prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Ska regeringen ge uppdrag åt ett aktiebolag som , som agerar på marknadsmässiga villkor, att börja skriva särskilda avtal med vissa delar av den svenska industrin? Det är fullständigt häpnadsväckande. Jag är ganska säker på att EU har en hel del att säga om detta när det gäller statsstöd. Det går inte att göra detta. Vi lever i en öppen värld och i en EU-värld. Vi är integrerade på den marknad som finns i EU, och vi får förhålla oss till det. De priser som etableras i för hushåll och för näringsliv är ett resultat av den marknad som finns. Vi fick höra från sida att man var mycket intresserad av att teckna avtal med svensk elintensiv industri. Det låg i eget intresse att de fick göra på det viset. Men man noterade mycket noga att det var på marknadsmässiga villkor. Man arbetar på en marknad, och allt annat är omöjligt i detta sammanhang. Vad sedan gäller priserna kan jag inte göra annat än att hänvisa till före detta partiordförande . Det var han själv som mycket noga slog fast att elpriset är högt och med stor sannolikhet kommer att vara högt framöver. Det råder en knapphet på el och en stor efterfrågan på el. Det gör att när priset låg på troligen för mycket är förbi. Det får den svenska elintensiva industrin också förhålla sig till genom att anpassa sin produktion på ett sådant sätt att den kan klara det. Jag är medveten om att industrin kan ha bekymmer. Det är naturligtvis av intresse att man så långt som möjligt, utan att det möter motstånd från de regelverk som finns, hjälper industrin att klara den överbryggningen. Men att gå in och styra marknaden på ett långtgående sätt ställer jag mig helt avvisande till. 168 () replik: Jag ska fortsätta där slutade och lite diskutera marknaden och marknadens inflytande på klimatfrågorna och möjligheterna att lösa dem. sade att marknaden ska styra och att hon har tilltro till att marknadskrafterna löser de klimatproblem som vi står inför. Det är själva marknaden och marknadskrafterna som har ställt till den oreda vi har och skapat hotet mot hela mänskligheten. Jag har svårt att förstå hur vi ska klara att förändra det om vi inte från går in och styr vad som ska gälla på marknaden och vilka spelregler som näringslivet har när det gäller energipolitiken. Det gäller att intervenera och tala om spelreglerna. De måste också vara klara och tydliga. Jag blir väldigt orolig när säger att vi får vänta och se lite grann vad som händer i . Det är just det som är farligt, att vänta och se. Det är vad vi har gjort . Vi har väntat och sett ända tills någon har kommit och talat om att det finns ett pris för det som händer och sker ute i världen . Det som behövs är klara och tydliga signaler om vad som ska gälla för både enskilda konsumenter och industrin. Annars kommer vi aldrig att lösa detta. Marknadskrafterna har alltid en tendens att skapa koncentration. Det kan vi se här i . Min fråga till dig blir: Hur ska ni uppnå de mål ni har drivit inom EU med energieffektivisering om vi inte ska göra någonting? 169 () replik: Det är en något orättvis beskyllning att vi från regeringsunderlagets sida skulle vara passiva i den här frågan. Vi har ställt oss bakom ett system med elcertifikat som syftar till att öka mängden förnybar energi med . Hela regeringen är bakom detta. Vi har också ställt oss positiva till utsläppsrätterna och de energiskatter som finns. Samtliga dessa är exempel på styrmedel som har ett enda syfte. De ska minska mängden koldioxidsläpp. Regeringen har också bidragit till att formulera ett ambitiöst mål för EU när det gäller utsläppen av koldioxid. Vad vi vänder oss emot är att införa ännu fler styrmedel innan vi har sett hur den här uppsättningen styrmedel fungerar. Att vi säger nej till vita certifikat och till att öka ambitionsnivån genom inhemska styrmedel innebär inte att vi för evig tid säger nej till detta. Låt oss vänta och se hur det fungerar. Bidrar det till att uppfylla våra mål är det bra. Gör det inte det får vi helt enkelt höja ambitionsnivån. Det är riktigt att EU har höjt sin ambitionsnivå. Det är väldigt bra. Men det räcker inte. är det så att om vi ska få någon effekt i den här frågan måste vi få med oss de riktigt stora aktörerna. Det är , och ett land som . De vägrar fortfarande att skriva på Kyotoprotokollet. Får vi inte med de länderna är det nog dessvärre så att vi i kan göra oerhört mycket, men vi kommer ändå inte att kunna lösa problemen. 170 () replik: fick jag exempel på där vi från går in och styr och ställer på marknaden. Faktum var att ni tidigare sade att man skulle lämna över det till marknaden själv att lösa. Jag är av den uppfattningen att vi behöver ge tydliga signaler. Vi kan inte vänta på att , , eller ska gå före och ta sitt ansvar. Den diskussionen får vi föra inom till exempel WTO. Det blir lite grann som väntan på Godot. Vi väntar ända tills det är . Vad vi vill göra för att klara av att nå de mål som vi har satt upp, och det som också alliansen har sagt, är att gå vidare i detta arbete. Förslagen i motionerna är väldigt . De kostar ingenting. Vi vill ge klara signaler till marknaden om vad som ska gälla . Jag saknar en tydlig signal i det här. Det råder en ovisshet om vad som ska gälla och framåt. Jag skulle gärna vilja få någon form av hint om det. 171 () replik: Jag förmodar att avser någon form av osäkerhet när det gäller kärnkraften. Det är på den punkten som regeringen har sagt att inga kärnkraftsreaktorer ska ställas av , och inga nya ska heller laddas. Men man har inte sagt någonting om vad som händer . Däremot avser regeringen att bjuda in till breda överenskommelser i energifrågan. Jag tycker att det är klokt, för detta är en fråga som det måste råda bred samsyn i. Låt oss därför avvakta och se hur oppositionen förhåller sig till denna inbjudan och vad som kan komma fram från dessa samtal. Jag har några råd om det här med marknad. Jag har hållit på tillräckligt mycket med ekonomi för att vara fullständigt på det klara med att marknad behöver få spelregler. Det är vår uppgift i den här kammaren att formulera dessa spelregler. Det ska vi göra på ett klokt och förnuftigt sätt, men vi ska inte gå in och detaljstyra. Det leder aldrig till någonting gott. Jag menar nog att vi har talat om för marknaden vad vi förutsätter ska gälla för den. Men det finns fortfarande en del att göra. Jag nämnde några saker i mitt inledningsanförande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 22 § Vissa handelspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU10 Vissa handelspolitiska frågor. 172 (): Vi socialdemokrater ser samhällsbygget som en armkrok. Trygga människor vågar. Den välfärd som har skapats i och i har skapats genom en helhetssyn på samhället, på förutsättningar för ekonomisk utveckling och på hur sådana skapas. I ett historiskt perspektiv kan vi se att , som har varit för frihandel , genom detta har fått möjlighet att bygga upp den välfärd som vi har . Inledningsvis gjorde vi endast affärer med våra grannländer, och är vi ute i hela världen. Tillsammans med de övriga nordiska länderna har vi byggt upp välfärdsmodeller som bygger på att både kvinnor och män har möjlighet att arbeta. Man får också tillgång till trygghetssystem som utfaller när man blir arbetslös eller är sjuk. och andra nordiska länder är förebilder för många andra länder när de arbetar för att öka tillväxten och handeln i sina länder. Det är ur det perspektivet som vi socialdemokrater ser det betänkande som vi ska debattera Vissa handelspolitiska frågor. Det handlar om att skapa förutsättningar för en rättvis handel, och det handlar om WTO, det vill säga . Det är positivt att förhandlingarna nu pågår inom Doharundan. Vi hoppas alla att en överenskommelse snart ska komma, inte bara för att det är bra för och våra företags möjligheter på den internationella marknaden utan också för utvecklingsländernas möjlighet att göra affärer med andra länder. De största vinsterna finns med sänkta tullar. Att förenkla handelsprocedurer mellan länder leder till ökad handel och ökade nationalinkomster, vilket i sin tur genererar möjligheter att skapa välfärd. Därför är det nu glädjande att utskottet har enats om att ska driva frågan om borttagandet av tullar för etanol inom EU-kretsen. Vi ska vara medvetna om att det här är uppfattning och ståndpunkt. ska driva detta i EU. När det gäller WTO-förhandlingarna talar EU med en röst. Först är det alltså viktigt att övertalar alla de andra medlemsländerna att sänka och ta bort etanoltullarna. I en socialdemokratisk motion pläderas det för att svenska företag som är ute på den globala marknaden ska visa respekt för mänskliga rättigheter även i länder där man inte aktivt arbetar mot barnarbete och prostitution. Ingen människa ska bli utnyttjad eller kränkt. Vi kan se att ökad frihandel och förbättrade kommunikationer öppnar nya möjligheter för svenskt näringsliv att verka internationellt. Det innebär också att företagen ställs inför nya lagstiftningar och nya marknader i länder där den politiska utvecklingen kanske inte alltid har hunnit lika långt som den ekonomiska utvecklingen och marknaden. Då ställs de svenska företagen inför utmaningar och ibland också inför vissa osäkra marknadsvillkor. Denna kombination kan bli ett etiskt dilemma. Vi förväntar oss att svenska företag ska följa de nationella lagarna och förordningarna i alla de länder som de är verksamma i. Vi ställer krav på att de tar socialt och miljömässigt ansvar. Vi anser att det är viktigt att det fungerar. Det finns internationella regler. Vi har FN:s Global Compact. Där pågår ständigt ett förbättringsarbete. Syftet är att främja och få ansvarstagande företagande. Det är också viktigt i det här perspektivet att näringslivet är med och är delaktigt när det gäller utvecklingen och utmaningarna i det globala perspektivet. Här i har vi Globalt Ansvar. Det är ett initiativ som den socialdemokratiska regeringen tog under förra mandatperioden, 2002. Syftet är att främja svenska företags arbete för mänskliga rättigheter, bra arbetsvillkor, bättre miljö och bekämpande av korruption. Syftet är också att det ska vara konstruktivt att arbeta. Vi hoppas och förutsätter att nuvarande regering fortsätter med detta arbete. Det är viktigt med både bra arbetsmiljö, bra arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. Exportkrediter för små och medelstora företag är en av våra prioriterade frågor. Därför känner vi nu stor oro för de neddragningar av de ekonomiska resurserna som regeringen har gjort. Vi anser att det är viktigt att det görs riktade branschsatsningar på strategiska branscher för export på områden där ligger i framkant. Vi anser att små och medelstora företag bör erbjudas ett fördjupat kunskapsunderlag i form av bransch- eller marknadsanalys. Genom detta tror vi att de små företagen får bättre förutsättningar och att de får det enklare när de kommer ut på exportmarknaden. Vi har därför en reservation på området. Vi står naturligtvis bakom den, men för tids vinnande avstår vi från att yrka bifall till reservationen. I övriga delar står vi bakom hela betänkandet. Avslutningsvis handlar det om att känna trygghet i handelsfrågor. Det är viktigt att känna trygghet också när man bedriver handel. har vi fört många diskussioner om socker. Jag har träffat bönder i och bönder på som har känt stor oro inför den sockerreform som vi har genomfört. Jag har också haft förmånen att få vara i och även där både träffa dem som odlar sockerrör och göra industribesök. Det är ganska spännande att göra sådant även i ! Alla dessa kände stor oro inför att förlora sitt arbete och möjligheten till en inkomst. Men den stora skillnaden mellan och är att i har vi trygghetssystem att falla tillbaka på när den globala konkurrensen ökar och det blir förändringar i vardagen. Därför är det oerhört viktigt att vi även fortsättningsvis arbetar för frihandel och har bra arbetsvillkor och trygghetssystem. 173 (): Betänkande 10 handlar om vissa handelspolitiska frågor. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer men väljer att här yrka bifall till reservation 1 som behandlar WTO-frågorna. Som har sagts är utrikeshandel av central betydelse för svensk ekonomi och välfärd. Mot den bakgrunden är det också viktigt att handeln mellan länderna fungerar på ett bra och smidigt sätt för samtliga inblandade parter. Jag som kommer från Bergslagen är väl medveten om de problem som uppstår när världshandeln inte fungerar och vilka effekter det kan få för industri och antal arbetstillfällen, framför allt i Bergslagen. Därför är det också viktigt att den fria handeln och frihandelsavtalen fungerar på ett sätt som är tillfyllest för samtliga ingående länder. Alla restriktioner måste på olika sätt bekämpas. Men det räcker inte heller att ha ett frihandelssystem som bara fungerar på det sättet. Handeln behöver också ske på ett rättvist sätt så att ingen part känner sig förfördelad eller så att inte produktion och handel sker på andra länders villkor. Här finns kanske anledning att se upp. Pågående förhandlingar inom WTO och den så kallade Doharundan går minst sagt kärvt. Ytterligare avregleringar av handeln som motor för världsekonomin och ekonomisk tillväxt måste ske på ett sätt som också upplevs som rättvist. , , släppte en rapport där de varnar för att en liberalisering av handeln med jordbruksprodukter inte kommer att leda till en förbättrad situation för länderna söder om . Den rapporten bör vi ta på största allvar. Den visar på ett annat scenario än det som finns i utskottets ställningstagande. Där påstås att alla de studerade länderna är vinnare på Doharundans genomförande. Vad jag förstår bygger utskottets ställningstagande på vad har sagt. De har gjort analyser. Jag är väl medveten om det, men bör också ta ställning till FN:s rapporter när man fortsätter de här förhandlingarna så att man har detta med sig. har i olika motioner lagt fram förslag om att WTO-avtalens effekter måste utvärderas bättre från ekonomiska, sociala och inte minst miljömässiga utgångspunkter. Jag noterar i betänkandet att man i princip ställer sig bakom den idén, och det är bra. Men det bör också förbättras och vara en del av det naturliga arbetet i för att vi ska kunna förstå och ta ställning till vilken inriktning vi ska ha i våra förhandlingar. Jag tror att det är viktigt att de svenska förhandlarna även har kunskaper inom områden som inte bara utgår från frihandelsprinciperna. Förhandlingarna måste inte minst ta hänsyn till vilka miljömässiga och sociala effekter en ytterligare avreglering av handelssystemet kommer att medföra. Det är någonting som i allra högsta grad Sternrapporten och även FN:s klimatrapporter påvisar. Ska vi ha en världshandel som fungerar som en motor i tillväxten måste vi också ta hänsyn till de sociala effekterna och vilka effekter det får på miljön, annars blir det här ett bakslag. Priset blir precis tvärtom. har i motion N201 föreslagit en rad åtgärder för att öka öppenheten om, utvärderingen av och diskussionen om WTO och problematiken kring förhandlingarna och resultaten. Vi anser inte att det är tillfyllest som det är . Den nya ordning där även EU-frågorna ska behandlas i utskotten fungerar inte på tillfredsställande sätt . Här finns det anledning att diskutera hur den här ordningen ska kunna fungera på ett bättre sätt. har också tillsammans med ett yttrande som berör tull på etanol. Vi anser att slopandet av tullen på etanol på ett positivt sätt skulle underlätta för introduktionen av etanol som drivmedel i . Det skulle givetvis också ligga i linje med den introduktion av miljöbilspremie som har beslutat om. Jag är väl medveten om att enskilt inte kan avskaffa skyddstullen på etanol. Där har överlämnat beslutanderätten till EU. Vi får alltså driva den här frågan i EU-sammanhang. Det är ytterst olyckligt att makten över viktiga beslut är förd från riksdag till EU. Det är ett hinder för den energiomställning som vi behöver göra i . Det står också i strid mot de frihandelsprinciper som finns. För att introducera ny teknik är det viktigt att staten underlättar för små och medelstora företag att nå nya marknader. Motion N235 av tar upp den problematiken på ett bra sätt. Det är för mig fullständigt obegripligt att utskottet avstyrker motionen. Jag står bakom den reservationen men väljer här att inte yrka bifall till den. 174 PER (): Jag vill börja med att säga att jag står bakom samtliga reservationer utom nr 4, men för att vinna tid vill jag yrka bifall bara till reservation nr 2. inställning är att ökad och friare handel i huvudsak är ett positivt fenomen. Genom ökad handel och internationella avtal på det här området kan vi få en förbättrad utveckling i framför allt utvecklingsländerna. Det är någonting som är väldigt positivt och som vi ska arbeta hårt för. Men för att vi ska få en sådan positiv utveckling måste handelsreglerna utformas på ett sunt sätt, och de måste också underställas de internationella avtal som finns och som kommer om miljö och mänskliga rättigheter. Så sker tyvärr ofta inte . Ett exempel på det här är , som vi anser måste reformeras ytterligare. i sin nuvarande form hindrar ofta länder från att få fram till exempel mediciner till sina sjuka befolkningar på grund av att man skapar alldeles för höga priser för att det ska vara möjligt för fattiga länder att finansiera detta. Trots att målsättningen är att fattiga länder ska få tillgång till läkemedel har det inte kunnat uppnås av många olika skäl. En orsak är att alla länder utom de allra minst utvecklade måste tillämpa TRIPS-reglerna fullt ut. Det innebär att det inte räcker med att betala licens för patent på tillverkningsmetoden, som det var tidigare, utan nu måste länder som ska producera läkemedel också ha licenser på produktpatenten, och det blir mer kostsamt för dessa länder. En annan orsak är att det är väldigt krångliga regler i processen för att skaffa billiga läkemedel med hjälp av de här TRIPS-reglerna. Det land som inte kan tillverka ett nödvändigt läkemedel måste först informera WTO om sina behov för att man ska få fram medicinerna. Om det inte gäller offentlig och icke-kommersiell användning eller en nödsituation måste landet också försöka få till stånd en licens för patenthavaren för det fall att läkemedlet omfattas av patent i det egna landet. Därefter måste en tänkbar tillverkare i ett exportörsland identifieras. Denne måste sedan söka och erhålla en tvångslicens från myndigheten i sitt land. Tillverkaren producerar produkten och måste betala ersättning till patenthavaren. Det här är ett väldigt krångligt system, och det har också gjort att man har hindrat mediciner från att nå de allra mest behövande i tredje världen. Vi anser att måste utformas så att människor i de fattiga länderna får tillgång till livsnödvändiga läkemedel. måste därför driva på för att ska ändras, bland annat så att utvecklingsländerna själva får avgöra i vilka sektorer och i vilken takt de vill införa produktpatent. Dessutom bör arbeta för en revidering av EU:s förordning om tvångslicensiering av läkemedel så att den tillgodoser behovet av enkla och snabba möjligheter till tvångslicensiering. måste driva på för en ändring av TRIPS-reglerna och deras tillämpning så att utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång på läkemedel. Vi i är oroade över vart förhandlingarna inom Doharundan är på väg. För att förhandlingarna ska ge ett acceptabelt resultat anser vi att fattigdoms- och rättighetsperspektivet måste ges ett mycket större genomslag i den globala handelspolitiken. Vi är till exempel oroade över att man ställer krav på att ska ta bort alla skydd för sin egen gryende industri innan man har gjort tillräckliga åtaganden från i-ländernas sida. Orsaken till vår oro är att den gryende industrin riskerar att konkurreras ut av etablerade industrier i väst. Det vore inte till fördel för någon inte för den globala ekonomin eller för utvecklingen i utvecklingsländerna. Vi tycker också att det är viktigt att effekter utvärderas mycket bättre ur både social, miljömässig och ekonomisk synvinkel. borde verka för att utvärderingar och konsekvensanalyser av handelsavtal genomförs innan avtalen realiseras så att man vet vilka effekter de får. Därför bör regeringen bland annat rapportera till om utvecklingen inom den internationella handeln och vilka ställningstaganden som har gjort i frågor som rör WTO och världshandeln. Den svenska linjen när det gäller WTO-frågor lades fast , och det dokumentet har inte ändrats så mycket . Inte heller EU har ändrat sig i sin grundposition när det gäller WTO-förhandlingarna. Vi anser att dessa ställningstaganden måste uppdateras och att denna process ska ske offentligt. Det är också viktigt att ge möjlighet för allmänheten och frivilligorganisationerna att ta del av och diskutera regeringens ståndpunkter när det gäller internationella handelsfrågor. Därför borde regeringen ordna en offentlig utfrågning med inriktning på agerande i EU och andra internationella sammanhang när det gäller WTO och handel så att detta genomlyses offentligt. Vi tycker också att det är viktigt att alkoholfrågan och folkhälsofrågorna får en betydligt större vikt i WTO-förhandlingarna och internationella förhandlingar och att man ser alkoholfrågan som en folkhälsofråga och inte som vilken frihandelsfråga som helst. De nuvarande internationella handelsavtalen återspeglar framför allt den rika världens prioriteringar. De är inriktade på ekonomisk tillväxt. Länder som försöker vinna konkurrensfördelar på den globala marknaden genom att ha dålig lagstiftning för miljöskydd eller arbetarskydd gynnas med dagens handelssystem. Det tycker vi ger fel signaler. I svaga statsbildningar och outvecklade demokratier är bland annat barnarbete, låga löner och förbud mot facklig organisering inte ovanligt, vilket är väldigt synd. I många länder är det också svårt att hålla internationella storföretag ansvariga för brott som de begår när det gäller miljölagar och mänskliga rättigheter, bland annat på grund av begränsningar i lagstiftningen och brist på resurser för att driva rättsprocesser. kan det också vara svårt att begära skadestånd från ett transnationellt företag om ett dotterbolag har ställt till stora miljöskador i ett fattigt land. För att slippa skadestånd kan moderbolaget begära dotterbolaget i konkurs och slippa undan allt ansvar. Detta måste man göra någonting åt, och därför måste det vara möjligt att rikta skadeståndskrav direkt mot moderbolaget även om de skadelidande finns i ett annat land än där moderbolaget har sin verksamhet. Vi tycker att de frivilliga initiativen, exempelvis riktlinjer, FN:s Global Compact eller det svenska Globalt Ansvar, är positiva men inte alls tillräckliga för att komma till rätta med oansvariga företag. Därför tycker vi att det finns behov av internationellt bindande regler när det gäller transnationella företag. bör aktivt stödja den process som pågår inom FN för att skapa hållbara regelverk för transnationella företag. Vi tycker att det är rimligt att införa en bindande uppförandekod för företagens verksamhet som ger bestämda riktlinjer när det gäller miljöhänsyn, respekt för mänskliga rättigheter med mera. bör här vara ett gott föredöme och verka pådrivande i dessa frågor inom både EU och FN. Vi tycker också att det är väldigt viktigt att öka möjligheterna för konsumentkrav i industriländerna att fungera som ett instrument att driva fram bättre handelsvillkor och arbetsvillkor i de multinationella företag som har verksamhet i utvecklingsländerna. Systemet för rättvisemärkning är väldigt positivt. Det bör stödjas eftersom det ger konsumenterna bättre förutsättningar att hålla sig informerade och underlag för att kunna agera. Vi tycker också att Rättvisemärkt bör stödjas mer när det gäller till exempel offentlig upphandling. 175 (): Inledningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motionsyrkanden som näringsutskottet har behandlat.