prot · GU0988 · 2007-04-11 00:00:00 — Regeringen framhåller att det är klart otillfredsställande att enskilda som felaktigt disponerar statliga medel inte ska behöva betala ränta på det disponerade beloppet. Ett införande av dröjsmålsränta kan därför verka som ett gott skäl och ett incitament för att avtal om avbetalningsplaner ska komma till stånd. Slutligen, fru talman, har vi nu i diskuterat ränta i båda riktningarna. Vad beträffar frågan om vid försenad och felaktig ärendehantering bör betala dröjsmålsränta till den försäkrade så finns det inte anledning att kategoriskt avfärda ett sådant övervägande . Men jag vill klargöra att det inte är aktuellt. Jag noterar emellertid att frågan har behandlats i utskottet. Den har också behandlats tidigare i utskott. konstaterade senast i sitt betänkande 2003/04:SfU1 att saknar laglig möjlighet att betala ränta. Men utskottet menade att ersättning för ränteförlust i stället skulle utges i form av skadestånd. Detta var den tidigare majoritetens ställningstagande i betänkandet 2003/04:SfU1. Ränta till den försäkrade skulle inte betalas, utan ersättning skulle i så fall ske i form av skadestånd. hör vi något helt annat. Justitiekanslern skulle utreda skadeståndsanspråk mot staten, och det finns också en möjlighet att använda sig av detta . Med anledning av detta avstyrkte utskottet motionsyrkandet i betänkandet 2003/04:SfU1 om skyldighet för att betala dröjsmålsränta. Vi hör något annat här apropå talet om en ansvarsfull oppositionspolitik. Jag kommer säkert att få repliker på detta. Jag undrar varför ni har ändrat er /04 till ? Ni kovänder totalt. Är det möjligtvis det förlorade valet som ger anklang? Varför gjorde Socialdemokraterna inte något ? Ni såg till att inte hade laglig rätt att ta ut ränta. Ändå lät ni det pågå ända tills Regeringsrätten gav er smäll på fingrarna och sade att inte hade rätt att ta ut ränta. Då hade detta pågått under och ni hade inte gjort något åt det. Denna proposition ger i alla fall möjlighet att lagligt ta ut ränta. Vi överväger också att se om det möjligtvis kan gå att också ge ränta till den försäkrade. 97 () replik: Det är ett glädjande besked att man kan komma att införa skuldränta i båda riktningarna. Det bådar gott. Men vi skulle gärna vilja införa det . Man kan förledas att tro att det kanske beror på brist på pengar att detta inte införs . Men som vi vet har den borgerliga regeringen ganska gott om pengar eftersom man sänker skatter. Detta förslag kostar inte så mycket för staten som till exempel sänkningen av andra skatter gör, om man jämför skatter och avgifter. Här lånar man pengar av byggnadsarbetaren som ramlar ned och kanske inte får rätt förrän han överklagar till länsrätten. Det är faktiskt så att av dem som överklagar till länsrätten får rätt. Då har staten lånat deras pengar utan att betala skuldränta till dem. De pengarna borde finnas i dagens . Det är inte så stora pengar, om man jämför med andra skatter, när man nu tycker att man har för mycket pengar i statens budget. Det är viktigt att säger att det som man gör inte är rätt. Det får jag väl ändå ge henne en eloge för. kommer man att rätta till det, och man tar hänsyn till socialförsäkringsutskottets borgerliga allians. 98 Statsrådet () replik: i under dåvarande regering har jag insett att det var många tillkännagivanden som regeringen inte brydde sig om att ta upp. Man tog inte heller till sig vad utskottet hade sagt. Jag tänker inte göra så. Jag tar självklart till mig vad utskottet säger. Men för att det inte ska bli något missförstånd vill jag ytterligare en gång säga det jag sade om detta. Det finns ingen anledning att kategoriskt avfärda ett övervägande , men är det inte aktuellt. Jag vill bara att vi är helt överens om skrivningen och vad vi har sagt. Jag skulle vilja fråga varför ni tillät att ta ut ränta utan lagligt stöd. Och varför har ni ändrat er på punkten att det nu också ska vara ränta till den försäkrade? Så sent som stod som också har varit ordförande i socialförsäkringsutskottet här i talarstolen i en interpellationsdebatt. Hon talade då om att Socialdemokraterna sade nej till att betala ut ränta till den försäkrade och hänvisade till att det är ett skadeståndsanspråk som JK ska utdöma. Det är totalt tvärtemot vad säger! Är det några nya socialdemokrater som är på banan, eller vad är det som har hänt? Jag känner inte igen ert prat när det gäller detta! En annan sak jag skulle vilja säga är att ni också tillät att i den nya myndigheten agera och verka utan tillsyn. har vi tillsatt en snabbutredning för att just tillsynen över ska garanteras. Ni hade ingen tillsyn över , och ingen lag som stödde att de tog ut ränta. Dessutom, fru talman, tycker jag att det är märkligt att pratar om den lilla människans möjligheter mot den stora jätten när ni beslutar om vitesföreläggande i en kommun. Det har visserligen inte med detta att göra, men när det gäller handikappade låter ni i stället skadeståndspengarna gå tillbaka till staten via länsstyrelser i stället för till de enskilda individerna, trots att de har fått rätt i domstol. 99 () replik: Jag tycker att det är bra att man tillsätter en myndighet för tillsyn över . När det gäller att i kammaren sagt att vi inte skulle införa skuldränta är det väl inte främmande för dig att en minister i regeringen är ett beredningsorgan åt . Det förslaget har ju aldrig kommit till . Jag är glad åt att säger att hon minsann ska se till att de förslag som riksdagsledamöterna i socialförsäkringsutskottet står bakom genomförs. Jag uppfattar det också precis som sade. Vi ser alltså fram emot att detta med skuldränta i bägge riktningar kommer, för det är en angelägen fråga. Det är inte bara vi socialdemokrater som pekar på det. I andra sammanhang lyssnar vi mycket på vad småföretagarna säger. Småföretagarna har lyft upp detta som en stor fråga för dem. Skuldränta är ett gissel för de små människorna. Det är angeläget för oss att staten inte ställs mot de enskilda individerna, för de som behöver trygghetssystemen ska inte känna att staten är emot dem utan att staten är med dem. 100 Statsrådet () replik: Jag konstaterar att jag fortfarande inte fått något svar och jag begär det inte heller, för har ingen replikrätt nu på varför ingenting har hänt och på varför inte har fått laglig rätt att ta ut ränta. Jag bara konstaterar det. Jag får inget svar på varför Socialdemokraterna totalt gör en kovändning och i opposition talar med helt andra tungomål. Jag får en eloge för att vi äntligen får tillsyn över . Alla de här sakerna borde tidigare regering ha gjort, men det har man underlåtit att göra. gör vi det, och ni har dessutom mage att skälla på oss för det! När det gäller den lilla människan och när det gäller andra vitesförelägganden som människor har fått rätt till i lag händer ingenting, utan tidigare regering beslöt att de pengarna skulle gå tillbaka till staten via länsstyrelserna. Det är att tala med dubbla tungor! Det är inte ens trovärdigt! talar också om små människor. Vi har hört det tidigare i debatten. Ja, i så fall är de små människor i bemärkelsen att de har små marginaler att röra sig med! Det betyder inte att man är liten som människa! Man kan vara en väldigt stor människa men ha en liten plånbok. Jag tycker att vi ska göra det klart. Det var just med tanke på detta som vi lade in i propositionen att ska kunna göra en bedömning av hur möjligheten att betala tillbaka är och hur livssituationen ser ut, som vi har hört här. Kraven ska också kunna efterges helt eller delvis. Med hängslen och livrem har vi försökt beivra alla felaktiga utbetalningar. uppgick återkraven till ! Det är lika mycket som 2 000 platser i särskilda boenden kostar! Så mycket felaktiga utbetalningar skedde att det motsvarade 2 000 platser i särskilt boende. När det gäller räntan på handlar det om motsvarande ! Vi måste nog vara överens om att vi ska försöka beivra alla felaktiga utbetalningar. Jag har sagt att jag ska överväga hur vi ska kunna gå vidare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter Föredrogs kulturutskottets betänkande 2006/07:KrU6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter. 101 (): I detta betänkande som handlar om bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter har utskottet hanterat 14 olika motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Det är förslag som avser lagskydd av det svenska språket, frågor om biblioteksverksamheten, en dialekter, det finska språkets ställning i den nya språkvårdsmyndigheten och stöd till litteratur och tidskrifter på invandrares och nationella minoriteters språk. Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden, och i detta betänkande finns också fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 102 (): Jag yrkar bifall till reservation 2 Biblioteksverksamheten, punkt 2. Jag hörde att när var utbildningsminister sade han på att biblioteken om något är en ansamling farliga tankar. Vidare sade han att alla farliga tankar som någonsin har nedtecknats i princip finns på ett bibliotek. De orden blev tydliga när jag läste den moderata idéskriften Kulturen 2.0 som redovisades för allmänheten. Under rubriken står att läsa: Inköpspolicyn vid offentliga bibliotek ska vara politiskt balanserad. De farliga tankarna börjar kännas hotande, eller är det någon som tror att det handlar om att från olika håll släppa fram fler farliga tankar? anser att det behövs en övergripande vision för biblioteksverksamheterna en vision och strategi för 2000-talets bibliotek. Den skulle kunna fungera som ett stöd för kommunpolitikerna och bibliotekarierna i då det inte längre går att bara göra som man alltid gjort. Vi vill driva på utvecklingen av biblioteken så att de motsvarar de krav som ställs i ett samhälle präglat av tekniska landvinningar och av många olika språk och kulturer som ska samsas om utrymmen, fungera tillsammans och berika varandra allt sådant som ingen drömde om när folkbiblioteken en gång föddes. vill att regeringen tillsätter en särskild arbetsgrupp bestående av fackfolk och biblioteksanvändare som utarbetar ett förslag till idéprogram för 2000-talets bibliotek. Vi kan tänka oss att det i arbetsgruppen skulle ingå bibliotekarier med olika erfarenheter, författare, mediepedagoger, och andra pedagoger, , representanter för användarna och då även dyslektiker, syn- och hörselskadade med flera. vill också att bibliotekslagen skärps så att den verkligen tillförsäkrar alla en biblioteksservice av god kvalitet. Det ska vara en biblioteksservice av god kvalitet för alla, för flickor och pojkar, kvinnor och män, dyslektiker och snabbläsande bokslukare, svensktalande och personer med annat modersmål än svenska. Jag har en fråga till allianspartiernas representanter. Vad tycker ni om följande förslag som jag läste om i ? I en debattartikel skriver Svensk Biblioteksförenings ordförande och generalsekreteraren om behovet av en nationell och samlad bibliotekspolitik. De uppmanar kulturminister , skolminister och utbildningsminister att ta initiativ till en brett sammansatt utredning med uppdrag att formulera en nationell biblioteksstrategi. De vill att utredningen ska beskriva hur olika institutioner inom utbildnings- och biblioteksväsendet ska samverka för att nå gemensamma, tydliga och utvärderingsbara mål. Utredningen bör också utvärdera den bibliotekslagen. Vidare vill man ta fram en biblioteksstrategi för bibliotekens roll kunskapssamhälle. Är det något som centerpartisten , folkpartisten och kristdemokraten vill verka för? Regeringen vill å sin sida tillsätta en stor kulturutredning. I utskottets ställningstagande står att läsa: Utskottet konstaterar att regeringen bereder direktiven till en utredning som ska pröva hur de nuvarande kulturpolitiska prioriteringarna och strukturerna förhåller sig till dagens samhälle. Det finns stor risk för att man, när de fyra partierna i regeringen inte är överens om politiken, begraver frågorna i en utredning. Därmed finns det också stor risk att biblioteksfrågorna kommer att drunkna i en sådan stor utredning. menar att det behövs en egen utredning för biblioteken. Kanske måste man samla alla biblioteksresurser under en hatt. I det livslånga lärandets tidsålder finns det allt mindre anledning att dela upp bestånden i folkbibliotek, skolbibliotek och högskolebibliotek. Bibliotekslagen måste alltså ses över. Det är något som krävs från flera håll. vill det, och vill det. Vi vill på olika sätt förstärka lagen. Däremot vill ta bort den och öppna fältet för privatisering och avgiftsbelagda lån för vuxna. Kulturministern sade före valet att hon ville ha avgiftsfria bibliotek, men det skriver i Kulturen 2.0 innebär att boklån för vuxna kan avgiftsbeläggas. Här resonerar man på samma sätt som när man hotar att lägga ned En bok för allas vuxenutgivning. Men om barnen ska fås att läsa, är det då inte också viktigt att föräldrarna gör det? Pojkar läser mindre än flickor, sannolikt därför att pappor läser mindre än mammor. Det antyder i alla fall den lyckade satsningen på projektet för mig pappa, ett projekt som initierats av bland annat och just En bok för alla. Detta projekt tar på ett vardagligt sätt itu med både klass- och könsstrukturer. lyfter också upp behovet av stöd till litteratur och tidskrifter på invandrades och nationella minoriteters språk. Vi vill att regeringen kartlägger, analyserar och föreslår åtgärder för att främja utgivning och distribution av litteratur och tidskrifter på invandrades och nationella minoriteters språk. Vi vill också att regeringen utökar samarbetet med övriga nordiska länder vad gäller översättningar av litteratur liksom utgivning av böcker och tidskrifter på de nämnda språken. I utskottets betänkande pekar man bland annat på att fått i uppdrag att bredda utgivningen av serien Alla tiders klassiker för skolans bruk. Därefter redogör man för katalogen över de barn- och ungdomsböcker som är utgivna på andra språk än svenska. Jag vill bara påminna om att gjorde en uppföljning och en utvärdering av den nationella minoritetspolitiken. , , anordnade KU också ett minoritetsseminarium. Under seminariet framkom särskilt behovet av att få stöd för att ta fram läromedel på de nationella minoritetsspråken. I motion pekar vi på att samarbetet med de nordiska länderna skulle kunna ge positiva effekter. De stöd som finns för litteratur och tidskrifter på invandrades och nationella minoriteters språk är otillräckligt. Jag yrkar därför bifall till reservation 4. Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om lagskydd av svenska språket. Förra gången frågan diskuterades var i samband med att vi debatterade kulturbudgeten . Under den debatten framkom felaktiga påståenden om vad ställningstagande om att lagfästa svenska språket innebar. Jag vill än en gång förtydliga ställningstagande, eftersom det ifrågasattes av folkpartisten . anser att svenska språket ska lagfästas som huvudspråk. När den tidigare utredningens förslag, Mål i mun, inte kunde genomföras föreslog att skulle få ett tilläggsdirektiv om att grundlagsfästa det svenska språket som officiellt språk, en uppfattning som vi vidhåller. I det här sammanhanget vill jag särskilt understryka det motionärerna centerpartisterna skriver i sin motion. Man befarar att engelska tränger ut svenskan inom datavärlden och högskolan. Jag vill också påminna om svenska språkets ställning i EU. Det finns fortfarande farhågor om att svenska språkets ställning inom EU håller på att försvagas när man av ekonomiska skäl byter ut ersättning för tolkningskostnader mot ersättning för resekostnader. Det är alltså inte bara inom datavärlden och högskolan som svenska språkets ställning hotas utan även inom EU-systemet. Jag tycker att det har förts en osjyst argumentering när man från regeringens sida så hårt argumenterat för lagskydd av svenska språket genom att enbart hänvisa till att det finns ett lagskydd för de fem nationella minoritetsspråken. Jag hävdar fortfarande att det är skillnad på att lagfästa svenska språket som huvudspråk i landet och på en lag som dels är regionalt begränsad, dels handlar om att minoritetsspråk erkänns som ett nationellt minoritetsspråk. Jag anser också att det är historielöst att, som framför allt folkpartister gör, hävda principen om att enbart svenska ska talas på skolorna. Om det blir resultatet av att skydda svenska språket genom lag, då blir jag ytterst tveksam. Svenska staten har ju redan prövat den formen av svensk språkpolitik gentemot samer och tornedalingar med känt resultat. Låt oss slippa de formerna av språkförtryck . 103 (s): Läsandet är en förutsättning i varje människas bildningsprocess. Därför är det så viktigt att stimulera människor att börja läsa, gärna . talas det mycket om kunskapssamhället och om det livslånga lärandet. I takt med en ökande internationell konkurrens inom fler och fler områden lyfts betydelsen av kunskap och kompetens fram allt oftare. Det livslånga lärandet har kommit att bli ett honnörsbegrepp i samhällsdebatten. I den utvecklingen har biblioteken spelat och kommer också att spela en central roll. Lika viktigt är att vi har en politik för läsfrämjande insatser, inte minst utifrån den oroande utveckling av läsandet som SCB presenterade . Den visar att antalet män som aldrig läser har ökat från till . Den största ökningen ser man bland yngre män, men undersökningen visar på ett minskat läsande i alla åldrar. Vi vet att i ett samhälle där många läser böcker finns det också bättre förutsättningar för en bred och folklig samhällsdebatt. I ett modernt samhälle som krävs det att alla får möjlighet att delta och att alla ges förutsättningar att vara delaktiga. En demokrati kräver delaktighet. Att vi har en ökande andel medborgare som inte tar del av det skrivna ordet tycker jag är oroande. När jag har frågat kulturministern om vilka åtgärder hon tänker vidta för att förändra denna utveckling har hon inte kunnat visa på några initiativ riktade mot denna grupp, nämligen vuxna, för att öka läsandet. Däremot har man ändrat avtalet med lågprisförlaget bok för alla AB. meddelade att avtalsperioden skulle kortas ned från till . Jag vet att flera partier i den högerledda regeringen har drivit att lågprisförlaget bok för alla AB ska lägga ned sin vuxenutgivning av kvalitetslitteratur, och detta är säkert ett led i denna förändring. Jag tycker att man glömmer den viktiga uppgift som förlaget har att jobba med läsfrämjande insatser för barn och vuxna. I första hand riktar man sig mot kortutbildade grupper, just de grupper som läser minst eller inte alls. Det finns inget annat bokförlag som jobbar med just läsfrämjande insatser. Med vetskapen om att allt färre läser borde man satsa på mer läsfrämjande i stället för mindre. Därför skulle det vara intressant att höra om den borgerliga majoriteten i utskottet har några exempel på insatser som man tänker genomföra för att öka läsandet. För att koppla detta samman med dagens betänkande tänker jag nu komma in på betydelsen av våra bibliotek. Våra bibliotek är fundamentala för läsandet och för tillgången till litteratur och information. De är platser för kunskap och fantasi, tysta rum för tillflykt från vardagens brus men också rum för möten med nya intryck, människor, lärdom och inspiration. I den demokratiska infrastrukturen spelar biblioteken en mycket central roll. I många kommuner och regioner runt om i landet finns en medvetenhet om kunskapssamhällets krav. På många platser pågår arbete med att göra biblioteken till nav i utvecklingen. Vi socialdemokrater tror på en utveckling av biblioteken. Vi tror på folkbiblioteken som dynamiska mötesplatser. Vi ser framför oss bibliotek som lockar med mycket mer än bara böcker. Jag tänker mig att folkbiblioteken kan bli mer offensiva kunskaps- liksom kulturinstitutioner. Det kan bli med öppna dörrar där människor träffas kring författarträffar, seminarier och studiecirklar likaväl som att de lånar nya barnböcker. Med folkbiblioteken finns det en utmärkt infrastruktur för kunskapsutveckling och kulturell utveckling i hela landet. I varje kommun finns det ett folkbibliotek. Det är en plats runt vilken man kan bygga upp ett . Låt oss då använda dessa för att positionera kommunerna i det framväxande kunskapssamhället. trädde nuvarande bibliotekslag i kraft. Den säger att alla kommuner måste ha ett folkbibliotek och att dessa ska erbjuda avgiftsfria lån. beslutade också att bibliotekslagen skulle utökas med tillägget att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka och att kommuner och landsting ska anta planer för biblioteksverksamheten. För oss socialdemokrater är tillgänglighet ledordet i vår kulturpolitik. Offentligt finansierade bibliotek av god standard, tillgängliga för alla, är en viktig förutsättning för en levande demokrati, yttrandefrihet, kulturell utveckling och inte minst för det livslånga lärandet. Jag som socialdemokrat ser också med glädje de nya arbetsplatsbibliotek som har växt fram i samarbete mellan fackförbund. Jag vet också att det finns behov av fler arbetsplatsbibliotek. Det är ofta närheten och tillgängligheten som gör att fler väljer att ta del av både skrivna böcker och ljudböcker. Det finns en stor ideologisk skillnad mellan Socialdemokraterna och framför allt och med hänsyn till kulturens tillgänglighet. har och varit emot bibliotekslagen. Men här har svängt . Att har backat från kravet att slopa bibliotekslagen är positivt, precis som visar här. Men det är troligtvis ett resultat av det våta fingrets politik snarare än en stark politisk övertygelse. I dagens betänkande avstyrker majoriteten i utskottet motionsyrkanden om vikten av en bibliotekslag som garanterar avgiftsfria boklån och alla medborgares tillgång till folkbibliotek med motiveringen att det får ankomma på regeringen att göra en samlad bedömning av den framtida bibliotekspolitiken. Med denna skrivning känner jag mig mycket bekymrad. Med en moderat kulturminister som inte vill ha någon bibliotekslag och med den moderata kulturpolitiska , lyfter i kulturutskott fram att boklån för barn och ungdomar ska vara avgiftsfria. Men de säger ingenting om avgiftsfria boklån för vuxna. Är detta ett första steg mot att det ska kosta att ta del av böcker från våra bibliotek om du är ? Det är precis som när de avskaffade fri entré för unga vuxna och vuxna på de statliga museerna. Det är anmärkningsvärt med denna fientliga inställning till vuxnas kunskapsinhämtning via våra museer och bibliotek. I dagens debatt om biblioteken har jag noterat att inte någon moderat från kulturutskottet har anmält sig. Kan det bli ett tydligare tecken på vad tycker om värdet av våra bibliotek? Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. I detta anförande instämde , , i , och (alla s). 104 (): Från denna talarstol kan vi lyssna till ledamöter som kommer från olika delar av landet. Det är inte alltid rikssvenska som talas. får vi höra dialekterna bryta igenom, och det är bra. Dialekterna ska vi vara rädda om. De är en del av historia. Om en göing hade stått här och kommenterat svaret på dialektmotionerna skulle han ha använt ordet tjåijligt. Värmlänningen hade kanske sagt träligt. Det är ord som uttrycker att man inte är helt nöjd med någonting. Vi som motionerat hade hoppats på betydligt större förståelse för hur viktigt det är att ta vara på våra dialekter. Kunskaper om äldre tiders språk och dialekter ger insikter i hur språket har utvecklats och förändrats. Kunskapen om våra dialekter ger ett viktigt bidrag till den svenska kultur- och språkhistoriska forskningen. Både för forskare och allmänhet är en dialekter av mycket stort värde. gavs uppdraget att utarbeta en sådan ordbok. Då var det flera som arbetade med projektet, och sedan krymptes personalen. är ordboken vilande. Vi vet att den som vilar riskerar att somna. Vi motionärer tycker att det är hög tid för ett uppvaknande och att uppdraget blir verklighet inom rimlig tid. Det är kanske dags att prova andra vägar. I min och motion hänvisar vi till vid .