prot · GV0943 · 2007-12-13 00:00:00 — Huvudvotering: 141 för utskottet 98 för res. 12 30 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 22 c, 18 fp, 19 kd För res. 12: 98 s Avstod: 17 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 15 m, 7 c, 10 fp, 5 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU5 Sekretess för uppgifter på tsunamibanden 1. utskottet 2. res. (s, mp) Votering: 162 för utskottet 107 för res. 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 22 c, 18 fp, 19 kd, 17 v, 4 mp För res. : 98 s, 9 mp Frånvarande: 32 s, 15 m, 7 c, 10 fp, 5 kd, 5 v, 6 mp 16 § (forts. från 14 §) Kommunikationer (forts. TU1) 149 (): I en allians med gott samarbete och goda överenskommelser kan det hända att vi säger samma saker. Vi har redan hört alliansföreträdare framhålla vikten av en helhetssyn och att huruvida vi lyckas bryta utanförskapet och få människor i arbete också spelar roll för hur mycket resurser vi har att satsa på infrastrukturen. Vi har hört att det behövs ett samspel mellan alla de olika transportslagen och att vi behöver såväl väg, järnväg, sjöfart som flyg. Som folkpartist tänker jag tillbaka till mitten av då liberalen och frihandelsivraren Gripenstedt byggde ut järnvägen i . Även han var faktiskt officer, löjtnant, innan han blev riksdagsledamot. Hans järnvägssatsning blev en viktig beståndsdel för utveckling. Man kunde tack vare järnvägen ta del av de råvaror som då och bidrar till vårt välstånd. Det är inte bara Gripenstedt som har förstått att infrastruktur var och är viktig för tillväxten. Detta har belysts från alla möjliga håll, och senast genomförde vi en hearing i trafikutskottets regi om infrastrukturens betydelse för tillväxten. Vi kan alla peka på hur en utbyggd väg eller möjligheter till järnvägsförbindelse bidrar till tillväxt och utveckling runt om i landet. Där har såväl nysatsningar som bibehållandet av god standard gett människor och företag möjligheter att utvecklas. Det är viktigt att komma ihåg att inte bara nyinvesteringar utan också underhåll är viktigt för tillväxt. Väl fungerande infrastruktur innebär ökade möjligheter till utbyte och handel, god produktivitet och väl fungerande arbetsmarknader, och det är vad som genererar tillväxt. Det är inte bara vår basindustri som har haft och har stor nytta av våra järnvägar. För arbetsresor och tjänsteresor kommer järnvägen att ha allt större betydelse. Allt fler arbetspendlar allt längre. Regeringens strävan att fler människor ska komma i arbete innebär också att fler söker sig till ett jobb längre från hemorten. Detta ökar valmöjligheterna för den enskilde, men det ökar också arbetskraftsutbudet för företagen. I denna situation innebär tågtrafik ett miljövänligare alternativ att transportera sig när fler människor väljer att röra sig över större yta. Men det finns så klart exempel på satsningar som i förhållande till kostnaden inte riktigt motsvaras i ökning av tillväxt. Det handlar om projekt som av en eller annan anledning blivit kraftigt fördyrade och dragit ut eller helt enkelt inte var samhällsekonomiskt lönsamma från början. Detta är inte acceptabelt. God styrning av projekt är avgörande om vi ska våga oss på storskaliga investeringar. Bevarandet av befintlig infrastruktur och satsningar på ny infrastruktur har att samsas med skola och utbildning, rättsväsende, förbättringar för företagande och mycket mer. Även dessa delar är viktiga pusselbitar för ökad tillväxt och välstånd. Därför måste vi vara smarta. Infrastruktursatsningar måste så långt det är möjligt vara samhällsekonomiskt lönsamma. Det betyder att vi ska göra satsningarna över hela landet där de gör mest nytta för medborgare och för företag. Investeringarna ska göras där de ger tillväxt genom förbättrad arbetspendling eller förbättrad godstrafik. Här kan exempelvis OPS-lösningar förbättra utgångspunkterna, i vissa fall även inom järnvägsområdet. Vi måste ha en realistisk bild från början till slut om vi vill undvika att behöva senarelägga andra angelägna projekt, vilket tyvärr är situationen . Det är tydligt att den förra regeringen har lovat vad som inte går att hålla. Jag har stor förståelse för att många människor runt om i hela landet blir besvikna när det visar sig att olika satsningar måste senareläggas på grund av att de pengar som var avsatta inte räcker till. Man känner också besvikelse av att man märker av försummat underhåll. Att bygga upp luftslott på det sättet gröper ur förtroendet för politiken, vilket mina kolleger tidigare i debatten har varit inne på. föreslår regeringen att totala anslaget för verksamhetsområdet järnvägar ska uppgå till dryga 14 ½ miljard. Detta är en klar höjning jämfört med . Dels har höjningen kunnat finansieras genom att göra en extra amortering av den samlade skulden avseende järnvägsprojekt och på så sätt frigöra dryga 300 miljoner och dels genom att alliansregeringen dessutom gör en ambitionshöjning av anslaget som sådant. Det blir en större satsning, helt enkelt, som kommer att kunna satsas på angelägna drift- och underhållsinsatser för att stärka robustheten i järnvägssystemet. Det var särskilt glädjande att i budgetpropositionen läsa om vikten av ökad konkurrens. Alliansregeringen flaggar där för en utredning, och eftersom den här regeringen levererar tillsattes den efterlängtade utredningen . Man vill en gång för alla konkurrensutsätta SJ:s monopol. Utredaren ska titta på åtgärder som skapar förutsättningar för konkurrens på den kommersiella marknaden för persontrafik på järnväg. Utredaren ska även se över principer och kriterier för en effektiv reglering av konkurrens och samverkan mellan kommersiell och upphandlad trafik. Direktiven är omfattande, men så är det också av yttersta vikt att uppdraget lyckas väl med att bena ut begreppen, för det är efterlängtat och välbehövligt. En ökad konkurrens på en väl fungerande marknad för persontransport på järnväg bidrar till ett attraktivt, effektivt och långsiktigt hållbart trafikutbud av god kvalitet. Det bidrar i sin tur till ökat resande på järnväg, till förmån för tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, tillgänglighet och minskad klimatpåverkan. Det hela förutsätter en avveckling av SJ AB:s exklusiva trafikeringsrätt, och för att det ska fungera väl krävs samordnade system för biljettbokning och information. Idén att konkurrensutsätta järnvägen är inget nytt. Ämnet har behandlats i flera utredningar där mer eller mindre alla har landat i slutsatsen att ökad konkurrens är bra. Men här behöver avvägningar göras, och det är en utmaning att ta sig an gränssnitten mellan upphandlad trafik och den kommersiella. Men det gör det inte mindre angeläget, och pudelns kärna för utredaren blir att presentera en övergripande plan för själva genomförandet av de förslag som utredningen kommer fram till. Godstrafiken på tåg har i konkurrenshänseende gått före, vilket gynnat godstransporterna och därmed också de företag som behöver transportera godset. Att föra över delar av godstrafiken från lastbil till tåg och även sjöfart är ett viktigt verktyg för att få ned koldioxidutsläppen och minska jordens temperaturhöjning. Men tågtrafiken är en storkonsument av elektricitet, och vill vi öka ett miljövänligt tåganvändande måste vi också se till att det finns kolfri elproduktion att tillgå. Förhoppningsvis är det inte bara tågen som går på elektricitet framöver utan även bilar, lätta lastbilar och kanske vissa bussar. Men ökar vi elanvändningen för klimatets skull måste vi också öka en kolsnål storskalig elproduktion. För mig som folkpartist är ny utbyggnad av modern och säker kärnkraft en högst relevant diskussion när vi pratar om att öka elkonsumtionen inom transportsektorn. Det har gått för alliansregeringen, och detta är den andra budgeten vi hanterar. Jag kan konstatera att för att vara ett så kallat normalår, utan en särskild infrastrukturproposition, är satsningarna på infrastruktur högre . Och tur är väl det, för av underlåtenhet när det gäller att bekosta det som drift och underhåll faktiskt kostar har vi ett underhållsberg att bygga bort. Det är en grannlaga uppgift tro inget annat. Jag gick till tåget , . Det var mörkt och kallt och blåsigt. Jag passerade en lastbil som precis startade, och de här dofterna av diesel och motorolja, ni vet, slog emot mig. Jag fick genast en kraftig nostalgitripp tillbaka till det som egentligen var min första kontakt med riktig logistikverksamhet, Försvarsmakten och min kvartermästartid som jag hade där. Detta är mitt första anförande som ny ledamot i trafikutskottet. Det har med all önskvärd tydlighet framgått att många biter sig fast i trafikutskottet , vilket ofta också påtalas. är jag helt klart nyast, och jag är mycket glad över att ha fått möjlighet att bli en del av trafikutskottet. Samhällsplanering, logistik, planer i långa tidsperspektiv och sådana saker är fantastiskt spännande och roligt. Jag ser fram emot vårt gemensamma arbete framöver då såväl ledamöter som utskottspersonal rakt av verkar vara hyvens människor. Jag vill också särskilt tacka utskottskansliet för det gedigna arbete som de lagt ned . Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 150 () replik: Tack så mycket, ! Det är alltid roligt när vi får nya medarbetare i trafikutskottet. Det är ju så att nya ögon ser andra saker. Jag är också glad för de gröna inslag som ändå fanns i ditt anförande. Men jag måste faktiskt rätta dig på en punkt, och det handlar om det här med investeringar under tid. Du får inte bara tro vad du hör dina kamrater säga om att vi socialdemokrater inte har använt någonting och gjort något och så vidare. Om man summerar de tolv åren och de då också var med och ledde regeringen ser man faktiskt att det är eget parti som är sämst i klassen. Det tycker jag ändå är en viktig upplysning till . Jag vill då höra om tycker att det här är i paritet med att göra skattesänkningar på 65 miljarder, som det var i förra budgeten. Vad jag minns, så här rakt upp och ned, var det väl 1011 miljarder som man sänkte skatterna med i den här budgeten. Står det i paritet med de 1,2 miljarder som man nu satsar på infrastrukturen? Vore det inte bättre att man faktiskt satsade och investerade i trafik i stället för att satsa på de rika? 151 () replik: Det är ju svårt när man får siffror och sådant mot sig direkt i debatten. Och jag har inte riktigt haft möjlighet att kontrollera hur frågan till var ställd och sådana saker, så jag kan inte riktigt gå in på detta. Men det är möjligt att det kanske finns någon relevans i detta. Hur som helst beklagar jag att jag inte var med , 91. Men jag var trots allt liberal. Jag var inte heller med i de här sammanhangen något senare . Men då gick jag på , och där hade vi en bok i ledarskap som hette Bäst när det gäller, och det är mycket vad det handlar om. Det är också någonting som jag försöker leva efter. Oavsett vad mina partikolleger har gjort tidigare jag tror dock inte att det är riktigt så illavarslande som du säger har vi att hantera en rad utmaningar. Och det har vi att hantera gemensamt. Det är inte minst klimatutmaningar, och där finns det ett arbete över partigränserna i Klimatberedningen som också tangerar de här sakerna. Det är klart att vi måste komma framåt på en rad olika punkter. Men sitter i alliansregeringen, och alliansregeringen har lagt fram en väldigt stark budget för infrastruktur detta år. Det är någonting som jag tycker är otroligt bra. När det gäller frågan huruvida man ska satsa på skattesänkningar eller på infrastruktur i stället är det här helhetsperspektivet så otroligt viktigt. Vi måste få bort människor från utanförskap, och vi måste få in människor i arbete. Skattesänkningarna är en otroligt viktig del i detta. Då har vi också en möjlighet. Då kommer det in pengar till statskassan, och då har vi möjlighet att satsa på infrastruktur. 152 () replik: Ja, , det här låter ju som att hela världen öppnar sig nu när fler får jobb. Men ska vi komma ihåg vem som är innanför och vem som är utanför. 350 000 har lämnat a-kassan. Vi ska inte förhäva oss över vad som har hänt som ni har suttit vid makten. Men sade att hon var 1991. Jag försökte räkna snabbt i huvudet. Jag kunde i alla fall konstatera att är något yngre än vad mina barn är. Men jag vet att mina barn var med i någonting som hette Barnens där man fick lära sig om Televinken och vilket håll man skulle titta åt när man gick över gatan och sådant. Man sjöng om och så vidare. De är , men de har stor nytta av det här än . Det kanske låter roligt, men de lärde sig en hel del. Då undrar jag: Tycker inte att Barnens och verksamheten som NTF har är bra? Vet att det var en av deras vd:ar som uppfann reflexen, till exempel? Varför säger då ok det gör ju och hennes parti till att man drar ned på resurserna för NTF? Vi ska höra när ministern kommer sedan hur många miljoner det är som man verkligen ska dra ned med det här håller ju ministern i. Det förekommer lite olika uppgifter. 6 miljoner hörde vi någon nämna här. Jag vet inte vad som är riktigt, men vi får höra det sedan. Men drar man ned på den sidan. Är det inte bra att man utbildar ungdomar som går i skolan så att de får veta hur de ska göra i trafiken? 153 () replik: Utbildning av ungdomar är fantastiskt viktigt på alla plan, inte minst när det gäller trafiksäkerhet. Därför kommer inte anslaget som sådant att sänkas, utan det ligger kvar. Det återstår att se hur långt tidsspann det blir och vilka förändringar som sker när det gäller NTF, men på det hela taget ligger summan och prioriteringarna för trafiksäkerhet fast. Det hela handlar om att vi också måste få in innovationer i trafiksäkerhetstänkandet. Jag som har en lång bakgrund inom diverse olika föreningar har ägnat många timmar åt att fundera kring olika projekt, hur man kan genomföra dem på bästa möjliga sätt och hur man bäst gör för att få ut något av dem. Jag tror alltså att det leder till ökade innovationer att få agera själv och ansöka om olika projekt. Jag tror faktiskt att det kan vara bra också för NTF som organisation att få ansöka om detta. 154 () replik: Jag vill passa på att snabbt tacka för ett jättebra samarbete med trafikutskottets kansli och alla ledamöter i trafikutskottet, oavsett partifärg. Jag tycker att vi har ett bra samarbetsklimat. Jag vill också hälsa välkommen. Det är jättebra att ytterligare en värmlänning har kommit in i trafikutskottet. Jag blev dock något bekymrad när du i ditt anförande lyfte fram betydelsen av järnvägssatsningar för till exempel företagsamhet och basindustri. Jag håller med om att detta är oerhört viktigt. Trenden inom företagsamheten är att gå in för kärnverksamheten. spretade man och höll på med en massa saker, men är det så att är man stålproducent så ägnar man sig huvudsakligen åt stålproduktion. Man håller inte på med biltillverkning eller säljer kaviar, utan man koncentrerar sig på kärnan. Om nu ett stort pappersbruk i behöver tillgång till en bra hamn eller järnväg eller för den delen vägar och har ett antal hundra miljoner eller någon miljard över används inte dessa pengar bäst, för företaget, de anställda och aktieägarna, om man satsar dem på det man är bra på, nämligen på att producera papper? Är det verkligen så att man får ett maximalt utnyttjande av dessa pengar genom vara med och satsa på tillgång till infrastruktur? Är det inte kontraproduktivt att säga att företag som tillverkar olika produkter som vi har nytta av ska vara med och betala för bra infrastruktur? Varför skulle de i så fall ha mindre vinstkrav i den verksamheten än de har i övrig verksamhet? När det gäller har vi kunnat konstatera att man lägger ned trots en hög lönsamhet. Även på min hemort har man lagt ned lönsamma företag. Är det inte risk för en ytterligare utslagning om man satsar på att bygga vägar och järnvägar i stället för att satsa på det man faktiskt håller på med, nämligen produktion av varor och tjänster? 155 () replik: Först och främst tycker jag att det är upp till företagen själva att bestämma. Företagarna, styrelserna och de som har med det att göra vet absolut bäst själva vad som gäller för deras företag och kan bäst avgöra hur de vill lägga sina investeringar. pekar på att det finns en tendens att man går från den specialisering som verkat till att kanske vilja ställa upp med ett visst anslag till olika former av infrastruktursatsningar. Men det här kan vi se även på andra håll, till exempel i elproduktionen, där man tycker att det är på tok för reglerat i . Elproduktionen har inte kunnat släppas fri, och det finns vissa basindustrier som gör investeringar i elproduktion. Då kanske tycker att vi ska släppa på regleringarna kring kärnkraften så att vi får i gång en ordentlig produktion av elektricitet i . Det skulle säkert många företag vilja ägna sig åt. Men till syvende och sist handlar det om att företagen själva måste få bestämma. Väljer de att göra investeringar som de ser är lönsamma så är det helt okej. 156 () replik: Även vi vänsterpartister träffar hör och häpna handelskammar- och företagsmänniskor då och då. De säger så här: Om ni inom era domäner kunde begripa att ni måste satsa på viktiga infrastrukturprojekt så skulle det vara bra för vår verksamhet. Vi vill hellre använda våra pengar i vår produktion. Men de ser på vårt sätt att budgetera att vi inte gör någon skillnad på drift och investeringar. Därför säger de att vi måste ha den här järnvägen, vi måste ha den här vägstumpen. Om inte ni begriper att ni måste betala eller investera, då får vi göra det. Men det är ingenting de önskar. Svaret är ganska entydigt: De vill hellre investera de pengar som finns i företagen i stället för att ta över samhällsnyttig verksamhet och samhällsnyttiga investeringar som rimligtvis både och traditionellt har legat på samhället att ta ansvar för, till exempel bygga vägar och järnvägar. Att projekt är bra kan man väl tycka. Eftersom drog så många paralleller till sin bakgrund i försvaret ser jag framför mig att det är så vi ska se framtidens svenska försvar. Projekt är bra! Ni får ansöka om hur vi ska försvara landet och skicka utländska trupper och så får de som kommer med de bästa idéerna lite pengar! Jag tror inte på det. Man kan nog ha en viss andel projektpengar, men det måste också finnas något slags kontinuitet, oavsett verksamhet, så att man kan planera på lång sikt och ha goda förutsättningar. För mig är det obegripligt med tanke på den negativa utveckling vi ändå har. Vi lyckas inte komma i närheten av nollvisionen. Då borde man fundera på att i stället, utöver de insatser som NTF gör och de pengar de har, tillskjuta ytterligare medel och ytterligare aktörer. Men inte på bekostnad av NTF som det här faktiskt kommer att bli. Det skulle vara intressant att gemensamt ha en diskussion med basindustrin i och diskutera till exempel om är det bra att de ska finansiera en hamn, en väg eller en järnväg eller om de i stället ska satsa på sina industrier. Jag tror faktiskt att jag skulle få visst medhåll där. 157 () replik: Jag tror också att du skulle få ett visst medhåll, och även jag kan hålla med om att vi har ett stort ansvar för att det ska fungera. Det är också därför som alliansregeringen gör denna satsning på till exempel enskilda vägar som just gynnar basindustrin i , bara för att ta ett exempel eftersom vi råkar stå här. Det är klart att vi har ett stort ansvar, och det kommer vi även fortsatt att ha. Men om det finns olika lösningar som vi på ett eller annat sätt inte kommer att få någon fullständig offentlig finansiering av och det finns intresse hos företaget självt, då tycker jag att det är okej att tillåta en sådan satsning. pratar mycket om att skilja drift och investeringar åt, men det finns även andra viktiga utgiftsområden för den svenska staten som kan ses som investeringar. Skola och kunskap det är en enorm investering för framtiden. Ska vi börja lånefinansiera även den? Jag tror att lånefinansiering kan behövas i vissa fall, i vissa stora produktioner där man kan optimera själva produktionen. Likaså OPS i vissa fall kan man hitta effektivitetsvinster och sådant. Men huvudsakligen tror jag att det mest ansvarsfulla för vår svenska ekonomi och för vårt välstånd är att vi fortsätter med den anslagsfinansiering som påbörjades under den socialdemokratiska regeringen. 158 () replik: Jag har tre frågor till . Den första gäller kärnkraften. Du vurmar för kärnkraft. Jag gissar att också vurmar för marknadsekonomi. Anser du att kärnkraften ska byggas ut på sina egna villkor, eller ska den subventioneras genom att man har en atomansvarighetslag där någon annan tar ansvar för försäkringskostnaderna i händelse av olyckor? Ska den byggas ut på egna villkor eller ska den subventioneras fram? Min andra fråga handlar om . Du pratar vällovligt om sjöfart och om kombinerade transporter på vägjärnvägsjöfart. Anser du också att man ska ha rättvisa villkor när det gäller infrastruktur såtillvida att ska bli ett anslagsverk och inte ett affärsverk? Min tredje och sista fråga gäller SJ. Man har tillsatt en utredning, och ska hålla i den. Varför fattar regeringen beslut innan utredningen är färdig? Vad är det då för mening med en utredning? Man ska se på eventuella effekter av att ge trafikeringsrätt som SJ har haft till de regionala trafikhuvudmännen. På så sätt optimeras trafiken på regional nivå och försämras på interregional nivå. Jag kan berätta för dig som inte har varit med tidigare att vi hade problem med SJ tidigare. Vi fick göra ett ägartillskott. är SJ ytterligt strikt bundet till att göra affärsmässigt kloka saker. Då kan man inte investera i nytt om man inte vet att man har intäkter. Då dras benen undan för hela den interregionala tågtrafiken i . Jag förstår inte hur ni kan göra något sådant. Resultatet kommer att bli att mer tågtrafik måste subventioneras, om den alls ska finnas. 159 () replik: Jag är för marknadsekonomi, och jag är för att vi släpper regleringarna omkring energiproduktion friare så att vi kan tillåta företag som vill producera säker och modern kärnkraft. Jag är också för att subventionera vindkraften i . Jag tror att vindkraften är ett otroligt viktigt komplement. Jag tror att det är viktigt att vi får i gång elproduktionen. Där tycker jag, trots att jag är marknadsliberal, att sådana subventioner kan vara en lösning för att komma vidare. I finansierar man, tror jag, i princip till uteslutande del kärnkraftverken med hjälp av olika företag. Jag kan inte deras försäkringslösning. Däremot kan jag tänka mig att en försäkringslösning från statens sida kan tänkas vara en liknande subvention som exempelvis till vindkraft även om det inte alls handlar om samma summor om något mot all förmodan skulle hända. Modern kärnkraft är extremt säker och genererar mycket mer elektricitet än den kärnkraft som vi har . Dessutom byggs den på eller under marknivå så att den klarar attacker och anfall bättre. Det är fantastiskt viktigt. Sedan var det frågan om trafikeringsrätten. Jag kan erkänna att jag var något kritisk till en början. Men när väl utredningen är tillsatt kan det vara ett bra exempel att följa att man under tidens gång kan påbörja ett sådant konkurrensexempel. Jag har god tillförsikt för detta. 160 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill bara säga att det blev mycket diskussion om energi på slutet. 161 () replik: Jag ska hålla mig kort. Jag bara konstaterar att subventioner av vindkraft handlar om att introducera ny teknik. Kärnkraft är inte ny teknik. Att täcka upp för kostnader som kärnkraften inte själv betalar måste betraktas som en regelvidrig subvention. svarade inte på min fråga om . För att det ska bli rättvisa villkor mellan de olika transportslagen är det rimligt att ta lika ansvar för infrastruktur. Det är inte åkerierna som betalar underhåll och anläggning av vägar. När det gäller investeringar i sjöfarten är det handelssjöfarten som gör det via farledsavgifterna. Är berett att ändra på det? Ja eller nej.