prot · GU09130 · 2007-06-20 00:00:00 — Jag har i den här debatten tagit upp flera av de aspekter som ligger till grund för vår prioritering. När det gäller tycker vi till exempel att man måste ta bort monopoldelarna innan man går till beslut i frågan. Jag tycker att man ska prioritera ned eftersom de både enligt ministern och enligt mig haft en väldigt viktig funktion. Varken ministern eller jag kan svara på vilken effekt det får att sälja ut . Han hänvisar till aktievärderingen just , men det är med som en spelare. Om man säljer ut och någon av de stora bankerna köper upp kan ingen garantera vilken inriktning kommer att ha . Konkurrensen kan mycket väl komma att minska, och då kommer de noteringar som hänvisar till att vara ett minne blott. Det kan mycket väl bli helt andra siffror än dem nu redovisar. Problemet är att vi inte får några svar på frågan om prioriteringen mellan bolagen. Vi får ett alldeles för dåligt beslutsunderlag från en regering som sitter med väldiga resurser och som skulle kunna göra det om man inte hade så otroligt bråttom att genomföra dessa försäljningar på rent ideologisk grund. Det är vad man kan sluta sig till. 47 Statsrådet () replik: När det gäller SAS har vi varit väldigt tydliga med att bolaget inte är färdigt att föra in i en försäljningsfas. Vi vill analysera det vidare och reda ut ett antal frågor. Vi vill inte skada bolaget ytterligare utan i stället se till att det kan utvecklas på bästa möjliga sätt. När det gäller analysen av de olika bolagen var jag i mitt inledningsanförande inne på att det hade varit omöjligt att för varje bolag analysera konsekvenserna av antingen en börsintroduktion om vi hade fått ett bud, exempelvis som gäller OMX. Hur det kunde ha sett ut om vi i stället hade ha sålt våra aktier över börsen är en helt annan analys. har vi ett bud från . Det har funnits andra som har sagt att de kanske vill köpa, till exempel Dubaibörsen och flera andra. Det går inte att analysera alla dessa och lägga in i propositionen. Det enda rimliga är att göra det vi nu gör, nämligen att arbeta metodiskt och systematiskt med en målbild för varje bolag. Vad tror vi är bäst för detta bolag? Vad är bäst för de svenska folkhushållen? Vad är bäst för utvecklingen av vår ekonomi på bankmarknaden och på telekommarknaden? Därefter presenterar man ett förslag. Kanske är det en strukturaffär, . Men då måste ni ju bifalla propositionen, annars kan vi bara ta emot kontanter. Denna analys kommer att göras för varje bolag och kommer därefter att ligga till grund för det beslut som regeringen tar och som vi kommer att kommunicera med denna kammare. 48 () replik: Det är festligt att lyssna på . Han nämner mitt ringa namn oftare än skälen till varför han vill sälja statliga bolag. Vad säger han nu? Med blossande kinder säger statsrådet: har aldrig gällt om utan hur vi ska sälja. Det är precis detta som har varit vår kritik från allra första början. Frågan har aldrig gällt om. Det är denna ideologiskt brinnande övertygelse, formad ungdomsförbundsår, som gör att det nu minsann ska säljas medan det finns tid. Då får man en process under all kritik, som . Det har varit chefsavhopp på . Vi har fått en proposition på bara nio sidor utan de konsekvensanalyser som har lovats. får plötsligt reda på att av har sålts till reapris, medan vi diskuterar kopparnätets framtid. PTS får slutligen ett uppdrag men först efter att regeringen har fattat sitt och sitt beslut att utreda frågan. Vi har sett uppror i den borgerliga riksdagsgruppen mot regeringens hantering av detta viktiga bolag. Ett enigt näringsutskott begär ut konsekvensanalyserna, men regeringen vägrar att lämna ut dem. Orsaken visar sig när knackar på porten. Det fanns inga konsekvensanalyser. Kritiken som viftar bort är stenhård från . Beredningen uppfyller inte grundlagens krav på hur en regering ska agera i så viktiga frågor. Frågan är inte om utan hur, säger . Då är man beredd att göra dessa affärer. Man säljer till reapris , till stor kostnad för folkhushållen. Man gör sig av med en tillgång som ger en så fin utdelning. Det kommer att kosta. Det kommer att minska regeringens möjligheter att satsa på äldreomsorg och på infrastruktur tvärt emot budskapet som nu kommer med. 49 Statsrådet () replik: Det här blir alltmer spännande. Mina uppfattningar lär ligga fast i ungdomsförbundet. Vad har då hänt med ? Där är det snabbare kast i lärorna. Så sent som i den sista budgetpropositionen ni lämnade sade ni: På en väl fungerande marknad saknas det skäl för staten att agera som producent. Staten kan i de fallen ha en viktig roll i lagstiftning och tillsyn över lagen. har genomgått en fullständigt fantastisk metamorfos på bara . Vad har hänt? talade han om denna väl fungerande marknad där staten inte hade någon roll. ska det plötsligt grundlagsfästas. Beskriv gärna den processen! Vilka konsekvensanalyser ligger bakom denna omsvängning? Tala inte om ekonomi, , för här talar fakta sitt tydliga språk. Utdelningarna var 16,5 miljarder. Av dessa 16,5 miljarder var 9,2 miljarder pengar som togs ur Soneras kassa. Det var inga vinster. Om så vill kan man säga att man sålde familjesilvret och delade ut. Kvar är 7,3 miljarder. 7,3 miljarder är den reguljära utdelningen av de vinster som de statliga bolagen gjorde . Om man säljer de 250 miljarderna och amorterar på statsskulden tjänar man 11 miljarder. Förklara för mig, , varför man ska förlora skillnaden mellan 11 miljarder och 7,3 miljarder bara för nöjet att få ratta dessa bolag. Är det inte bättre att vi överlåter dem till andra ägare och tar in i bolagsskatt och satsar pengarna där de gör samhällsnytta? Beskriv den förändring av socialdemokratins hållning till statligt ägande som har skett , ! 50 () replik: Jag har varit näringsminister i en socialdemokratisk regering och regelbundet fått frågan och diskuterat frågan om statens ägande i exempelvis Sonera. Jag har varit glasklar: Staten bör vara kvar som huvudägare i . Det är ett viktigt företag för . Det är ett företag som har lyckats expandera tack vare samarbete med finska Sonera och med danska och baltiska företag. Det är mycket viktigt att huvudkontoret finns kvar i och att infrastrukturen har staten som huvudägare. Allt detta bortser fullständigt ifrån. Vilken säljare vi har att göra med! Han pratar aktivt ned värdet på de bolag som ska säljas genom att säga att de kommer att gå riktigt dåligt . Men om menar allvar med att ägande i aktier i väl utvecklade och framgångsrika bolag ger bättre avkastning än obligationer står han sannerligen ensam. Då är examen kanske trots allt från . Om det vore så att utdelningen är sämre än obligationer skulle inte AP-fonderna äga några aktier. I själva verket har vi nu ett läge där av ideologiska skäl raskt säljer ut och tydligt har visat att han är beredd att ge en rejäl rabatt till dem som köper. Det kommer att minska underlaget för staten med . Det motsvarar 50 000 anställda i vård och omsorg. märker att folk är väldigt skarpt emot detta, långt in i de borgerliga lägren. Man vill inte vara med om att göra en sådan dålig affär. Dessutom gäller det bolag som kan bidra till samhällets utveckling vi har kopparnätet, bredbandet, med pressade bolåneräntor. , det är inte väl skött när det gäller regeringens hantering . Det är skarp kritik från . Man säger att ni bryter mot grundlagen i er beredning. Ta konsekvenserna av detta och dra tillbaka propositionen, ! 51 Statsrådet () replik: Jag tror att någon grävande journalist borde börja intressera sig för vid vilka lärosäten har fått sina matematikkunskaper. Hur kan han få en räntebesparing på 11 miljarder, jämfört med utdelningar på 7,3 miljarder toppåret när det gäller statlig verksamhets utdelningar, till en förlust på ? Var får man sådana matematikkunskaper, ? Förklara gärna det ! Jag har hört det här så ofta att jag snart börjar intressera mig för om det finns någon bakgrund. Hur kan bara säga sådana här saker rakt ut i luften, utan någon som helst analys? Jag tycker att det är ganska fantastiskt. är ändå näringspolitisk talesman. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att inte har rätt till ytterligare replik.) Jag är ledsen. har inte rätt till fler repliker, men vi lär träffas igen. Låt mig ändå, fru talman, säga att det viktiga här för oss är att redovisa varför vi vill sälja dessa bolag. kommer med matematik och vill peka på att det är väldigt lönsamt att äga statliga bolag. Kom då med ett koncept för hur denna lönsamhet ska öka framöver! Eller är det just de här bolagen som är det optimala? Vi säger följande. För det första: Staten ska sätta spelreglerna. Staten ska vara domare och inte delta som spelare på planen. För det andra: Vi tror att det är bättre för de här bolagen att få nya privata ägare. De behöver inte mangla sina affärsidéer i denna kammare, utan i en globaliserad ekonomi kan de sköta detta på ett annat sätt. För det tredje: Vi tror att det är bra för det svenska folkhushållet och att det blir en mer dynamisk ekonomi när staten träder tillbaka, när det blir fler entreprenörer av kött och blod som äger och driver de här företagen. För det fjärde och allra sist: Vi vill inte ha 700 miljarder av skattebetalarnas pengar bundna i spritproduktion och i kontorslokaler, utan vi vill satsa pengarna på äldreboenden. Vi vill satsa där pengarna gör samhällsnytta och inte bara är en ren kapitalplacering. 52 (): Debatten om utförsäljning av statliga bolag har haft olika dimensioner här i kammaren med all rätt. Konkurrensen har nämnts vid ett flertal tillfällen. Jag kommer till allra största delen att i mitt inlägg koncentrera mig på den säkerhetspolitiska aspekten. Vid ett antal tillfällen har Försvarsmaktens, försvarsutskottets och flertalet ledamöters kritik avseende regeringens hantering eller, rättare sagt, icke-hantering berörts här i kammaren och så även . Försvarsmakten har bland annat pekat på de kostnader som en total utförsäljning av Sonera skulle medföra i form av uppbyggnad av ett separat system för myndighetens eget bruk. Vidare har Försvarsmakten uppmärksammat regeringen på de mycket allvarliga kommunikationsproblem som kan uppstå vid en kris som till exempel i samband med stormen . Hela försvarsutskottet har ställt sig bakom ett yttrande där utskottet kräver att regeringen tar hänsyn till de allvarliga konsekvenser som förbisetts på Försvarsmaktsområdet och som minskar möjligheter att bemöta en kris- eller krigssituation. Det är självfallet oerhört viktigt att vi sätter landets säkerhet främst, före eventuella kortsiktiga ekonomiska intressen. Detta både tror och hoppas jag att vi kan vara eniga om här . Vid frågestund lovade försvarsminister att Försvarsmaktens kritik skulle tillgodoses: Jag kan tillmötesgå försvarsutskottet genom att konstatera att regeringen kommer att omhänderta önskemålet och se till att hanteringen av företaget sker på ett sådant sätt att olika svenska säkerhetsintressen tillvaratas. Omsorgen om detta är också ett av skälen till att en remiss till Försvarsmakten har ingått som ett led i den hittillsvarande beredningen av frågorna kring Sonera. ställde jag följande frågor till finansmarknadsminister om en fortsatt försäljning av : Hur möts de brister som Försvarsmakten har fört fram? Kommer Försvarsmakten att behöva bygga upp ett parallellt system? Vad kommer det att kosta? Hur tar det? Vad gör man tills ett nytt system finns på plats? Varifrån tas pengarna Försvarsmaktens budget, och från vilken budgetpost i så fall? Hur ska svenska folket veta att utförsäljningen inte äventyrar rikets säkerhet? Jag kan tyvärr konstatera att svaret på mina frågor uteblev. Ja, det kan jag bara spekulera om. Den förödande kritik som den borgerliga regeringen fått från föranleder mig att tro att den borgerliga regeringen helt enkelt inte har några svar på frågorna, för man har inte tagit sig tid att ta reda på svaren. konstaterar: Regeringen har inte gjort den genomgång som utlovades i budgetpropositionen för de sex bolag som föreslås för försäljning. Genomgången skulle göras av argument för och emot statligt ägande. Regeringens beredning av propositionen om försäljning har varit otillräcklig. Detta är alltså bedömning, uttalad av som är ansvarig riksrevisor. Tyvärr kan vi härmed även konstatera att den borgerliga regeringen har påbörjat dessa av revisionen kritiserade utförsäljningar utan någon analys eller konsekvensbeskrivning. Detta gjordes då av statens och svenska folkets aktier i såldes ut. Vi socialdemokrater är emot regeringens utförsäljningar och har krävt ett stopp på processen. Budskapet från Socialdemokraterna i regeringsställning var tydligt: Staten bör vara kvar som långsiktig ägare i ett bolag som Sonera. Vi har också ställt krav på bättre beslutsunderlag och begärt att själv ska utreda konsekvenserna av försäljningarna, men utan resultat. Vi har alla med stort intresse kunnat följa den borgerliga regeringens hantering av utförsäljningsfrågan, oavsett om vi på plats följer debatten eller om vi sitter hemma i soffan framför tv:n. En sak är dock säker: Allt som sägs och allt som görs i denna kammare är väldokumenterat. Detta innebär att frukten av allt det vi säger och av de förslag som vi i slutändan stöder sannolikt kommer att granskas och noga vägas av våra väljare. Det är positivt att borgerliga företrädare har anslutit sig till den kritik som finns avseende regeringens hantering och politik. Men till syvende och sist är det rösterna som räknas. Jag hoppas att man även här vågar stå upp för sin åsikt. Jag både hoppas och tror att logiken och det sunda förnuftet segrar även i detta fall och att den borgerliga regeringens förslag röstas ned. Jag är övertygad om att de svenska hushållen tycker detsamma när det gäller det statliga bolåneinstitutet , om att de drygt 300 personer som arbetar på Vin & Sprit i och de totalt tusen berörda liksom de lantbrukare som levererar råvaror dit tycker detsamma och om att Försvarsmakten som är beroende av säkra kommunikationer tycker detsamma. Detta är en alltför viktig fråga för att bara lämnas därhän. Den måste lösas innan beslut fattas här i kammaren. 53 (): Den borgerliga majoriteten i förvägrade oss i minoriteten möjligheten att granska just beredningen av utförsäljningen av de statliga företagen. De förvägrade oss möjligheten att lämna ett yttrande till näringsutskottet i denna mycket viktiga fråga. Själva bakgrunden är den att näringsutskottet begärde ett yttrande av oss mot bakgrund av riksrevisorns helt unika och mycket starka kritik av regeringens beredning av frågan om utförsäljning. Det uttalande som riksrevisorn gjorde i den rapport som han lämnade var att beredningen av frågan om utförsäljningen av de statliga företagen strider mot grundlagens beredningskrav. Det här är en helt unik situation, som vi har upplevt. Det är helt naturligt en självklarhet, kan man tycka att näringsutskottet begär ett yttrande från , som ju är ansvarigt för att kontrollera och se till att regeringen följer kraven i regeringsformen. Först i näringsutskottet tvingades minoriteten att utnyttja minoritetsskyddet. När det kommit till röstade man ned minoriteten förvägrade oss möjligheten att pröva denna viktiga fråga. Riksrevisorerna är helt självständiga i vad de ska granska, när de ska göra det och hur de ska presentera sina resultat. Riksrevisorn har valt att följa och granska hela den process som utgörs av utförsäljningen av de statliga företagen. Anledningen är naturligtvis det oerhört stora värde som dessa företag representerar för svenska folket. Riksrevisorn har därför ansett att det är både riktigt och viktigt att följa att det här går rätt till och att svenska folkets tillgångar inte slumpas ut. En viktig del i den kontrollmakt som vi har byggt upp är reglerad i regeringsformen, likväl som roll och kontrollmakt också är reglerade i regeringsformen. Vår uppgift är just att granska regeringen och statsrådens tjänsteutövning men också regeringsärendenas handläggning. Därför är det nu så oerhört allvarligt att går till beslut i en fråga innan vi har haft möjlighet att granska om uttalandet från riksrevisorn att regeringens beredning av utförsäljningen strider mot grundlagen äger giltighet eller inte. Nej, granskningen ska enligt den borgerliga majoriteten i ske när utförsäljningen är ett faktum, när det är för sent att rätta till de brister som uppenbarligen präglar hela den här hanteringen. Enligt den borgerliga majoriteten i ska det av riksrevisorn påstådda felet först begås, och därefter ska titta på saken. Det är som att försöka rädda patienten när det är för sent och dödsfallet redan är konstaterat. Var det detta som var syftet med den självständiga, fristående , som det argumenterades för i denna kammare? Ska man helt enkelt strunta i vad riksrevisorn säger och avfärda riksrevisorn så som det ansvariga statsrådet gjorde? Den ansvarige ministern lämnade precis Kammaren biföll utskottets förslag.maren han kom sent och gick . Han avfärdade riksrevisorns uttalanden. Det är helt grundlöst, sade . Det är intressant. Så avfärdas riksrevisorn. Den borgerliga regeringen har ett mycket dåligt facit när det gäller beredningen av ärenden. De har blivit anmälda sju gånger till på lika många månaders regerande för just bristande beredning. I samband med vår granskning hade vi en utfrågning av statsministern. Då lovade han att regeringen i fortsättningen skulle följa beredningskravet. Sedan kommer den här mycket seriösa kritiken från riksrevisorn. Så gick det med det löftet, precis som med allting annat. Regeringen vill ju vänja oss vid att ska få ta ställning till politiska hafsverk, i stället för korrekt beredda ärenden. De räknar uppenbarligen med att de borgerliga riksdagsledamöterna ska agera lydigt transportkompani oavsett hur dåliga förslagen är i formellt hänseende. Jag tycker att det är upprörande. Grundlagen är våra gemensamma spelregler, som vi har för att garantera att lagförslagen blir så genomtänkta som möjligt, oavsett det politiska innehållet. Men förvägras kontrollmakt i form av av den borgerliga majoriteten att genomföra sin granskning av regeringen, dess ministrar och regeringsärendenas handläggning. Genom att man avstår från att avge yttrande från utskottet till näringsutskottet, och genom att man avstår från att genomföra den nödvändiga granskningen av regeringens beredning av en viktig fråga, devalveras självfallet funktion som den var tänkt i grundlagen. De borgerliga ledamöterna har uppenbarligen inte ryggrad nog att stå upp för den grundlagsfästa kontrollfunktion som utgör. De lägger sig platt för den enbart av ideologi drivna borgerliga regeringens vilja att snabbt driva igenom utförsäljning av de statliga företagen. Den grundlagsfästa kontrollmakten avfärdas med majoritetsbeslut. ses som ett rundningsmärke där de borgerliga ledamöterna förutsätts avstå från varje typ av självständigt agerande. De borgerliga ledamöterna i beter sig som mutade fotbollsdomare. De ska egentligen vara garanter just för att spelreglerna följs, men i stället är de bara intresserade av det på förhand bestämda slutresultatet, oavsett vad som händer. 54 () replik: Jag tycker att det är mycket intressant att höra detta indignationsnummer. Vad , ordförande i , gör är bara en total devalvering av en total devalvering av sin egen roll. granskar statsrådens tjänsteutövning, inte på näringsutskottets uppdrag utan enligt, precis som sade, den grundlagsreglering som finns för hur kontrollmakt utförs. Det är inte på uppdrag av näringsutskottet. KU rapporterar inte till näringsutskottet. KU granskar inte heller näringsutskottets beredning och näringsutskottets beslutsunderlag. Alldeles oavsett hur det är i själva formfrågan med regeringens beredning av den här propositionen tar vi ställning till näringsutskottets betänkande, den beredning och det beslutsunderlag som finns där. Det är inte KU:s uppgift att granska det. KU:s uppgift är att granska statsrådens tjänsteutövning. Det är noggrant KU-anmält, redan. Jag kan inom parentes säga att det inte alltid är så att antalet anmälningar står i direkt proportion till handläggningen. Det vet , som har blivit KU-anmäld och dessutom prickad. (TREDJE VICE TALMANNEN: har ingen möjlighet att svara.) Regeringens beredning är en helt separat fråga. Vi tar ställning till sakfrågan. Ni gör här ett indignationsnummer som får det att låta som om det på något sätt skulle vara oklart i regeringsformen huruvida man får sälja statliga företag. Det är inget nytt att vi säljer statliga företag det har gjorts förut. Det finns långa listor med propositioner från den regering som var medlem av under föregående mandatperiod som rör bolagsfrågor där man inte heller har inhämtat remissyttranden. Det är också granskat av vid ett flertal tillfällen, och har tidigare kommit fram till att det var i sin ordning. 55 () replik: Det är uppenbart att inte har den minsta aning om turerna i . Läget var att vi ombads att lämna ett yttrande till näringsutskottet. För att kunna göra det begärde vi i minoriteten att ärendet skulle bordläggas. Bakgrunden var självfallet att vi hade anmälningar i just detta ärende. Vi hade dessutom den helt unika situationen, något som vi aldrig har upplevt, att riksrevisorer påtalade att beredningen av detta ärende inte följde grundlagen. Därför sade vi i minoriteten: Låt oss bordlägga ärendet. Låt oss ta oss an granskningen av detta ärende . Det följer vad som står i regeringsformen. Där står det nämligen klart och tydligt att det inte bara är statsrådens tjänsteutövning och regeringen som vi ska granska, utan att det också är regeringsärendenas handläggning som vi ska genomföra en granskning av. Det är en väldigt viktig del av granskning. Men för att kunna göra denna granskning på ett bra sätt tyckte vi att det var rimligt att bordlägga ärendet, genomföra granskningen och se vilken grund som fanns för riksrevisorns mycket skarpt uttalade kritik mot regeringen. Så var det. Det innebar att vi röstades ned av den borgerliga majoriteten i . Vi förvägrades att genomföra det som är avsikten i regeringsformen. Vi förvägrades nämligen att granska regeringens handläggning av detta ärende. Det är så den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten i utnyttjar majoritetssituationen till att förvägra oss att göra den rättmätiga granskning som skulle ha gjorts i det här ärendet. 56 () replik: Vad gör nu är att medvetet vilseleda åhörarna när hon påstår att man förvägrats att göra en granskning. Så är det absolut inte, tvärtom. Detta ska granskas, och det är uppgift. Om den här gången kommer till en annan slutsats än vad har gjort när man vid tidigare tillfällen har granskat den socialdemokratiska regeringens handläggning av propositioner som rör bolagsfrågor, kommer det att framgå av det granskningsbetänkande som KU tar fram. Men vad ni var ute efter var ju att förhala riksdagsbeslutet om att ge det här bemyndigandet, och det är det som ni har förvägrats. Majoriteten i näringsutskottet avstyrkte att vi skulle be om ett yttrande från , eftersom KU alltså inte jobbar på vårt uppdrag och det inte är vårt beslutsunderlag som ska granskas. Men då finns det en regel som säger att en minoritet kan begära ett yttrande om detta inte fördröjer ärendet. Eftersom det fanns ett par dagars marginal för att ärendet inte skulle bli ytterligare fördröjt, efter alla andra fördröjningar som redan varit, utan vi skulle kunna fatta beslut , utnyttjades denna minoritetsmöjlighet. Men sedan valde majoriteten i uppenbarligen att ändå hålla sig till den ordinarie ordningen. Detta tycker jag inte är ett enda dugg konstigt. Och ska inte försöka lura i tv-tittare och andra att KU:s granskning på något sätt har förhindrats. Tvärtom har vi varit mycket angelägna om att det skulle ske en noggrann och bra prövning av den här frågan. Jag tror att det är viktigt för regeringen i sin fortsatta hantering av olika typer av frågor att KU gör ett entydigt ställningstagande i den här frågan.