prot · GU0984 · 2007-03-29 00:00:00 — Sedan hämtas avfallet och transporteras till vår avfallsanläggning . Där sorteras de svarta påsarna åt ett håll och de vita påsarna åt ett håll. Matavfallet i de svarta påsarna stannar kvar på anläggningen och blir genom rötning biogas i biogasanläggningen. Efter att gasen renats till fordonsbränsle används den som drivmedel i våra bussar, sopbilar och bilar. Ur biogasanläggningen kommer också en rötrest som blandas med trädgårdsavfall som finns på återvinningscentralen och stallgödsel, bland annat från . Resultatet blir Boråskompost som sedan säljs på återvinningscentralerna och kommer ut i våra trädgårdar bland annat. De vita påsarna krossas och används som bränsle i förbränningsanläggningen, som vi har i . Där omvandlas det brännbara avfallet genom förbränning till fjärrvärme, fjärrkyla och el. Askan, som blir kvar efter förbränningen av biobränslet, innehåller mycket näring. Askan återför vi till skogen. För att vi ska bli ännu mer effektiva håller vi på att planera för en stor ackumulatortank vid förbränningsanläggningen. Den här verksamheten, som vi har i , har väckt stort intresse internationellt. är på väg att bli ett internationellt centrum när det gäller energi, biogas, avfall och miljö i stort. Där samarbetar vi väldigt mycket med SP och med . Hoppas att flera av er känner igen er och har positiva exempel från era hemkommuner! Detta var i alla fall ett litet exempel på kretslopp tur och retur, tack, sett ur ett Boråsperspektiv. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. 14 (): Jag kopplar direkt på det som sade om . Jag besökte faktiskt, inom parentes, ett ställe där man höll på med försök att sortera påsar. Jag kommer ihåg hur man fick associationen till film tider när det flög påsar åt alla håll. Jag antar att det har utvecklats till något mycket mer förfinat, för det här var . Det var i alla fall i dess begynnelse. Det här är ett betänkande som heter Bilskrotningsfonden, m.m. Bakom med mera döljer sig ganska mycket. Det brukar vara så när det gäller sådana här propositioner som kommer. Men jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i dess helhet i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Sedan vill jag instämma i det som mina allianskolleger har sagt, så jag blir väl lite mer kortfattad i vissa punkter. När det gäller bilskrotningsfonden är det naturligtvis väldigt bra att man kan renodla systemet och att vi får ett modernt system med producentansvar där producentansvaret är väldigt tydligt. Den inriktning som finns i propositionen, att man satsar på att destinera pengarna till att skrota ut äldre bilar utan katalysator, känns mer eller mindre självklar. Den är vi naturligtvis överens om. Sedan frågade om vi kände oro för att det ändå inte skulle fungera. Det kan man kanske göra. Men detta är naturligtvis en fråga som måste följas . Kommunala skrotningskampanjer har ju visat sig vara väldigt lyckade . Men även om det har försvunnit en hel del fordon från naturen finns det säkert plats för ytterligare sådana kampanjer. När man nu pratar om producentansvar och den oro som var inne på, om pengarna ska vara ett tillräckligt incitament för att man ska lämna in sin bil, tycker jag att man måste tro på att bilägaren är beredd att ta ett ansvar. Det är ju inte bara systemen som utvecklas. Jag tänker på det här med att det blir producentansvar och att vi politiker bestämmer saker och ting. Även människor ute i samhället får ett nytt tänkande och får nya attityder. Jag skulle bli väldigt förvånad om inte bilägarna gjorde det här. Det är klart att man måste vara informerad om att det med den bil man köper finns ett producentansvar och att man sedan har en rättighet att lämna in bilen utan kostnad. Men med den rättigheten måste det ju följa en skyldighet att verkligen göra detta utan att det ska behövas ytterligare incitament. Vi kan hamna i en väldigt farlig sits om vi driver det här med ekonomiska incitament till den grad att det är det som kommer att vara avgörande. Det har historien också visat. Jag tror inte att de som lämnar in sina bilar det är absolut de flesta som gör det gör det för pengarnas skull, utan de gör det helt enkelt för att de tar ansvar för detta. De är inte beredda att lämna någon bil någonstans. Men, som jag sade tidigare, det är klart att den här frågan måste följas, så att det inte blir på det sättet. Som var inne på förut är det klart att det är morotsvägen vi får gå i det sammanhanget. När det gäller miljöbilspremien kan man konstatera att det måste bli dubbla vinster. Den bil som köps blir bra, och en bil kanske försvinner längst ned i den så kallade kedjan. Det blir ju en större vinst också i den änden. Sedan, fru talman, ska jag ta upp producentansvar och tillgänglighet när det gäller återvinning. Återvinning har numera blivit så självklart. Men om man tänker efter är det egentligen inte en så oerhört gammal bransch, om man ser det i ett perspektiv på . Det krävs naturligtvis en ständig utveckling av detta för att det ska fungera. Man når en viss grad. Sedan måste man ompröva för att nå nästa steg och egentligen komma till det mål som man vill. har fått i uppdrag att titta på producentansvaret utifrån materialströmmar. Det är mycket intressant att se vad det leder till. För den enskilde medborgaren är det ju jag tror att det står i betänkandet till och med väldigt svårt att förstå att man får lämna in en plastburk som det har legat något i därför att det är en förpackning men inte en plasthink därför att det är ett förvaringskärl som ska gå någon annanstans. Ur återvinningssynpunkt är de naturligtvis likvärdiga när de sedan hamnar i industrin. Det kommer en redovisning nu . Och som vi säger i betänkandet får vi naturligtvis avvakta den och se vad den innehåller. Men jag ser att det är väldigt mycket positivt på gång när det gäller detta. Till detta kommer det som också nämns i betänkandet. har gjort en utvärdering av insamling av förpackningar, returpapper och tidningar. Det pågår en remissbehandling, vad jag förstår. Remisstiden gick väl ut för någon dryg vecka sedan. Där har vi också en sida av saken. När det gäller fastighetsnära insamling kan vi konstatera att har tagit upp frågan om hur man nu ska ställa krav på nya fastigheter, så att det skapas utrymme för källsortering och så att man kan lämna detta direkt till fastigheten. Och vi kan från vår sida säga att det är verkligt tillfredställande att regeringen faktiskt har börjat lägga fram propositioner utifrån arbete. Man har inte lagt fram något om precis detta, men man har börjat lägga fram om andra saker. Så jag är helt övertygad om att det inte kommer att dröja så länge innan man börjar tänka till kring detta och kommer med någonting. Vad det sedan exakt resulterar i kan inte jag säga och vilka krav man kan ställa. ska jag komma med några ord kring nedskräpning av miljöer. Som bohuslänning känns det ganska självklart. tog upp det, och jag antar att också kommer att ta upp just det ämnet. Det sade förresten att han skulle göra. Det här har varit ett långdraget problem. Det har inte minst de bohuslänska kommunerna brottats med . Det stora problemet som man måste fokusera på är att förhindra att skräpet hamnar i havet. Att städa stränderna är naturligtvis ett sätt att bota ett symtom, men det är inte det som är huvudproblemet. Jag tror inte att det är några problem och att regeringen är beredd att fortsätta med det internationella arbetet för att verkligen se till att man får överenskommelser och att det ställs krav så att det inte hamnar så mycket skräp i havet. Det är ju inte bara fråga om det skräp som driver upp på stränderna. Det blir stora kostnader även för fisket. Det fastnar i garn och trålar och sådant. Man kan även se att djurlivet drabbas av skräp. Det kan vara alltifrån plastpåsar till oljespill. Det är en väldigt komplex fråga. Fokus måste ändå ligga på att man förhindrar att skräpet hamnar i havet. Som vi påpekar i betänkandet har bland annat Ospar, , jobbat med frågan. Det kommer en rapport , vad vi tror, så det finns anledning att avvakta den och se vad den säger. Man ska inte vara så jätteuppgiven i frågan. Kommunerna längs kusterna arbetar verkligen i samverkan och har även samverkan med regionen och staten för att lösa den. Det finns en verklig vilja att göra det. Det är naturligtvis också en förutsättning i de här kommunerna för att man ska klara turismen. De facto driver det i land väldigt mycket skräp. Det fanns när hade en soptipp som inte växte, eftersom man tippade mot havskanten. Mjölkkartongerna låg längs naturligtvis. Men sådana saker finns , så sådant arbete lönar sig. Jag nöjer mig med det så länge i den frågan. Jag antar att kommer att anlägga andra synvinklar på det som jag kanske kan ha lite synpunkter på . 15 () replik: Jag vill förklara mig lite ytterligare. Jag kanske uttryckte mig luddigt, eftersom jag inte riktigt blev förstådd av . Så jag ska försöka uttrycka det lite klarare. Som sade är det viktigt med ekonomiska incitament. Ett exempel har vi hört om här . Flera har talat om miljöbilspremier. Då tänker jag mig också att det även är viktigt för dem som har de gamla bilarna så att de lite snabbare ska byta och få en bättre begagnad bil. Det kan till och med vara så att en bättre begagnad bil som har en katalysator ändå är bättre än den gamla. Det är de ekonomiska incitamenten som jag känner inte är riktigt detsamma som att man tar ansvar för att skrota den gamla bil man har. Om man fick lite mer så kanske man lite snabbare skulle skrota den gamla bilen. Det var det som jag hade lite spänd förväntan på att majoritetspartierna hade funderat på utifrån att vi skulle gå morotsvägen i stället för motorvägen. Vi vet att de här bilarna släpper ut kväveoxider med mer partiklar än de nyare bilarna, också högre halt flyktiga organiska ämnen. Det finns alltså mycket att göra om vi lite snabbare skulle bli av med de bilarna. Jag kan inte läsa om det i betänkandet. Jag tänkte att ni säkert har diskuterat det här bland majoritetspartierna i , för jag har stort förtroende för er att ni ska komma med många kreativa förslag. Jag väntar inte bara på en ny regering. 16 () replik: Det är skönt att har förtroende för oss. Det får vi tacka för. Jag får väl instämma och säga ungefär som sade förut. Jag kanske också uttrycker mig lite oklart. Det får jag väl lov att säga. Jag förstod egentligen frågeställningen och att det var på det sättet. När det gäller katalysatorgränsen handlar det nu om bilar, så på något vis jobbar tiden för det. Vi hör att det är 390 000 bilar . Om det visar sig att det går för långsamt måste man naturligtvis kunna göra avvägningar och titta på andra åtgärder. Det förutsätter jag att man gör. 17 () replik: Jag har bara en kommentar snabbt. Eftersom förstår frågan kanske det också kommer att framföras till regeringen att det finns lite oro att det kommer att ta lite för de här 390 000 bilarna att försvinna från våra vägar och våra omgivningar. Det handlar också om materialströmmar och producentansvar, men det kanske är svårt att innan utredningsbetänkandet läggs fram säga något om hur ni tänker er när det gäller materialströmmar. Jag hörde här om plasthinken, om det exemplet. Men finns det lite andra tankar om skillnaden mellan det producentansvar vi har och det som ska följa materialströmmar? 18 () replik: Skillnaden är att man inte behöver ha soppoliser som straffar damer som lägger stekpannor bland konservburkarna. Det är egentligen det som är följden av dagens system som blir så absurt. Utifrån den enskilda människan som försöker förstå systemet måste man se till att det är genomförbart att handla på rätt sätt. Vi håller alla med om att det blir absurt annars. Jag tror dessutom att det producentansvar som funnits har varit bra. Man kommer i gång och ser var svagheterna finns i systemet. Så får man utveckla det . Jag förutsätter att det kommer att komma förslag från regeringen också kring den frågan. 19 (): Man får väl så här i slutet av talarlistan passa på att tycka att det har varit väldigt många bra och intressanta inlägg, både från majoritetspartierna och från oppositionen, som är väl värda att lyssna på och beakta. Annars har det varit en ganska kretsloppsanpassad debatt med en hel del återanvända argument och ståndpunkter. Vad som materiellt har kunnat utvinnas ur det som har sagts återstår väl att se när det ska förverkligas. Det har producerat en hel del energi medan somt kanske har gått upp i rök och förbränts mer. Det är väl mer tveksamt om det har bidragit till att minimera flödena. Hur som helst är det flera som har beskrivit den proposition som finns om bilskrotningsfonden, så det behöver inte jag göra. Det gäller hur den ska avvecklas och hur en stimulans för att skrota ut de gamla bilarna kommer att meddelas den häpna befolkningen. Det handlar också om att särskilda insatser går till kommunerna för att samla in sådant som står ute i naturen när man inte kan spåra ägaren. är det enda parti som har en reservation i den delen. Jag kan förstå ambitionen bakom reservationen. Men för just pantsystemet kan man väl säga att det system som vi har haft är att man får betala en skrotningsavgift när man köper en bil som sedan har följt med genom hela bilens livslängd, och sedan har man fått en skrotningspremie när man skrotar den. Det är en form av pant men kanske på för låg nivå så att det inte har haft den styrande effekten. Det är viktigt att följa utvecklingen här nu så att styrmedlen, skrotningspremien för de gamla bilarna, blir så bra så att det verkligen leder till en utskrotning. Det finns också reservationer och resonemang om producentansvaret och hur man skulle kunna utveckla det. Man har verkligen återvunnit ett majoritetsförslag, ett förslag som gick ut på att det var viktigt att ta tag i frågan om materialströmmar och som hela utskottet var enigt om. finns det i form av en reservation bland annat. Det är angeläget att som ska titta på detta ser på olika aspekter och på vilka ekonomiska styrmedel som bör användas. Certifikat kan till exempel vara intressant att kika på. Men man behöver också se på konsekvenser för producentansvaret så som det är formulerat . Vilka förändringar behöver göras? Jag tror att man kan behöva se över hur producentansvaret förhåller sig till ett nytt sätt att se på exempelvis materialströmmar och återvinningsmål. Jag tror också att det kan vara skillnad mellan materialslagen. Plast och metaller kanske lättare kan inlemmas i en materialströmstanke än glas och glasförpackningar. Sättet att återvinna glasförpackningar kräver ganska rena och speciella fraktioner. Om planglas, konstglas och så vidare kommer in i de fraktionerna är det inte säkert att det går att använda på samma vis. ska titta på detta. Det finns också en del reservationer som talar om att återvinningen inte fungerar särskilt bra, att producentansvaret måste utvecklas och så vidare. Det är ju inte direkt något som inträffade , utan där får vi städa upp efter tidigare regeringar som faktiskt har haft en del år på sig att klara ut detta. Men vi ska göra så gott vi kan, och jag tror att vi kommer att kunna ta vara på många bra förslag från oppositionen. Jag vill ta upp en aspekt som jag har tjatat och motionerat om i den här kammaren. Det handlar om glasåtervinningen och privatimporterade glasförpackningar. Jag fick inget vidare gehör för detta under den förra mandatperioden annat än att det till slut kom till någon form av förhandlingssituation. Detta har lett fram till att Svensk Glasåtervinning, Kommuner och Landsting, Avfall och några fler har kommit överens om att SGÅ, Svensk Glasåtervinning, ska få ersättning för sitt arbete med det privatimporterade glaset som det ju inte finns något producentansvar för. Det visar sig dock att Kommuner och Landsting och inte minst Avfall som jag ser det har kört med dubbla budskap och dubbla spår. I stället för att ordentligt motivera, stimulera och ligga på kommunerna om att verkligen sluta avtal och vara med och bidra, har man bara fått 20 småkommuner att sluta avtal. De stora kommunerna inte minst i där detta är ett stort problem för alla parter skriver inte på. De tycker att de är väldigt dåligt informerade av Avfall och Kommuner och Landsting som å sin sida har gjort upp med SGÅ om att lösa detta tillsammans genom att alla är med och bidrar. Jag kommer att följa detta, och jag tror att även regeringen kommer att följa det nära. Om man inte kan lösa detta på ett bra sätt anser jag att det krävs nationella pengar. Som sade har regeringen tillsatt en hållbarhetskommission. Där finns till min stora glädje också personer med särskild kompetens när det gäller återvinnings- och avfallsfrågorna, och jag tror därför, precis som , att dessa frågor kommer att vara en viktig del också av hållbarhetskommissionens arbete. Jag vill yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på alla reservationer. 20 (): Om inlägg gick under rubriken återvinning eller repris vet jag inte, men vi får väl utvärdera det i efterhand när vi läser tidigare inlägg. Först vill jag kommentera miljöbilspremien ett av de sämsta förslag jag någonsin har hört talas om! Större delen av dagens nybilsförsäljning är tjänstebilar som inte påverkas ett enda dugg av en rabatt. Det är bara ren förtjänst för dem som ändå hade köpt en! De andra som köper miljöbilar är folk som har det relativt gott ställt, som jag och . beställde jag en miljöbil som släpper ut per kilometer tror jag att det var. Det är klart att jag tackar för dessa pengar! får jag vänta på leveransen och pengarna tills beslutet är fattat, men jag tackar för dem. Åt dem som har ska vara givet står det någonstans. Den här premien handlar väl om det. Man kunde i stället ha tänkt att där ute finns massor av bilar som vi kan konvertera till etanoldrift. Det kostar 10 00015 000 och det har den enskilde kanske inte råd med. Om man i stället hade lagt pengarna på det skulle vi ha gjort en miljövinst. Men vi säljer inte en enda miljöbil extra genom att subventionera det från 250 000 till 240 000, eller genom att ge några företag billigare bilar till tjänstemännen. Det är ett mycket dåligt förslag och illa hanterade skattepengar! Men det var inte det jag skulle tala om, fru talman, utan en annan sak. driver skräp i land längs . Och det är det som syns, inte det som sjunker. Det är skräp från men även från som strömmarna har fört med sig till och . Där samlas det och blåser i land. av det skräp som tas om hand har sitt ursprung i ett annat land. Det kan man kalla materialströmmar! I betänkandet avhandlas ett antal motioner som bland annat berör nedskräpning. Nedskräpning sker på många sätt. En del kommer via luften och annat via havet. Den nedskräpning som sker via luften sprider sig över stora delar av vårt land och leder ofta till försurade miljöer. Skräpet som kommer via havet hamnar vid våra kuster. Det nedfall som kommer via luften och bidrar till försurningen i vårt land tar vi ett nationellt ansvar för. Men det skräp som kommer via havet är ett kommunalt ansvar, säger utskottet trots att kommer från ett annat land. Om vi ska börja resonera som utskottet gör kan man undra vems ansvar det är när en oljetanker släpper ut tonvis med olja i som driver in mot . Är det kommunalskatten ute på som ska höjas i oljesaneringens spår? Är det ett kommunalt problem för och andra kommuner efter när algblomningen pågår som värst några månader på grund av all kväve som släpps ur runt eller ska vi ta ett nationellt ansvar? Skräp utgör ett allvarligt problem i och kustnära miljöer, och problemet ökar. Skräpet skadar, orsakar lidande och hotar ekologiska system och måste därför transporteras bort. Den för kustkommunerna så betydelsefulla turistnäringen drabbas dessutom när och skär skräpas ned. I är särskilt drabbat av marin nedskräpning. driver tonvis i land längs . Arbetet med strandstädning är ett uppdrag som faller utanför ordinarie uppgifter och ansvar hos stat, region och kommun. Många kommuner arbetar med strandstädning och tillhandahåller arbetsbåtar och arbetsledande personal och transporterar skräpet till sopstationerna för vidare destruktion. Men det är väldigt osäkert om det kommer att finnas ekonomiska resurser för denna verksamhet när kommunerna måste prioritera basverksamheter som skola, vård och omsorg. Det finns därför ett behov av en nationell översyn av hur städning av och kustnära miljöer ska finansieras. Vad ska vi då göra åt problemet? Utskottet hänvisade bland annat till att problemet bör angripas i grunden och genom satsningar på lokalt och regionalt förankrade projekt som fokuserar på opinionsbildning bland vissa målgrupper såsom fiskare, redare, oljeindustri etcetera. Syftet är att minska mängden marint avfall genom att skapa attityd- och beteendeförändringar hos dem som bidrar mest till nedskräpningen. Tror utskottets majoritet att småkommunerna utefter ska resa runt bland Nordsjöländerna och propagera för ett större ansvarstagande av dessa länders invånare vad gäller nedskräpningen och dumpningen av skit i havet? Jag skulle vilja se när ni agerar för att kommunerna utefter ska resa runt till olika redarföreningar och propagera för att de inte ska släppa ut olja olagligt eller att de ska besöka länderna på andra sidan och sälja in att de ska bygga ut sina reningsverk så att vi kan minimera algblomningen. Det ska bli intressant att ta del av vad skattebetalarna i dessa kommuner säger till de förtroendevalda. Att avslå motion MJ221 om en nationell översyn av hur städningen av och kustnära miljöer ska finansieras är en ren provokation mot berörda kommuner. Jag yrkar bifall till reservation 13. Jag förväntar mig nu att de borgerliga politikerna från , som i valrörelsen lovade att agera i frågan, ställer sig bakom motionen. Som jag sade tidigare driver skräp i land längs . Det är skräp från och från som strömmarna fört med sig till och och som sedan blåser i land. av detta kommer från utlandet. Är inte det ett nationellt intresse? Havsmiljöproblemen är gränsöverskridande, och lösningarna kan enligt uppgift på regeringens webbplats bara nås genom ett gemensamt agerande med andra berörda länder. Då kan ju inte utskottet hävda att det är en angelägenhet. 21 () replik: Först och främst får jag säga att är en väldig dysterkvist när det gäller hanteringen av miljöbilspremien. Det är inte så att det här är den enda åtgärden som går att vidta. Men att sätta åtgärder mot varandra och vara en sådan dysterkvist att man säger att det ena är det sämsta och det andra det bästa är inte ett sätt att bedriva ett bra miljöarbete. När det gäller strandnedskräpning kan jag också tycka att har en viss vass ton när han antyder att utskottet är så naivt och säger att utskottet hänvisade bland annat till att problemet bör angripas i grunden genom satsningar på lokalt och regionalt. Det var precis det du läste upp. Då kan jag konstatera att det tyckte också. Det har inte ens gått det här stod i en motion. Det här är ju ett citat ur ett tidigare betänkande från miljö- och jordbruksutskottet. Den regering vi hade då var ju faktiskt en socialdemokratisk regering. På något vis känns det som lite överord i sammanhanget. Det är naturligtvis inte så att bohuslänska kommuner ska ut i och teckna avtal. Det är ju det som är statens roll. Det här är naturligtvis ett delat ansvar mellan stat, region och kommun. Statens stora ansvar i sammanhanget är faktiskt att driva på i de internationella sammanhangen så att man verkligen får till en typ av avtal och regler så att det inte hamnar så mycket skräp i havet. Det är egentligen det som står i betänkandet. Precis som jag nämnde förut här kan jag göra en liten personlig reflexion tycker jag att inte minst den förra regeringen inte prioriterade arbetet med Ospar speciellt mycket om man jämför med till exempel Helcom. Det arbetet har ju varit lite eftersatt. Men kommer man med en rapport i de här frågorna. 22 () replik: vet mycket väl att det mesta av skräpet, som jag sade, kommer från utlandet, drivande från Nordsjöländerna, , , och så vidare.