare att vi satsar på en långsiktig och permanent lösning, inte en treårig satsning bara för årskurserna 13. Vi vill ha fler behöriga lärare. Det är så vi kan se till att alla får tillgång till satsningen. 113 () replik: Jag blir lite konfunderad när talar om att det viktiga är att det behövs mer personal. Sedan genomför regeringen en rad reformer för detta, till exempel startar speciallärarutbildningen för att få professionell och duktig personal som kan hjälpa de elever som har det svårt. Inom läsa-skriva-räkna-satsningen finns det klart uttryckt att pengar ska gå till att ge extra undervisning till de elever som behöver det. Då yrkar ni avslag. Vad gäller de forskningsbaserade åtgärdsprogrammen mot mobbning instämmer jag, herr talman, i det som säger. Det finns en uppsjö av olika metoder. Det är därför det är viktigt att inventera vilka metoder som finns och skaffa sig en klar bild. Det är mycket svårt för en skolledning eller en lärare att exempelvis veta hur man ska agera i olika mobbningsfall. Det kommer olika förslag från olika håll som kan gå stick i stäv mot varandra utifrån vilken metod som ska användas. Det är precis den uppfattningen vi i alliansen har, och det är därför pengarna är viktiga. Vad gäller bostadsfrågan var det från min sida ett klargörande av att jag tror att det själv sade i sitt tidigare inlägg var viktigt, nämligen att många unga bor kvar hemma längre därför att de inte kan ta sig ut på bostadsmarknaden. Om en bostadspolitik har formats utifrån att det är lite konkurrens, starkt koncentrerat ägande, många regleringar, höga skatter och annat stiger priserna. Det förhindrar nyproduktion, och det gör det i slutändan svårare för unga människor att få en hyresrätt. Den bostadspolitik som har förts har lagt grunden för detta, inte den politik vi för . 114 () replik: Det sista begriper jag över huvud taget inte. Ni gör nu så att hyresrätter ska omvandlas till bostadsrätter. Vilken student har råd att köpa sig en bostad på ? Det är en omöjlighet. Vi behöver fler hyresrätter, inte färre. 115 () replik: Låt oss ta som exempel. Det står 60 00070 000 personer i kö för att få en bostad. Det finns inte tillräckligt med bostäder. Om en ny bostad byggs, oavsett vad det är för bostad, flyttar en person rimligen in där. Den personen som flyttar in flyttar sannolikt ut från någon annanstans. Det innebär att om nya bostäder byggs blir det en ökad rörlighet, som i slutändan innebär att fler får chansen att få en bostad. Den avgörande frågan handlar inte om att man låter människor som bor i hyresrätter omvandla sina bostäder för att skapa en större möjlighet för människor i till exempel utsatta förorter att bo kvar när de får löneökningar och så vidare, i stället för att människor så fort de får det ekonomiskt bättre flyttar därifrån och därmed förstärker utanförskapet i många områden. Det är inte det som är problemet för unga människor i fråga om att få en bostad. Den avgörande frågan är att det byggs nytt. Problemet är att den bostadspolitik som har förts tyvärr snarare har handlat om att värna ett antal intressen som redan är inne i systemet i stället för att öppna för att bygga nytt och billigt. 116 () replik: Jag begärde ordet därför att det verkade som om måste upplysas om några saker som jag, tyvärr, redan har sagt, men de verkar ha gått honom förbi. När det gäller läsa-skriva-räkna-satsningen som regeringen gör stämmer det att vi i tycker att den borde se annorlunda ut. Vi låter emellertid pengarna ligga kvar. Som jag sade i mitt inledningsanförande under den avdelningen ser man ofta redan i förskolan vilka behov som finns, vilket de flesta lärare känner till. Därför kan pengarna användas mer effektivt om de utnyttjas till att kartlägga behovet redan i gränsområdet mellan förskolan och . Vi tar inte bort pengar, som antydde. Vi anser att det här borde ske tidigare än vad alliansen gör för att det ska bli mer effektivt ur kunskapssynpunkt och ur elevens utvecklingssynpunkt. Det gäller även de övriga bitarna. Studiemedlen är fullt finansierade. Det gäller korttidsstudiestödet. Problemet med alliansens politik är, som jag har varit inne på tillräckligt tidigare, att det finns en spricka här. Tre partier säger att man vill höja studiemedlet och ett parti har inte bestämt sig och vill inte ge besked förrän efter det att den studiesociala utredningen lägger fram sin bit 2009. När det gäller korttidsstudiestödet har man, som med så många andra bitar, avskaffat det först för att senare komma med något nytt. 117 () replik: Det var inte mycket upplysning över detta från . Jag noterar att vill höja bidragsdelen i studiemedelssystemet med . Att höja med kostar 350 miljoner, läste jag någonstans. Det är närmare 3 miljarder i ökade kostnader för er del. Socialdemokraterna har ingenting av detta i sina budgetförslag. Det är en stor skillnad ett antal miljarder. Vi i alliansen diskuterar oss fram till en position, och sedan genomför vi den. Om det sker eller vet jag inte . Men jag hoppas givetvis att det kommer en höjning av studiemedlen. Det har varit uppfattning . Vad gäller läsa-skriva-räkna-satsningen är den väsentliga skillnaden mellan alliansens förslag och förslag, som jag har förstått det hela, att vi vill att pengarna ska kanaliseras ned till den enskilda eleven genom extra undervisning, sommarundervisning och speciallärare och annat. anser att pengarna i stället ska gå till skolan för att anställa fler specialpedagoger som ska utröna om det kan finnas ett behov av att ge eleverna stöd i form av extra undervisning. Det är viktigt att vi satsar pengarna och att de kommer hela vägen fram till eleverna i första stadiet. Det borde vara rimligt. Om anser att det är viktigt att pengarna inte går direkt till eleverna utan i stället för att identifiera vilka behov som finns, borde ni rimligen i konsekvensens namn biträda vår uppfattning vad gäller de nationella proven. De handlar precis om detta. 118 () replik: Den sista kopplingen begrep jag aldrig riktigt, men det är mycket som jag inte förstår här. Jag förstår inte riktigt skillnaden. Skillnaden ligger i tidig satsning eller inte. Ni vill satsa på personal, inte elever. Det är personalen som ska hjälpa eleverna . Så ser det ut i skolan som ni vill satsa på. Vi vill göra samma sak, men lite tidigare. Vi vill också ha personal som kan dokumentera och hjälpa. Det är ganska lika, men vi anser att man ska hjälpa eleverna tidigare ni . Skolan är sådan att om man säger att man satsar på eleverna satsar man på personalen. Det är ingen skillnad mellan våra olika åsikter, även om vill få det att låta så. Jag kan fortfarande inte riktigt förstå argumentationslinjen. Vi är överens om att vi är oense om när man vill satsa. 119 () replik: blev jag också lite konfunderad. Om det inte är några skilda uppfattningar i sak förstår jag inte varför har lagt fram ett särskilt yttrande. 120 (): Hög utbildning är en investering för såväl individen som samhället. Vi behöver ha en statlig studiefinansiering i , precis som vi har . Den ska vi också förbättra. Det ska vara möjligt för alla, oavsett bakgrund, att skaffa en högre utbildning. Studiestödssystemet bör därför vara enkelt och överskådligt. Det ska inte vara så krångligt att studenterna inte kan använda det på bästa sätt. Det ska också uppmuntra till personligt ansvarstagande. Därför måste det vara förutsägbart. Redan under den förra mandatperioden genomfördes en viktig del på studiemedelsområdet där bland annat hade motionerat i frågan. Det handlade om ett barntillägg för studenter, och det genomfördes i stor enighet i . I regeringsställning har vi tillsammans med övriga partier i alliansen vidtagit flera åtgärder för att renodla studiemedlens struktur. En av de åtgärderna har debatterats mycket här också. Det görs en genomgång av korttidsstudiestödet. Delar av detta kommer inte att vara kvar. Vi återkommer nog till det. Den genomsnittliga studenten ser helt annorlunda ut jämfört . Andelen äldre studenter har ökat. Var femte student har barn. vet vi att de sociala trygghetssystemen är utformade för en annan tids studenter. Det är också en viktig del i den parlamentariska utredning som kommer till stånd. Det handlar bland annat också om att titta på hur de olika försäkringssystemen ser ut. Vi vet också att många studenter lider av stress. Det har visat sig i de undersökningar som är gjorda att det inte är stressen över tentor eller kurslitteratur som skapar den största stressen, utan det är en ekonomisk stress. Enligt en undersökning som presenterade känner sig sju av tio studenter stressade . Precis som flera talare har varit inne på, uppger man att man avstår från att köpa kurslitteratur och busskort och från att besöka nära och kära, enligt den undersökningen. Studiemedlens historia är ganska kort. Det finns ganska intressant läsning på . Jag rekommenderar er att läsa det om ni inte har gjort det. Där kan vi se att det första studielånet betalades ut . Det var en ganska intressant läsning. Verkligheten är att studenterna ofta har en familjebildning att ta hänsyn till. Det innebär också högre levnadskostnader än . har länge gjort den principiella bedömningen att det är effekterna av studierna som ska vara rekryterande till högskolan. Vi vill också ta till vara de oroande signaler som kommer från studenterna. Det är ett väldigt viktigt arbete som den parlamentariska utredningen har framför sig. Jag kommer att ägna åt oppositionens förslag. Jag kan konstatera att det är väldigt olika förslag från oppositionen. Jag tänkte börja med något som inte alls finns med i Socialdemokraternas budget. Det handlar om rekryteringsbidraget. Många av oss minns den debatt som vi hade här för sedan när rekryteringsbidraget skulle tas bort. Det var en ganska intensiv och hetsig debatt som vi hade här i kammaren. Det är ganska förvånande att höra här använda sig av en retorik som får den oinvigde att tro att Socialdemokraterna har lagt pengar till rekryteringsbidraget. Det är oerhört viktigt att detta klarläggande görs i kammaren, inför väljare, inför eventuella läsare av protokollet och så vidare. Vi är oinvigda i Socialdemokraternas budget, men vi kan läsa de siffror som står där. Det finns alltså inte några pengar alls anslagna till rekryteringsbidraget. Jag tycker att debatten ska vara ärlig och öppen. Man ska stå för de förslag man lägger fram. Det gör inte . Jag vill understryka att när man väcker utgiftsområdesmotioner är det inte vad som helst. Det är den politik som man som parti skulle genomföra om man satt i regeringsställning. Även när det gäller korttidsstöd avsätter Socialdemokraterna inte en enda krona vad jag kan se. Alliansen tar inte bort hela korttidsstödet. Pengarna för utbildning om funktionshindrade och för funktionshindrade själva finns kvar. Det är en politik som Socialdemokraterna inte har någon invändning emot i sin budgetmotion. Men använder sig av en retorik som gör att man kan få den uppfattningen att korttidsstudiestödet finns kvar i budgeten. Socialdemokraterna, vill helt olika saker när det gäller studiemedel. vill ha mer i studiebidrag och 1 200 mer i studiemedel genom en procentuell höjning av både bidrag och lån, enligt vad jag har kunnat läsa mig till. Socialdemokraterna har aviserat att det är viktigt med en höjning av studiestödet, men pengarna ser vi inte i budgeten. har, precis som sagts här tidigare, före valet varit väldigt tydliga med att vi har varit angelägna om att få en höjning av studiemedlen. Vi har velat titta på både fribeloppet och själva anslaget till studiemedel i form av lån och bidrag. Det är precis vad den parlamentariska utredningen nu ska titta på. Vi är väldigt nöjda att den har kommit till stånd. Vi vet att det finns ett antal frågor som måste redas ut för att förstärka studiemedelssystemet i för att stödja intresset och möjligheten att nå en bra och högre utbildning i . Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på reservationerna. 121 () replik: är ytterligare en representant från alliansen som försvarar borttagandet av korttidsstudiestödet. På något sätt ska ni återkomma till det, om jag fattade det hela rätt. Men just nu tar ni bort det. Vi vet att det finns ett väldigt stort behov av det. Det finns människor som behöver extra stöd för att komma i gång med studier. Där har jag samma fråga: Hur vill få dessa människor att börja läsa och studera för att möta ett förändrat samhälle? Sedan vill jag upplysa om att när jag argumenterade mot den nedmontering av vuxenutbildningen som jag tycker att alliansregeringen står för använde jag rekryteringsbidraget som ett exempel på att man tar bort många resurser som har varit värdefulla för att nå lågutbildade människor som behöver extra stöd. Det var insatt i ett sammanhang med komvux och korttidsstudiestödet. Jag beklagade det. Vi har inte heller utlovat några pengar till det i vår budget. Det vet också. Det sade jag inte heller att vi hade i mitt anförande.