prot · GU0965 · 2007-02-22 00:00:00 — Däremot kan jag hålla med om att den är uppställd mer som en traditionell konstitution än som ett fördrag. Det beror på att bestämmelserna i de nuvarande fördragen är utspridda och det därför är svårt att få en överblick över beslutsbefogenheterna. Den är mer logisk i det avseendet. Det är inga konstigheter med det eftersom alla fördrag är konstitutionella. Sedan var det detta med att man nu skulle smygförhandla. Jag vet inte om brukar tillhöra konspirationspolitikerna, de som ser en konspiration överallt, men Berlindeklarationen består av två sidor text. Försök inte överdriva betydelsen av dessa två sidor text. Gör inte det. Frågan om folkomröstning kommer jämt och ständigt upp. Vad var det fransmännen sade nej till? Jag har ingen aning. Det finns säkert flera olika teorier om det. Om vi skulle få ett ja är det oproblematiskt, men om man säger nej undrar jag: Vad säger man då nej till? Det vore intressant att veta. Det är det som gör det så svårt. Man kan ha folkomröstning om en valuta, och man kan ha det om livstidsstraffet, men jag kan inte tänka mig att vi skulle ha en folkomröstning om hela i ett enda svep. På motsvarande sätt är det inte meningsfullt att ha en folkomröstning om ett helt fördrag, och därmed underkänner jag nederländarnas och fransmännens folkomröstning. Det är emellertid en helt annan sak. 128 () replik: Jag försöker hänga med i svängarna. I en tidigare debatt , om ett annat KU-betänkande, sade att den svenska konstitutionen hänger ihop. Om man ändrar i vissa delar får det konsekvenser för resten. Den måste ses som en helhet. Är det inte likadant med förslaget till ? Fransmännen och holländarna har avvisat förslaget i dess helhet. Jag tror att man ska undvika att i efterhand försöka tolka och diskutera vilka delar man reagerade emot. Man avvisade förslaget! Det är i papperskorgen! Den enda demokratiskt rimliga tolkningen av detta är att man stryker ett streck över hela processen och börjar om i en helt annan ända. Det gör man inte . Det man i stället gör är att man i praktiken ägnar sig åt en förstudie till en ny genom Berlindeklarationen. och andra länder skulle inte ödsla kraft och energi på att åka till och förhandla om texten i detta dokument om det inte banade vägen för en ny , troligtvis tyvärr, måste jag säga med ett liknande innehåll som den gamla. Vi bör inte som nation medverka till denna utveckling. Och om det ändå blir ett omförhandlat fördrag måste svenska folket få möjlighet att avgöra frågan i en folkomröstning! 129 () replik: Jag vet inte om jag sade att den svenska konstitutionen hänger ihop. Den borde i alla fall hänga ihop, och det gör den också i vissa delar. Det är oerhört komplext. Detta krav kan man givetvis också ställa på det här dokumentet. Jag kan säga att på vissa punkter gör det inte det. Detta med en utrikesminister som sitter på dubbla stolar är någonting som vi har motarbetat, men det finns ändå med. Det är klart att vissa delar inte hänger ihop. Så är det. Men det är en kompromiss, och så går politiken till: För att föra en fråga framåt måste man ingå kompromisser. Det där med folkomröstningar kan vi diskutera i oändlighet hur ofta man ska ha dem, på vilket sätt man ska ha dem och så vidare. Jag har hävdat att vårt system i inte är bra. Vi behöver ett nytt system, gärna efter dansk modell. Där tar först ställning, och sedan kan man gå till folket som antingen kan bekräfta eller säga nej till ställningstagande. Då har folket mycket mer av en vägledande roll. Det system vi har är alltså inte bra. Dock är det kanske en annan debatt, och den kommer vi dessutom att ta i . Jag tror inte att en vanlig medborgare det är knappt ens en politiker kan det kan bedöma helheten i detta i ett enda svep. Vi måste göra det, så att säga, men det blir oerhört svårt för en vanlig medborgare att sätta sig in i de olika delarna och hur de hänger ihop. Jag tror alltså inte på folkomröstningar i så här breda frågor. 130 PER (): Jag måste erkänna att jag tillhör dem som brukar tycka att den debatt som riksdagsledamöterna ägnar sig åt i samband med sådana här motionsslaktsbetänkanden inte leder någonstans utan mer är en terapi för riksdagsledamöter. Jag måste dock ta tillbaka lite av detta efter dagens debatt och efter att ha lyssnat på de kloka och reflekterande anförandena från och flera andra som i grunden är positiva till EU men som sätter på sig de kritiska glasögonen. Det är viktigt, och detta har varit en bra debatt. Vi måste hitta formerna i för de processer som vi nu ser, eller tror oss se, sakta dra i gång. Vad är egentligen Berlindeklarationen för någonting? Det viktiga är att vi behåller den breda majoriteten i kring de här frågorna. Jag måste säga att jag blir väldigt glad när jag hör berätta att Socialdemokraterna nu aktivt vill driva på det här arbetet. Jag tar hans kritik på allvar. Det är möjligt att Socialdemokraterna kan säga att de inte har varit delaktiga i eller att de varit motståndare till den nya riksdagsordningen, men vi andra som har röstat igenom den får väl faktiskt erkänna att det har inneburit en del oklarheter när det gäller hur vissa EU-ärenden ska samordnas mellan riksdag och regering. Här måste det ske en förbättring. Vi måste se till att de svenska ståndpunkterna har en mycket bred förankring i . Vilken form eller vilka former vi väljer är inte någonting som bara regeringen ska avgöra, utan det måste vi ha en bred samsyn kring även i . Det gäller talmännen, gruppledarna och berörda utskott. Jag säger inte nej till någon av de olika former som vi kan ha framför oss om det nu blir ett sammansatt utskott, flera utskott som träffas eller vad en klok riksdag faktiskt kommer fram till är bästa sättet att få en riktigt bred förankring för dessa frågor i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § styrelses framställning angående den statliga kemikalietillsynen m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU4 styrelses framställning angående den statliga kemikalietillsynen m.m. (framst. 2005/06:RRS25). 131 (): behandlar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande om styrelses framställning om den statliga kemikalietillsynen och några motioner på kemikalieområdet. I den lagstiftning på kemikalieområdet som vi har har ett stort ansvar lagts på de företag som tillverkar och importerar kemiska produkter. Tillsynsmyndigheternas uppgift är att kontrollera och se till att företagen följer kraven i lagstiftningen samt rättar till eventuella brister så att riskerna för miljö och hälsa kan minimeras. drar i sin granskning slutsatsen att de statliga insatserna för tillsyn och kontroll av tillverkare och importörer av kemiska produkter är otillräckliga och inte svarar mot de krav som ställs i lagstiftningen samt de ambitioner som gett uttryck för genom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det framgår också av granskningen att det finns brister hos ungefär hälften av de företag som inspekterats som många företag aldrig blir föremål för inspektion och att tillsynen inte i tillräcklig utsträckning ser till att företagen följer sina skyldigheter när det gäller verksamhetsanmälan och produktanmälan till produktregistret. Med tanke på våra högt uppställda mål som Giftfri miljö, den miljölagstiftning vi har och även den nya EU-harmoniserade kemikalielagstiftning vi kommer att få genom Reach är det oerhört viktigt med en effektiv tillsyn. Tillsynen ska ju tillse just att lagstiftningen följs så att försumliga företag inte ges bättre konkurrensvillkor än skötsamma. Att respekten för lagstiftningen upprätthålls är bra både för vår miljö och för vår hälsa. För tillfället nöjer vi socialdemokrater oss med att regeringen kommer att fortsätta att kvantifiera målsättningen för den operativa tillsynen i regleringsbrevet till Kemikalieinspektionen, vilket vi socialdemokrater också tidigare gjort, och att regeringen ska se över tillsynsverksamheten. Jag lovar dock att vi kommer att bevaka kemikaliefrågorna. Vi står därför också bakom reservation 2 om vikten av att regeringen arbetar med att försöka stärka substitutionsprincipen i Reach. Det är också viktigt att regeringen verkar inom EU för att fasa ut bromerade flamskyddsmedel, vilket återfinns i reservation 4. Jag yrkar bifall till reservation 1 om förbud mot bly i ammunition. Denna fråga har diskuterats . Förra mandatperioden var tonläget högt från allianspartierna om att något konkret skulle göras och att förslag skulle läggas fram. Döm om min förvåning när samma röster nu verkar vara nöjda med att frågan bereds på ! Vi får alltså inga konkreta förslag här i , och alla motioner med konkreta förslag avslås. Enligt vad som är känt är bly i den form som används i ammunition, eftersom det främst innehåller metalliskt bly, mindre farligt ur hälso- och miljösynpunkt. Det är först när det metalliska blyet omvandlas till så kallade biotillgängliga och giftiga former som det påverkar hälsan och miljön negativt. Jämför man nuvarande tillförsel till mark av biotillgängligt bly som härstammar från nederbörd respektive från ammunition använd vid jakt dominerar den förstnämnda. Halterna i marken är visserligen förhöjda som en följd av månghundraårig blyanvändning, men blyhalterna ökar nu inte längre i markens översta skikt och halterna i fisk, fågel och däggdjur sjunker. återstår dock några områden där användningen leder till att blyet i stor utsträckning hamnar i miljön. Trots förbud vid våtmarker och över öppet vatten dör fortfarande fåglar, framför allt änder och örnar, av blyförgiftning i . Många publicerade undersökningar i andra länder tyder exempelvis på att antalet blyförgiftade fåglar kan vara mycket stort. Det är dock svårt att dra slutsatser om situationen i eftersom endast enstaka undersökningar av svenska förhållanden har publicerats i den vetenskapliga litteraturen. Det är därför viktigt att situationen i följs och undersöks vidare. Vi socialdemokrater vill ha kvar förbudet mot att använda blyammunition vid jakt över öppet vatten och i våtmarker. Ytterligare förbud anser vi socialdemokrater ska skjutas upp till dess likvärdiga alternativ finns med tanke på djuretiska aspekter, rimliga priser och bättre alternativ när det gäller just miljöhänsyn. I detta anförande instämde , , och i (alla s). 132 (): Det ser mörkt ut för oss som vill nå miljökvalitetsmålet om giftfri miljö, för gifterna finns överallt, i luften, i vattnet och förstås i den mat som vi äter. De skadar oss människor men också alla djur och den miljö vi är beroende av. drar slutsatsen att de statliga insatserna för tillsyn och kontroll av kemiska produkter inte alls svarar mot ambitionen att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och inte heller mot de krav som ställs i lagstiftningen. Det är alldeles för lätt att komma undan inspektioner eftersom Kemikalieinspektionen långt ifrån har resurser att kolla alla företag. Men av dem som kontrolleras visar det sig att ungefär hälften har brister. Det är mycket allvarligt, och förslag på förbättringar måste tas på allvar. Bristerna som pekar på kan få mycket stor betydelse nu när EU:s kemikalielagstiftning, Reach, dessutom blev så urvattnad. Substitutionsprincipen, som innebär att farliga kemikalier ska ersättas med säkrare alternativ om sådana finns, är urvattnad. Säkrare alternativ ska övervägas vid prövning av farliga kemikalier. Men enligt Reach krävs det bara om alternativen är ekonomiskt och tekniskt rimliga. Då ska de farliga ämnena bytas ut. Det tycker vi är dåligt. 30 000 farliga ämnen skulle säkerhetstestas, och det lät ju bra. Det blev drygt 10 000, alltså en tredjedel, en tummetott, och får inte ställa hårdare krav. Vart tog miljögarantin vägen? Är det någon som minns den? Miljögarantin var en EU-princip som skulle göra det lättare för svenska folket att smälta ett EU-medlemskap. Enligt miljögarantin skulle enskilda länder inte tvingas att försämra sin lagstiftning. Men just detta händer . Knappt någon minns väl att det någonsin har funnits en miljögaranti. Det har hänt positiva saker också. Modersmjölken har blivit mindre giftig . Ni hör ju hör det låter mindre giftig. Modersmjölken är fortfarande giftig, men mindre. Men när vissa gifter har sjunkit har andra ökat. Rester av bromerade flamskyddsmedel ökar i modersmjölken. Bromerade flamskyddsmedel har använts i plast, gummi och textilier för att de inte ska fatta eld så lätt. De finns i leksaker som mjukdjur, i möbelstoppning och i textilier. vill att alla typer av bromerade flamskyddsmedel förbjuds här i . Jag är glad att vi i den rödgröna majoriteten tidigare hann införa ett nationellt förbud mot flamskyddsmedlet deka-BDE. Utskottet vill inte gå vidare med ett nationellt förbud mot även resten av de bromerade flamskyddsmedlen. Man varnar för stora negativa konsekvenser av att ta bort de bromerade flamskyddsmedlen. Konsekvenser av det resonemanget kan ställas mot att dina och mina barn och barnbarn får i sig farliga ämnen och att gifterna sprids till djuren och till vår miljö. Hela EU:s miljöpolitik ska utgå från försiktighetsprincipen, påpekar utskottet. Ja vars, försiktighet är väl rätt ord för att beskriva kemikaliepolitiken, både här hemma i och i EU. Det är en försiktighetsprincip i förhållande till kemikalieindustrin, ja, men inte i förhållande till människor, djur och miljö. Vi tycks lägga in väldigt olika betydelse i försiktighetsprincipen. menar att vi inte kan acceptera att våra bebisar får i sig bromerade flamskyddsmedel med modersmjölken. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 2, 3 och 4 och därmed avslag på förslagen i betänkande MJU4. 133 (): styrelses framställning angående den statliga kemikalietillsynen m.m. är en rapport där det konstateras att kontakten med kemiska produkter i många fall innebär risker för människors hälsa och för miljön. I betänkandet som vi nu debatterar finns en hel del som handlar om Reach, som står för registrering, utvärdering och godkännande av kemikalier. Reach har antagits av EU och ska träda i kraft . Reach innebär en totalharmonisering. Var och en av oss utsätts för tiotusentals kemikalier som vi inte vet någonting om. Det har varit tillåtet att använda nya kemikalier utan att undersöka dem ordentligt. EU:s nya kemikaliepolitik innebär att många kemikalier kommer att undersökas. Det finns också vissa krav på att byta farliga kemikalier mot mindre farliga. Tyvärr omfattar kravet inte alla riktigt farliga kemikalier. har under hela processen med Reach varit pådrivande. från var i parlamentet rapportör i ärendet. Men vi är inte nöjda med resultatet, eftersom det kunde ha blivit så mycket bättre. Vänstergruppen och den gröna gruppen lade fram ett gemensamt kompromisspaket som krävde starka, miljövänliga skrivningar. Om det alternativet hade vunnit bifall hade nya förhandlingar inletts med ministrarna i rådet. I detta läge hade parlamentet haft en miljövänlig förhandlingsposition och kunnat uppnå en mer konstruktiv kompromiss med rådet. Resultatet hade kunnat bli mycket bättre. Jag vill också säga något om resultaten av Reach. Man vill underlätta för företag att lansera nya kemikalier. Gränsen för när man behöver testa dem höjs från till . använder vi drygt 100 000 kemikalier. Endast en mycket liten del av dem känner vi till hälsoriskerna med. Reach skulle ursprungligen undersöka 30 000 av dessa, de som produceras av något företag i större volymer än . Beslutet innebar dock att endast 13 000 kommer att undersökas. Men det är trots allt fler än . Logiken i Reach var ingen kunskap, ingen marknad, i stället för dagens först sälja och sedan ta reda på vad som händer. Men tyvärr har den goda intentionen kraftigt urholkats. Det finns två principer om hur man ska hantera de farliga kemikalierna. Den ena bygger på en idé om adekvat kontroll, som innebär att man vid normal användning rimligt kan kontrollera risker och spridning. Den andra är att alltid byta ut de farligaste när mindre farliga alternativ finns. miljöutskott röstade för att alla de farligaste kemikalierna, ca 1 500, skulle ersättas med mindre farliga. Tyvärr har man i kompromissen enbart valt att ersätta vissa allvarliga ämnen och kemikalier, persistenta, bioackumulerande och toxiska, väldigt persistenta och väldigt bioackumulerande. Tyvärr är definitionen av de här kemikalierna så strikt att bara två tolftedelar av de kemikalier som normalt definieras som det jag nämnde innan, persistenta och så vidare, kommer att klassas som sådana som ska ersättas enligt Reach. Dessa ska med tiden ersättas enligt substitutionsprincipen. I princip ska de flesta kemikalier som kan ge cancer och mutationer på vår arvsmassa också bytas ut. Men tyvärr har man lagt in en översyn som innebär att man kommer att sätta riskgränsvärden, trots att vetenskapen säger att de inte finns. Om det görs kan dessa plötsligt tillåtas i konsumentartiklar även när det finns alternativ. Det innebär att varor som är hormonstörande, är reproduktionsstörande, kan orsaka cancer eller kan skada dna fortfarande kommer att finnas tillgängliga på varuhyllan. Det från början så ambitiösa förslaget som har processats blev urholkat. Därför yrkar jag bifall till reservation 2. Låt mig då övergå till frågan om kemikalietillsynen i betänkandetexten. Det gäller den nu gällande kemikalielagen, den granskning som gäller regeringens kemikalieinspektion och länsstyrelsernas insatser. Där påtalas att de statliga insatserna för tillsyn och kontroll av tillverkare och importörer av kemiska produkter är otillräckliga och att de inte svarar mot de krav som ställs i lagstiftningen samt de ambitioner som har gett uttryck för genom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det brister i kemikalietillsynen. Jag läser också om hur vårt förhållande mellan avgifter och utförda kontroller haltar och att det inte bör vara så. Dessutom läser jag i texten att det finns ett mål i regleringsbrevet till Kemikalieinspektionen att den operativa tillsynen av kemiska produkter och andra varor ska öka kraftigt till 2008. Det ska ske inom ramen för nuvarande anslag. För mig låter det lite besvärligt. Därför är jag glad för att vi i budgetmotion hade ökat anslaget till just Kemikalieinspektionen. Jag står bakom alla de andra reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 2. 134 (): Det här är ett viktigt betänkande i så måtto att det i huvudsak handlar om om hur kemikalietillsynen går till i det här landet. Förutom det handlar betänkandet om bly i ammunition, Reach och bromerade flamskyddsmedel. Jag vill, fru talman, med en gång yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. När det gäller anmärkningar tycker vi att det är utomordentligt bra att en utomstående revision har tittat närmare på detta. Det handlar dels om inriktning och organisation, dels om kemikalieavgifter. När det gäller tillsynen av inriktning och organisation är det först och främst inte acceptabelt att hitta så pass många brister. ska vi ha klart för oss att det är hela skalan av brister. Jag negligerar dem inte, men det är från de små till de stora bristerna. Men det som är kanske allra värst är där det inte utövas tillsyn alls. Det påverkar på minst två olika sätt. För det första: Detta minskar möjligheten för skydd för människors hälsa. För det andra: Under skydd av att inte ha någon tillsyn kan man ställa lägre krav och därigenom utöva en illojal konkurrens mot dem som sköter sig. Det finns minst två olika sätt att komma till rätta med detta. Mot den bakgrunden vet jag att Kemikalieinspektionen har satt i stånd att 20072008 öka antalet tillsynstillfällen i verksamheten . Det är positivt att det sker. Men det räcker inte, utan det måste naturligtvis öka. När det gäller användningen av kemikalieavgifterna finns det från en anmärkning som gäller att det var meningen att man skulle plocka in ca och av dem använda endast 12 miljoner till därför avsedd prövning och tillsyn. vet jag att det finns en annan uppfattning från Kemikalieinspektionens sida. Man påstår att man skulle använda ungefär motsvarande pengar beroende på hur man plockar fram alla kostnader för tillsynen. Därför hälsar jag med stor tillfredsställelse att det ska tillsättas en utredning för att titta närmare på detta. Vi kan som beslutsfattare naturligtvis inte leva med att vi får två olika signaler om hur den delen används. Det är likadant i fråga om tillsynen. Vi får en ordentlig genomgång av tillsynen i det här landet. De missförhållanden som tas fram har varit kända . Det är bara att konstatera att det är bra att den nya regeringen tar fasta på detta och genomför utredningen. Sedan var det frågan om bly i ammunition, fru talman. Detta bottnar i miljömålet Giftfri miljö. Mycket av detta bottnade i en sammanblandning mellan metalliskt bly å ena sidan och biotillgängligt bly å andra sidan. Ni vet att bly blandades in i bensin. Det var naturligtvis ohälsosamt för människor eftersom det går att andas in. Därifrån emanerar förslagen att totalförbjuda användningen av bly i ammunition. Det gjorde den gamla regeringen utan att ha någon som helst utredning som grund för beslutet. Jag beklagar det eftersom det har skapat mycket oreda i den fortsatta hanteringen. Jag välkomnar att efter det att den dåvarande regeringen under den förra mandatperioden hade utsatts för tryck från olika håll tillsatte man en konsekvensutredning. Det är lite grann att gå i bakvänd ordning, att backa in i problemet, och det är lite synd. Men utredningen tillsattes, och det tycker jag är bra. Det som är lite synd är att man i huvudpunkt 1 a i uppdraget inte har gått till botten med att ta fram den faktiska miljöpåverkan av bly i ammunition. Det är synd. Jag hade verkligen sett fram emot att få svart på vitt den faktiska miljöpåverkan. Det som egentligen har kommit fram i utredningen är de djuretiska frågorna, som helt och hållet hade glömts tidigare. Vid jakt är slutmålet att fälla ett djur så skonsamt som det över huvud taget är möjligt. Då har det visat sig att det är få saker som går upp mot blyets effektivitet i det sammanhanget. är frågan ute på remiss. Svaren ska vara inne . Jag är tacksam över att Socialdemokraternas reservation i betänkandet visar i princip samma inställning som alliansen har haft under den förra mandatperioden. Detta ger en möjlighet att få en bred uppgörelse. Jag noterar också att och Vänstern inte har någon reservation i ärendet, vilket möjligen kan öppna för en sjupartiöverenskommelse om att sätta halt i frågan där vi befinner oss . Reach är en världskemikalisk händelse i så måtto att mig veterligt har det aldrig hänt att 25 länder med över 500 miljoner invånare har kommit till en och samma punkt när det gäller att ha gemensam och totalharmoniserad reglering av kemikalier. Det är ett oerhört stort steg framåt. Problemet var möjligen att vi från svensk sida hade velat se mer i överenskommelsen. Vi hade velat ha ytterligare förtydliganden när det gäller substitution, möjligheten till nationella regler och tillämpningsområden. Men vi kom inte riktigt ända fram. Just nu är man i full färd med att implementera detta jättekomplex till regelverk i alla 26 länderna, som kommer att omfatta hela . Då kanske det är lite magstarkt att helt plötsligt, som vissa partier i kammaren vill, återigen börja driva vad vi drev för innan detta gick i hamn i . Vi från alliansens sida står bakom att sätta ett ökat tryck på Reachfrågorna i den kommande utvecklingen av detta, men vi måste åtminstone låta denna överenskommelse komma på plats. Avslutningsvis har vi frågan om de bromerade flamskyddsmedlen. Detta är ett bekymmer. De har naturligtvis inte kommit till för att vi tycker att det är roligt. De har funnits där för att skydda mot brand i framför allt textilier, plaster etcetera. De bromerade flamskyddsmedel som finns kvar är oftast inbyggda i datorer, andra tekniska hjälpmedel och tekniska apparater och därmed inte tillgängliga. Jag vågar nästan påstå att de i är borta när det gäller sådant som är tillgängligt för barn, leksaker etcetera, och de är väldigt hårt knutna och svåra att komma åt.