prot · GV0932 · 2007-11-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Förste vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden till och med delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Allmän debattimme Infrastrukturinvesteringars betydelse för tillväxten 1 (): nåddes vi av mycket glädjande nyheter från . Ett amerikanskt företag, , har efter provbrytning långt framskridna planer på att starta gruvbrytning i området. Två gruvor på den svenska sidan, i Sahavaara och Tapulivuoma, och en på den finska sidan planeras. I fyndigheterna finns i första hand järnmalm men även koppar. Från företagets sida räknar man med att starta verksamheten . När verksamheten är i full gång beräknas enbart gruvverksamheten ge ca 1 800 nya arbetstillfällen i en bygd som fått se sin befolkning drastiskt minska. Till detta ska naturligtvis läggas alla de arbetstillfällen som tillkommer i olika offentliga och privata servicenäringar. Hela måste förbereda sig för något som man tidigare bara kunnat drömma om, tillväxt och expansion. En viktig förutsättning för att gruvverksamheten ska kunna bedrivas i den omfattning som planeras är att infrastrukturen förstärks. Vägnät, järnväg, elnät och bredbandsnät måste vara av sådan standard att de klarar de nya krav som ställs. En viktig förutsättning för denna satsning är att det finns järnväg också på den finska sidan. Den järnvägen kommer att rustas upp och elektrifieras. En anslutning till den från svensk sida skulle innebära att malmen, eller egentligen kulsintern, på ett miljövänligt sätt kunde transporteras vidare till kund. Det kräver en nyanläggning av järnväg och en ny bro över gränsälven. Det befintliga allmänna vägnätet är heller inte av sådan standard att det klarar tunga transporter . Därför måste även vägnätet rustas upp så att det klarar de behov som kommer att finnas. Till det ska läggas förstärkningar av elnät och bredbandsnät. Sammantaget är dessa investeringar viktiga i en del av landet som får chansen till tillväxt och utveckling. Men det är här frågetecknen hopas. Vilka initiativ tar regeringen för att säkerställa att nödvändig infrastruktur byggs ut i utifrån de behov som uppstår? Vilka initiativ tar regeringen för att de transporter som blir effekten av gruvindustrin i ska kunna ske på ett så miljövänligt sätt som möjligt, det vill säga med järnväg? Det är med dessa möjligheter på näthinnan som vi nås av oroande signaler från . Det finns inte ens resurser för att färdigställa det redan påbörjade projektet med nybyggnad, ombyggnad och elektrifiering av järnvägen mellan och , den så kallade Haparandabanan. Här måste regeringen reagera så att projektet kan färdigställas. Det är också viktigt för att gruvnäringen i ska kunna utvecklas på det sätt som är möjligt. De infrastruktursatsningar jag här talat om behövs för tillväxten i . Det är i vi har landets högsta tillväxt. Det är också där investeringar av denna typ snabbast betalar sig. 2 () replik: Jag har inget att invända i sak mot anförande. Självklart är infrastrukturen oerhört betydelsefull för den ekonomiska tillväxten. Det jag skulle vilja fråga är vilka investeringar du, , anser vara de viktigaste att göra. Jag kommer från , och vi har stort intresse av att få till stånd järnvägsförbättringar via Ostlänken och förbättringar av vägnätet. Därför vill jag fråga när man ska göra bedömningen vilka infrastrukturinvesteringar som är de viktigaste. Vilken metod anser du att vi ska använda? Risken finns annars att det blir en huggsexa om i vilka län och regioner de bästa investeringarna görs. 3 () replik: När det gäller infrastrukturinvesteringar av den här karaktären måste samhället och staten stå för kostnaderna. Därför behöver man naturligtvis ha en planering för i vilken ordning det ska ske. Här är det planering vi har att utgå från. Sedan ska vi i , på regeringens förslag, se till att det finns tillräckligt med pengar för att klara investeringarna. För mig är det självklart att det finns ett samband mellan intäkter och utgifter. Med den politik som majoriteten för, där skattesänkningar sätts framför allting annat, finns det inte resurser till investeringar av det slaget. I det här fallet gäller det framför allt investeringar i järnväg, eftersom det är det kostsamma, så att de tunga transporter som blir följden av verksamheten kan ske på ett miljövänligt och bra sätt. 4 () replik: Att det just inte finns ekonomiska resurser för investeringar kan vara en sanning med modifikation, för det har ju inte funnits tidigare heller. Det finns ett uppdämt behov av infrastrukturinvesteringar. Det jag var angelägen att få höra var hur man ska värdera vilka projekt som är de viktigaste. Jag vet att jobbar mycket för att samhällsekonomisk analys och nettonuvärdeskvoter ska avgöra vilka projekt som är de viktigaste. 5 () replik: För mig är det mer eller mindre en självklarhet att dessa investeringar är viktiga, nu när man får möjlighet att bryta järnmalm i ett område i som präglats av befolkningsmässig tillbakagång med stora svårigheter som följd. Dessutom har ett utländskt privat företag gjort bedömningen att malmen i området är brytvärd och att det därför är möjligt att igångsätta projektet. 6 () replik: Jag delar uppfattning att infrastrukturinvesteringar har stor betydelse för tillväxten. Vi har på Skånehåll E 22:an och Tvärleden, som också behöver byggas ut. Tolkar jag rätt när han säger att det är staten som ska stå för alla dessa investeringar? Kan även tänka sig OPS-lösningar, alltså samverkan mellan offentliga, privata och kommunala aktörer? 7 () replik: I det här fallet kan man nog utesluta OPS-lösningar. Jag tror inte att det är möjligt att hitta intressenter till just järnvägsinvesteringarna när det gäller kommun och Haparandabanan. Det var de två projekt jag nämnde i det aktuella fallet. I andra fall kan det vara möjligt, men jag måste säga att jag är mycket tveksam till att OPS-lösningar i slutändan verkligen leder till lägre kostnader och till att investeringarna kommer till stånd på ett sådant sätt att vi utifrån samhällsekonomisk utgångspunkt kan göra bedömningar, vilket föregående replikör var inne på. Hur snabbt investeringarna kan återbetalas till de privata intressenterna blir nog avgörande för om investeringarna kommer till stånd. Jag tror att samhället i det här fallet måste garantera investeringarna. 8 () replik: Det är glädjande att märka att det i varje fall finns en viss öppning från Socialdemokraterna att man kan tänka sig OPS-lösningar. Under förra mandatperioden fanns ett stort motstånd mot detta. Det lade en förlamande hand över mycket av infrastrukturutvecklingen i . 9 () replik: I vår budgetmotion har vi visat på en annan möjlighet. Det handlar om att från samhällets sida kunna låna till investeringar och på det sättet frigöra resurser till de ställen där vi vet att de samhälleliga pengarna måste vara grunden för investeringar eftersom vi inte får fram det på annat sätt. Vi har där till exempel pekat på de stora projekten i storstäderna. 10 () replik: Det är väldigt glädjande att det går bra för . Jag hade själv tillfälle att besöka norra banregionen och togs emot av och som är platschefer där uppe. Vi diskuterade särskilt Haparandabanan som den förra regeringen satsat 34 miljarder på samt Narviksbanan där går in med ungefär 10 miljarder. Om det är utländska företag som så långt bort från Haparandabanan hittar järnmalm måste man då inte väga in att de måste ta i beräkning att de ska investera? Ska skattebetalarna i hela hjälpa till att investera i detta projekt? 11 () replik: Det finns järnväg på den finska sidan efter från upp till Kolari som ligger precis på motsvarande sida till . Det handlar om järnväg på svensk sida för att ansluta sig till den banan. Om det är så att Haparandabanan inte kommer till stånd kommer hela godsflödet i stället att ske på finsk sida och utskeppningen från finska hamnar i Kemi och kanske också längre söderut. Det innebär också att förädlingen av järnmalmen kommer att ske på finsk sida. kommer att anläggas där och inte på svensk sida och så vidare. Det innebär att järnmalmsbrytningen kommer att ske på samma villkor som den sker i många . Det handlar om att vi direkt exporterar råvaran utan att vidareförädlingen. Det vill vi inte se. Därför behövs den här typen av investeringar. 12 () replik: Om man går in i en leksaksaffär med ett barn vill det ofta ha alla saker. Det har man inte råd med. har inventerat alla möjliga investeringar i . Man har funnit att Haparandabanan är den samhällsekonomiskt näst mest lönsamma efter i . Jag menar att det vore oklokt att splittra resurserna. Det gäller att bygga ut Haparandabanan fullt ut. blir den utbyggd till . behöver vi även en utbyggnad till och en stor spårväxel där så att vi kan göra nytta av hela den stora östtrafiken som vi kan få där framöver. 13 () replik: Det handlar tyvärr inte bara om Haparandabanan utan om hela Norrbotniabanan som nu talar om. Det projektet verkar vara väldigt långt borta i tiden. När det gäller Haparandabanan är det tyvärr så att inte har pengar att fullfölja projektet. Risken är stor att tågtrafiken på sträckan kommer att stoppas när banan skulle tas i drift. Det är en annan sak där regeringen också måste agera möjligt. Ett rättsväsende för unga 14 (): Rättsväsendet är självklart till för alla. Men polis, domstolar och andra verksamheter som är gjorda för vuxna passar inte alltid dem som är barn och vuxna . Att ha ett rättsväsende för unga innebär inte att rättsäkerhetsperspektivet ska vara något annat. Tvärtom ska kravet på förutsägbarhet, proportionalitet och likvärdig rättstillämpning gälla även här och den är just likvärdig. Hur ska annars våra unga känna ett förtroende för rättsväsendet om så inte är fallet? Att våra unga får ett gott stöd genom hela rättskedjan är oerhört viktigt. På flera håll i landet har centrum för unga brottsoffer vuxit fram. Det är en verksamhet som bedrivs i nära samarbete mellan polis och socialtjänst. Det är ett stödcentrum där unga brottsoffer och vittnen får stödsamtal, rådgivning och praktisk hjälp. Det ger en möjlighet att kunna bearbeta sina ibland mycket starka känslor efter att ha upplevt mycket otäcka saker. Om inte detta får ske kan det i många fall leda till att vittnen inte vågar vittna och att ett ungt brottsoffer inte får möjlighet att gå vidare i livet eller än värre är fylld av känslor av hat och hämndbegär och tar lagen i egna händer och själv begår brott. Vi har inte bara unga brottsoffer och vittnen. Vi har också de unga gärningsmännen. Det är unga människor som i tidig ålder har fått fortsätta sin brottsliga aktivitet utan några åtgärder som helst. Det beror på var någonstans i landet de bor om dessa brott utreds. Enligt Brå utreds i vissa län hälften av dessa brott och i vissa län enbart . Detta kan jag inte kalla en enhetlig rättstillämpning. Jag är övertygad om att en polisutredning är av stor betydelse inte minst när det gäller misstanke om grova brott såsom misshandel, rån och narkotikabrott. Vi vet alla att ju tidigare vi griper in och ju tydligare signaler som ges desto större är möjligheterna att förhindra att våra unga människor fortsätter på den kriminella banan. Vi har brandvarnare i våra hem. Men hur ser det ut för våra unga som får fortsätta att begå brott utan det minsta pip? Därför är jag oerhört glad över att justitieministern nu har påbörjat en utredning om att även brott som begås av unga ska utredas. Ett rättsväsende för unga handlar om ett väl fungerande stöd för unga brottsoffer och vittnen som tydliga och klara signaler och insatser görs mot unga lagöverträdare. I alliansen kommer vi att fortsätta vårt arbete med att våra unga känner förtroende för vårt rättsväsende. Det är ett rättsväsende som ska vara väl fungerande i hela vårt land och där bostadsadressen inte får vara avgörande. Skola baserad på vetenskaplig grund 15 (): Jag ska ta upp frågan om skola på vetenskaplig grund, det vill säga att vi bygger vår skola och de system som vi arbetar efter utifrån forskning och att vi tar till oss den kunskap som finns. Skolan har en märklig egenhet, nämligen att alla har gått igenom den. Alla har egna erfarenheter. Dessa erfarenheter gör lätt att vi relaterar tillbaka till dem och därifrån bygger våra ideal. Jag har själv fallit offer för detta när jag utifrån egna erfarenheter var stark motståndare till betygssystem men sedan var tvungen att inse: Barnen vill ju ha betyg. De vill ha värderingar och veta vad de kan och inte kan. När jag tittar på den forskning som finns om betyg ser jag att den är väldigt tydlig och ganska förintande. Betyg är bra att sortera människor med. Men betyg är ganska odugligt till att ge incitament till att lära sig mer, att entusiasmera eleverna till att nå bättre kunskaper, lära sig mer och utveckla sig. Här visar forskningen i stället att skriftliga omdömen och ett omdömessystem som är mer varierat och kan spegla vad man verkligen uppnår och vilka möjligheter man har ger väldigt tydliga signaler till eleverna. Här kan jag komma vidare. Det ger en push och feedback som gör att man vill gå vidare och utveckla sig själv. Jag vill mot den bakgrunden fråga: Varför är denna debatt så tyst i det politiska ? Varför diskuterar vi enbart de gamla vanliga betygen med ett eller flera betygssteg färre eller fler i stället för att ta till oss den pedagogiska forskning som finns? Vi måste gå vidare med detta och undersöka. Hur hittar det optimala systemet för att maximera våra skolors resultat? Vi måste ge våra elever möjlighet att utvecklas och skapa det som vi alla vill ha som kunskapsnation. kommer till exempel att offentliggöra en internationell studie om läsförståelse. Om resultaten är bättre eller sämre gör detsamma, men de går naturligtvis alltid att göra ännu bättre. Utifrån detta menar jag att det är väldigt viktigt att vår skola baseras på forskning och inte de minnen som vi själva har av den skola som vi själva en gång gick i. Det var ganska länge sedan. 16 () replik: Jag vill börja med att tacka för att han tar upp den här diskussionen. Det är självklart väldigt viktigt att politik i allmänhet och skolpolitik i synnerhet bygger på vetenskaplig grund. De förändringar som regeringen nu genomför inom skolpolitiken bygger på en väldigt solid vetenskaplig grund. Vi vet till exempel vad som utvecklar framgångsrika skolor och hur viktigt ledarskapet är, och därför stärker vi rektorsutbildningen. Vi vet hur viktiga lärarna är utifrån vetenskapen, och därför stärker vi också lärarutbildningen och gör en storsatsning på lärarnas fortbildning. Vi vet hur viktigt det är med ordning och reda i klassrummet, så därför ger vi lärarna och rektorn möjligheter och nya befogenheter att upprätthålla just detta, och vi vet mycket annat om vad som är viktigt. Vi vet till exempel det som tar upp, nämligen att skriftliga omdömen är ganska bra. Därför skärper vi också den möjligheten och stärker de skriftliga omdömenas roll, och vi kombinerar dem med betyg. Betyg är också viktigt för att sända tydliga signaler hem till föräldrar och elever om vad som behöver bli bättre. Jag vill avsluta med en fråga till . På vilken vetenskaplig grund vilade den gamla skolpolitiken, den som gjorde att vi fick sämre resultat, fler obehöriga lärare och mycket annat? Vilken vetenskaplig grund hade den? 17 () replik: Det är klart att stärkandet av rektorers och lärares kompetens är viktigt. Där stöder också regeringens förslag. Det är viktigt att man sätter skriftliga omdömen i relation till kunskap och utbildning och inte, som regeringen gör, öppnar för skriftliga omdömen i ordning och reda, som är totalt ovetenskapliga, där det inte finns några riktlinjer och där det inte finns några lärare i som har någon som helst utbildning, utan det enbart baseras på personligt tyckande. Där kan man fråga sig hur regeringens politik kan gå ihop med beprövad vetenskap eller kunskap, när man vill kasta ut lärarna i en situation där de ska bedöma saker som de inte har någon aning om. 18 () replik: Jag tycker att det är mycket bra att alliansen och är överens om att skriftliga omdömen är någonting mycket bra som bör utvecklas. Vi tror dessutom att man behöver använda betygen för att skicka en ännu tydligare signal om vad som behöver bli bättre. Jag fick aldrig svar på min fråga. Vi hade en skolpolitik som innebar att vi fick fler obehöriga lärare i skolan, att vi fick sjunkande resultat och att vi också fick mer och mer av dålig ordning och reda i klassrummen. Vilken vetenskaplig grund var det som ledde fram till den politiken? 19 () replik: När det gäller den gamla regeringens politik vill jag påpeka att använde sig av en blocköverskridande politik, särskilt i skolfrågor, där vi träffade uppgörelser dels med regeringen, dels med allianspartierna under förra mandatperioden och även mandatperioden . Därför vill jag inte stå här och försvara en politik som vi bara till en viss del stödde. Dessutom kan jag påpeka att den nuvarande regeringen också verkar glömma bort de överenskommelserna . 20 FINN () replik: Jag tycker att det här var en mycket intressant debatt. När man relaterar till pedagogisk forskning i sådana här sammanhang är det ju väldigt viktigt att man är objektiv även som politiker. Min fråga till , som har studerat den här forskningen, vilket jag inte har gjort explicit, gäller hur det här ser ut i ett internationellt perspektiv. Forskningen är ju internationell. Jag har en känsla av rätta mig om jag har fel att man i större delen av världen där sådan här forskning bedrivs också har betygssystem. Då undrar jag vad det är för ask som har öppnats av och som man inte har sett i resten av världen. 21 () replik: Jag tror att resten av världen har precis samma problem som , nämligen att skolan styrs av politiker som har gått i skolan, och sedan finns det en forskning som forskar kring detta men som man inte alltid lyssnar på. Just internationell forskning visar att betyg inte fungerar för att höja resultaten. En stor israelisk studie visar till exempel detta och citeras av vid , och det finns också andra som visar att betyg fungerar som en ribba. Man når den, och sedan bryr man sig inte om den mer. Det behövs andra omdömen mer kvalificerade och noggranna omdömen för att bli uppmanad och få incitament att lära sig mera. Det är ju det vi vill uppnå. Det är därför jag efterfrågar det. 22 FINN () replik: När man uppenbarligen är oense om forskningens tolkning i alla fall visar resultaten att man har betygssystem här och var runt om i världen i mycket större omfattning än ger sken av är det klart att man måste fundera över varför det har blivit så här i praktiken. Är det så att sitter inne med någon lösning och tolkning av forskningen som alla andra har misslyckats med ? Det är en intressant fråga. Jag går över till en praktisk fråga. Hur är det egentligen med de svenska resultaten i skolan under den förra mandatperioden, då parti var med och stödde majoriteten? Hur gick det då med resultaten? Gick de framåt, eller gick de bakåt? 23 () replik: Svaret på den sista frågan, hur resultaten blev, kommer vi att få veta när offentliggör dessa resultat. Resultaten gick delvis bakåt och delvis framåt, men framför allt ökade resten av världen och forskning inte forskning som blir verklighet. Jag har inte påstått att andra länder omvandlar det här till verklighet. Det är det som är problemet. Vi behöver mer pedagogisk verksamhet och mer skola och undervisning baserad på forskning inte mindre. Mammografikompetensen har snart gått i pension 24 (): Jag har satt mammografikompetensen i rubriken för mitt anförande. Egentligen handlar det naturligtvis om bristen på kompetens inom mammografin. Det är en förskräckande brist, som vi kan konstatera. Enligt rekommendationer bör alla kvinnor undersökas med mammografi från 40 till . Många landsting börjar kalla kvinnorna betydligt senare, och det leder naturligtvis till komplicerade efterbehandlingar och ökad risk för patienter att man inte upptäcker cancern . Om vi ska peka ut ett landsting som har en förskräckande dålig kompetens, faktiskt sämst i , så är det , där kvinnor inte undersöks förrän de fyllt . Att undersöka sig med mammografi är ett oerhört effektivt sätt att minska sjukvårdens kostnader, men det förutsätter naturligtvis att vi har en kompetens på området. Dödligheten minskar, lidandet minskar och kvinnorna får en betydligt bättre hälsostatus. Men hur ser det då ut på kompetensområdet? Ja, realiteten berättar för oss att genomsnittsåldern för läkare och sjuksköterskor som innehar den här kompetensen i de flesta landsting är i åldern 50-plus plus-plus i vissa landsting. Man står alltså inför en rejäl avsaknad av kompetens inom en mycket snar framtid. Hur många det är som arbetar heltid inom respektive landsting är naturligtvis också avgörande för hur pass väl man kan följa upp de här rekommendationerna från , och där är också bristen på kompetent personal i landstingen, nästan rakt av i hela , förödande. Men hur ser då tillströmningen ut? Hur många är det som är under utbildning? Ja, om vi tittar på statistiken över antal läkare som är under utbildning kan vi konstatera att den förskräckande siffran är att det är sju stycken läkare i hela som är under utbildning. Var och en kan räkna ut att resultatet av detta är förödande. Vi kommer mycket snart att ha en obefintlig kompetens på det här området med förödande effekter på kvinnors hälsa. 25 () replik: väcker en viktig fråga om mammografin. Jag delar helt uppfattningen att det är en mycket viktig förebyggande åtgärd. Men jag undrar vad gör åt det problem som hon väcker. Vilka tankar har hon när det gäller att lösa problemet? tillhör också det parti som innehar socialministerposten på genom . Min fråga till är: Vad har ni för politik på området för att lösa det här problemet? 26 () replik: Tack så mycket för frågan! Vi är överens om att detta är en oerhört viktig fråga. Det är helt riktigt att vi har en socialminister som är kristdemokrat, och vi är glada över det. Det gör att man kan känna en viss tillförsikt i den här frågan. Frågan har lyfts upp på . Jag vet att den finns på agendan. Vi står också inför det faktum att en nationell cancerplan kommer att tas fram. I den kommer också den här frågan att ingå. Den här frågan delas mellan och . När det är ett delat ansvar i en fråga är risken att man kanske inte har riktigt lika stort fokus, men jag har stort hopp om att cancerplanen i alla fall kommer att sätta den på agendan. 27 () replik: Man kan känna tillförsikt och glädje, men om det är en delad fråga handlar det om att man måste ta på sig ett ledarskap, en ledartröja, i den här frågan. Man kan inte bara ha förhoppningar på planer som ska komma. I sitt anförande nämnde också nyrekryteringsproblemen. Vad finns det för politik på det området för att åstadkomma den nyrekryteringen? 28 () replik: Visst måste man ta på sig ledartröjan, och det är precis det som har gjorts också. Den här kompetensen har urholkats . På utbildningssidan har vi utökat läkarprogrammet med 90 platser . Vi tror att en ytterligare tillströmning på läkarsidan generellt kommer att hjälpa mot en del av bristen. Sedan gäller det att fokusera på den här frågan från alla håll och kanter, politisk, utbildningsmässigt och från . Äldres trygghet och säkerhet 29 (): Jag ska ägna åt våra äldre och den trygghet de är så väl värda. Då tänker jag främst på hur man kan förebygga alla olyckor som händer. Säkerhet och trygghet är jätteviktiga saker för äldres livskvalitet. är äldre människor överrepresenterade när det gäller självmord och i olyckfallsstatistiken, och där är fallolyckorna allra vanligast. Om inget görs kommer samhällets kostnader att öka dramatiskt i samma takt som antalet äldre ökar. Vi vet att livsstilen spelar en stor roll för åldrandeprocessen. Det tillhör den bit som man kan påverka alldeles själv, men när det gäller exempelvis trafik och byggnader är möjligheten att påverka betydligt mindre. Där har vi i samhället ett gemensamt ansvar.