prot · GV0912 · 2007-10-18 00:00:00 — 38 Arbetsmarknadsminister () replik: Jag fick tidningen jobbet, som har en stor artikel där man har gått igenom 400 forskarrapporter som alla konstaterar samma sak: Jobb är bra för hälsan. Det är den andra sidan av det mynt som pekar på. vet vi att arbetsrelaterad ohälsa kostar någonstans kring 50 miljarder både i produktionsbortfall och i olika typer av direkta kostnader. Det är naturligtvis en viktig fråga. Jag vill gärna koppla ihop arbetslinjen med arbetsmiljöpolitiken. Det behöver inte nödvändigtvis innebära att det är antalet inspektioner som är det alldeles avgörande, att det finns ett rakt samband mellan de sakerna. Men vi måste ha en laddning inom arbetsmiljöpolitiken som är positiv i meningen att det ska löna sig. Vi ska visa att det lönar sig för arbetsgivare att erbjuda god arbetsmiljö. Jag vet om diskussionen om de gröna smilisarna. Det verkar som att vi skulle ersätta arbetsmiljöinspektörerna med gröna klistermärken. Det är naturligtvis inte alls sant. Jag vill ladda arbetsmiljöpolitiken med goda exempel och gärna morötter för att lyfta fram de goda arbetsgivarna. 39 () replik: Det var inte direkt något svar på frågan. Jag frågade vad arbetsmarknadsministern tänker göra. Han säger att det är viktigt med arbetslinjen, men det är inte den diskussionen . Det handlar om alla dem som går till arbetet och mår dåligt där och som har förslitningsskador. Vad tänker ministern göra egentligen? Jag fick inget svar på det. Sedan kan vi diskutera goda exempel hur länge som helst, jättebra. Men någon måste samla ihop dem. Någon måste säkerställa dem och se om det är goda exempel, om man kan tjäna pengar och så vidare. är en ganska bra institution. 40 Arbetsmarknadsminister () replik: Om det sista råder det ingen tvekan. Det håller jag helt med om. anordnade vi ett stort arbetsmiljöseminarium där vi hade företrädare för forskare, akademiker, olika parter på arbetsmarknaden, och andra inblandade. Det var första steget mot att utverka en ny nationell arbetsmiljöstrategi. Vi fick redan där ett stort antal förslag som vi kommer att arbeta vidare med inom ramen för det arbetet. 41 () replik: För att vi ska klara integrationen är arbetet A och O för dem som är födda i andra länder. Arbete, arbete och åter arbete. ser vi att allt fler utrikes födda får ett arbete, och det är positivt. Utrikes födda fungerar som en buffert på arbetsmarknaden. De kommer in när det är högkonjunktur och åker ut när det blir sämre tider. Jag är bekymrad för att Littorin knappt nämnde den här gruppen människor i sitt anförande. Snacka om att dölja arbetslöshet! Jag vill använda en annan persons bekymmer. skrev före detta talesmannen för integrationspolitiken : Jag är väldigt bekymrad. Regeringen håller på att misslyckas. Man missar chansen att lösa det här problemet. Vad tänker Littorin göra för att inte missa den här chansen? 42 Arbetsmarknadsminister () replik: Låt mig först och främst instämma i grundhypotes. Om vi hade haft samma arbetskraftsdeltagande bland de utrikes födda som bland övriga hade vi haft över 100 000 till i arbetskraften. Det hade varit en bra idé av många skäl självfallet av samhällsekonomiska skäl men absolut också av det skäl som anför. Om vi ska få integrationen att fungera måste vi se till att fler med utländsk bakgrund har en plats på svensk arbetsmarknad. Jag tror också att det är det bästa sättet att ympa mot främlingsfientliga åsikter att man har en möjlighet att snabbt ta sig in på arbetsmarknaden och på det sättet lära sig svenska, finnas med och ha en arbetsgemenskap, en lön att leva på och vad det nu kan vara. Jag delar fullständigt synen på den ambitionsnivån. Vi gör många saker . Vi försöker genom nystartsjobben och instegsjobben att underlätta integrationen. När det gäller instegsjobben handlar det om att kombinera tillträde till arbetsmarknaden med språkutbildning. Jag är definitivt öppen för att göra mer. Om vi får bra idéer tar jag gärna emot dem. 43 () replik: Det är ett typiskt Littorinskt svar. Han håller med. Han delar synen på grundhypotesen och använder hela sin talartid åt det i stället för att se verklighetsproblemen. Men problemet finns där ute vad politiken innebär för folk när de inte får jobb trots den högkonjunktur vi är inne i. Det går ju inte att stå och säga en sak här när vi ute i verkligheten ser att trots instegsjobb och trots nystartsjobb är en av språkrören på högersidan för integrationen bekymrad. Man håller på att missa chansen. 44 Arbetsmarknadsminister () replik: Jag kan bara konstatera att en tredjedel av nystartsjobben har gått till personer med utländsk bakgrund. Vi kommer att göra mer för att se till att språk och arbetskraftsdeltagande går hand i hand för dem som är utrikes födda. Jag förstår att inte nöjer sig med det, och det tycker jag inte heller att man ska göra om jag ska vara helt ärlig. Vi måste göra mer, och det finns all anledning att lyssna på en del av de förslag som Socialdemokraterna har i den här delen. Jag ska gärna ta till mig en del av den diskussionen. 45 () replik: Det var spännande att lyssna till arbetsmarknadsministerns inledning. Den större delen av de ägnades åt den socialdemokratiska politiken. Det ska bli roligt och spännande att läsa protokollet efteråt och se hur arbetsmarknadsministern nämnde ordet socialdemokrati. Jag tycker inte att , som på ett föredömligt sätt har beskrivit de deltidsarbetande kvinnornas situation, har fått ett svar av arbetsmarknadsministern. Det är inte bara kvinnor eller kommun- och landstingskvinnorna som jobbar deltid. Det är också Handels kvinnor. Det är också många inom Hotell och restaurang som jobbar deltid. Där kan man se att det inte sker någon förändring. Vad händer med de kvinnorna? Är det de som kommer att få jagas från sina orter och sina hem runt om i landet? Det går lätt att säga att nu kommer jobben när det är högkonjunktur. Men vad händer när lågkonjunkturen kommer? 46 Arbetsmarknadsminister () replik: Möjligen skulle tala med om deltidsbegränsningen eftersom ni uppenbarligen förde den diskussionen på under förra mandatperioden. Jag ska ändå försöka besvara frågan. Jag måste tydligt säga att arbetslöshetsförsäkringen är tänkt att vara en omställningsförsäkring. Den är inte tänkt att vara en evig försörjningskälla. Det tror jag i grunden att vi är överens om. Om vi inte är det så har vi ett större problem än så. Det är inte rimligt att man kan gå och deltidsstämpla ; då är det inte längre en omställningsförsäkring. Detta innebär att vi måste se till att göra det som Socialdemokraterna har gjort, nämligen införa en deltidsbegränsning. Det är också det vi gör. öppnar vi för nystartsjobb i offentlig sektor. Vi gör det för att deltidsarbetslösa ska kunna gå in i nystartsjobben, och vi gör en lång rad andra saker för att sätta press och hänga morötter framför de arbetsgivare som ger uttryck för. 47 () replik: Det arbetsmarknadsministern och regeringen gör är att man bara riktar allting mot de utsatta kvinnorna och ingenting mot arbetsgivarna. Arbetsgivarna slipper undan och glider i alla delar. Det är de arbetslösa och deltidsarbetande kvinnorna som ska sättas åt, tydligen. Och det är precis det regeringen gör i den här frågan. Ni gör ingenting för att komma till rätta med deltidsproblematiken i grunden. Gör någonting åt det i stället! Sätt press på arbetsgivarna, arbetsmarknadsministern! 48 Arbetsmarknadsminister () replik: parti hade makten . Man lämnade efter sig en utveckling på arbetsmarknaden som var katastrofal. Deltidsarbetslösheten ökade under hela den mandatperioden. Ursäkta mig, men någon måtta får det vara! Vi ser nu till att göra saker med nystartsjobb i offentlig sektor och med möjligheter för deltidsarbetslösa att få ett nystartsjobb som är just den typen av morötter som vi pratar om. Det kan inte vara så att arbetsgivarna kan vältra över kostnader för deltidsstämpling på a-kassorna och på skattebetalarna. sätter vi stopp för det. 49 (): annonserade i Norrbottenstidningarna och uppmanade norrbottningarna att ringa mig och min länskollega i , , och fråga när och var de nya jobben kommer. Det var ett av flera inslag i den kampanj som LO och Socialdemokraterna bedrev mot de förändringar som vi i riksdagsmajoriteten hade beslutat om. Mitt enkla svar till dem som hörde av sig var: Jobben kommer här och och i hela . Självfallet var jag när jag svarade övertygad om det rätta i de beslut vi hade fattat och i den politik som alliansregeringen hade aviserat och att den skulle ha effekt på sysselsättningen. Därför var det lätt att svara så rakt och enkelt. Ändå har det som har inträffat med råge överträffat alla förväntningar som jag hade. Det gäller inte minst i min egen valkrets, , där den totala arbetslösheten har minskat med 5 796 personer, , till en rekordlåg nivå. Särskilt glädjande är det att ungdomsarbetslösheten i har minskat med på bara . Det motsvarar att elever från 42 avgångsklasser på gymnasiet nu har fått arbete i stället för att hamna i utanförskap efter examen. handlar det här inte bara om utan om en utveckling som finns i hela vårt land. Inte i någon tidigare högkonjunktur har hela vårt land haft en sådan positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning som är fallet. Äntligen har vi en politik som tar vara på högkonjunkturen så att det ger jobb och utveckling i hela landet. Det visar att alliansregeringens politik är rätt väg för att bryta utanförskapet och minska de regionala klyftorna. Vad vi ser är ett värderingsskifte som är utmanande för många det ska erkännas men desto mer hoppingivande för mig och andra som tror på människors förmåga att själva ta ansvar och forma sin egen framtid. Det är en förmåga och ett ansvarstagande som det är vår uppgift här i riksdag att på alla sätt möjliggöra och stötta. I grunden handlar det om att öka enskilda människors makt och möjligheter, och då måste också den formella makten flyttas ned på regional och lokal nivå. Jag är mycket glad åt det rungande ja som den lokala och regionala nivån har gett i remissvaren på förslag. Det visar att det finns en beredskap för att inte säga längtan runt om i vårt land för att själv ta ett större ansvar för utvecklingen av välfärd och näringsliv. Därför anser jag att det är viktigt att de tankegångar och förslag som finns hos förverkligas. Det ska givetvis ske i ett underifrånperspektiv där man lokalt och regionalt formar de nya regionerna. Remissvaren visar också att förväntningarna är stora och att trycket är hårt på regeringen och oss i denna kammare att svara upp mot det. Vad jag kan förstå är de politiska förutsättningarna goda för att vi i brett samförstånd ska forma en mer hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Trycket är om möjligt ännu hårdare när det gäller att komma till rätta med det eftersatta underhållet och den bristande infrastrukturen i vårt land. Industrins bristande möjligheter att på ett snabbt och kostnadseffektivt sätt frakta sina varor och sitt material och arbetskraftens begränsade rörlighet är ett allvarligt hot mot den positiva utveckling som vi är inne i . måste knytas samman med väl fungerande godstransporter på järnväg, och arbetsmarknadsregionerna måste göras större med snabba och effektiva persontransporter. För mig är det ingen motsättning mellan att satsa på byggandet av till exempel Norrbotniabanan och investeringarna för att eliminera flaskhalsar i storstadsområdena. Det gäller särskilt inte i dagens läge där en så stor del av industriinvesteringarna i vårt land sker i de två nordligaste länen och . Det är investeringar som måste tas till vara så att de kan bilda bas för en hållbar näringslivsstruktur även efter den värsta investeringsfasen. hänger ihop, och därför är det viktigt att vår infrastruktur knyts samman. På kort sikt är dock arbetskraftsbristen det allvarligaste hotet mot en fortsatt positiv utveckling. Därför är regeringens förslag om en miljardsatsning på en rehabiliteringsgaranti och insatser för dem som står längst från arbetsmarknaden mycket viktiga. Kritiken har varit hård mot neddragningar av antalet platser i arbetsmarknadsutbildning. Det har också diskuterats här . Därför är det nödvändigt att ställa frågan hur den rekordsatsning på arbetsmarknadsutbildning som vi såg från vänstermajoriteten före valet inte förberett fler inför de arbeten som erbjuds på löpande band. Den satsningen har inte klarat det. Tvärtom har åtgärderna låst ute tusentals från den reguljära arbetsmarknaden. Det har varit viktigare att pressa ned den öppna arbetslösheten än att förbereda den arbetslöse för framtidens arbetsmarknad. Som jag inledde med att säga ställde en fråga om var och när de nya jobben kommer. ser vi hur människor kommit i arbete på ett rekordartat och mycket glädjande sätt. är budskapet från hemma i att jobben redan var på gång . Så var det helt klart. Men vad som krävdes var en ny regering. 50 () replik: Det är intressant att höra att är ganska bländad av förträffligheten i den politik som hans egen regering för utan att han granskar vad som faktiskt händer. Det är lite magstarkt att här hänföra hela utvecklingen i till att det skulle bero på ett regeringsskifte och att det är därifrån jobben skulle komma. Det är väl högkonjunkturen i som lett till att man efterfrågar malm som aldrig förut och som håller uppe priserna som lägger grunden till hela utvecklingen i . Det har inte speciellt mycket med regeringsskiftet i att göra. Det är en kontinuerlig utveckling genom en finansiell politik som förts i som lett till det. Regeringen förbereder ingenting för långkonjunkturen. Man skattesubventionerar låglönejobb hellre än att satsa på kvalificerad utbildning så att man får kvalificerad arbetskraft som kan ta de nya jobben som kommer. Det är inget fel att göra ett låglönejobb. Men det är fel om de människor som kommer får stanna där för evigt. Det är vad som händer om man inte ger dem någon annan chans. Det är där regeringen brister i sin politik. 51 () replik: Det är helt klart högkonjunkturen inte bara i utan i hela vårt land som är den största och avgörande orsaken till att det kommer jobb. Skillnaden är mellan den politik som drevs av den tidigare regeringen och den som den nuvarande regeringen driver. drivs en politik som kan ta till vara de förutsättningar som finns och den högkonjunktur vi är inne i på ett bättre sätt. Det gäller i och inte minst i . Det gäller att inte lita på att de miljardinvesteringar som sker i gruvindustri och annat räcker. Det kommer också en verklighet efteråt. Då behöver vi ha ett livskraftigt näringsliv. Därför är den politik som regeringen driver på punkt efter punkt den rätta för att långsiktigt se till att norrbottningarna och andra i själva kan bygga upp en hållbar samhällsutveckling. 52 () replik: Är det inte bättre att satsa på kvalificerad utbildning till gruvarbetare i när vi vet att jobben kanske kommer där, , än att i stället skattesubventionera för att de ska städa i överklassens och medelklassens lägenheter i ? Vore det inte bättre att ha den inriktningen om du ska förbereda för framtiden? 53 () replik: Vi har en kvalificerad utbildning av gruvarbetare. Ett dilemma för gruvindustrin i är att rekrytera människor och öka rörligheten så att de kan etablera sig och flytta tillbaka till och också nyetablera sig. Det handlar framför allt om att få unga personer att efter sin utbildning ta det steget. Det gäller att de ser: Här finns en möjlighet. Här kan jag etablera ett nytt liv. Det förutsätter också att vi kan visa att det finns någonting efteråt, det kommer någonting mer och att det är en region som kan utvecklas på egen hand. 54 () replik: Det är trevligt att höra till det röda . av väljarkåren i ansåg att den socialdemokratiska politiken var den bästa politiken för att representera . Det är härligt att höra till det länet. Vi kommer ju från samma län. har både små och stora kommuner. Det är väldigt glest mellan människor, speciellt hemma i min hemkommun . har Kommuner och Landstings expert på vuxenutbildning konstaterat att olikheten och orättvisan över landet nu sprids när den borgerliga regeringen drar bort en tredjedel av vuxenutbildningen. Det slår naturligtvis hårt mot människor som bor i små kommuner i glesbygd. Min fråga till blir: Tycker du att det är en rättvis utveckling för människor som bor i glesbebyggda kommuner? 55 () replik: pekar på ett av stora problem, och det är den stora röda dominansen. Det finns en grundläggande misstro i mitt hemlän mot statsmakterna. Det har på något sätt också gjort att man är beroende. Man förväntar sig att någon annan ska komma och lösa problemen. Det finns en bristande tilltro till den egna förmågan. Det håller på att vända i . ser vi hur nya företag startas, människor kommer i arbete och nya idéer kommer fram på ett helt annat sätt. Det är där framtiden ligger, . Den ligger inte i ökade utbildningsinsatser i högkonjunktur som håller människor borta från arbetsplatser. Det som gäller i är att få in människor i reguljära, vanliga arbeten och ta vara på den utvecklingskraft som vi nu har i vårt eget län. 56 () replik: Jag hoppas att det är väldigt många norrbottningar som hör svar. Vi vet att det finns väldigt många människor som inte har en grundläggande gymnasiekompetens. Det är konstaterat att olikheten sprider sig över landet. Det är svårare att bo i små kommuner och få tillgång till en vuxenutbildning. Tycker att det är rättvist för till exempel Arjeplogsborna? är en väldigt liten kommun. Tycker du att det är en rättvis politik? 57 () replik: Det viktiga för Arjeplogsborna handlar inte om att ha en statistisk beräkning av hur vuxenutbildningen är fördelad jämfört med andra. Det viktiga för Arjeplogsborna är att man ser till att de kommer till arbete och att människor får arbete, och det händer i . Arbetslösheten i är rekordlåg. Det som gäller i är att se till att bredda näringslivet, få dit mer verksamheter och att få unga att flytta tillbaka till kommunen. 58 (): Jag ville inte, jag blev väldigt, väldigt ledsen. , , fick besked via sin mobiltelefon om att hon skulle förtidspensioneras mot sin vilja. Hon berättar i tidningen om sina upplevelser. Jag ringde , de sa att det inte var deras jobb, jag ringde kommunen och arbetsförmedlingen och fick samma svar, säger , , till . fick förtidspension när hon var . Förgäves har hon därefter försökt delta i rehabilitering. Det svenska utanförskapet beskrivs ofta i abstrakta termer. Men visst går det att peka på en rad siffror som visar på utanförskapets omfattning. Det är 634 000 människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning, det som tidigare hette förtidspension, eller som har varit sjukskrivna längre än . Kostnaderna för sjukpenning och förtidspension uppgick till . har andelen förtidspensionärer tredubblats. Ändå är det människoödena som berör och upprör. Varken eller ville något annat hellre än att arbeta. Men stödet uteblev. Ingen verkade bry sig, och och är tyvärr inte ensamma. Många sjukfall rullar på utan mål och mening, förklarade riksrevisor i samband med att presenterade en kritisk granskning av . De flesta som är anställda på gör naturligtvis sitt yttersta utifrån de regler och bestämmelser som har gällt. Problemet är den politik som har förts och som har präglats av en vänta-och-se-mentalitet. Det är en politik som har lämnat människor som och i sticket. Den nya regeringen lägger nu om kursen. En rehabiliteringsgaranti införs. satsar regeringen på att ge människor rätt till rehabilitering. En rehabiliteringskedja inrättas. Det innebär att den enskildes arbetsförmåga regelbundet ska prövas under en sjukskrivning, och insatser ska sättas in . Erfarenheten är tydlig: Alltför många långa sjukskrivningar leder till förtidspension. Av dem som har blivit förtidspensionerade återvänder en försvinnande liten del till arbetsmarknaden. har räknat med siffran . En stark företagshälsovård kan både förebygga sjukskrivningar och se till att sjukskrivningar som inträffar blir så korta som möjligt. Finansiell samordning införs. Det innebär att pengar som går till sjukskrivning av människor som väntar på behandling i stället används så att människor snabbare kan få en behandling. Nyfriskjobb innebär att arbetsgivare får en rejäl skatterabatt för att anställa den som är långtidssjuk eller förtidspensionär. Tiden som det är möjligt för förtidspensionärer att prova på ett jobb och behålla sin sjukersättning förlängs. Ett system med så kallad steglös avräkning skapas. Det betyder att en förtidspensionär i viss utsträckning får behålla sin ersättning så att det nya jobbet leder till att den sammanlagda inkomsten ökar. Det går bra för . Arbetslösheten sjunker kraftigt. beräknas antalet jobb öka med 200 000, varav ungefär en tredjedel, enligt bedömning, är en direkt följd av regeringens politik. måste också människor som och få uppleva färre återvändsgränder och i stället fler vägar tillbaka till arbete. Samhället måste sluta svika förtidspensionärerna. 59 (): Jag ska prata lite om kvinnors arbetsmarknad. Temat är ju arbete och företagande. När kvinnorna började komma ut på arbetsmarknaden, kanske framför allt , hamnade många av dem inom vård- och omsorgssektorn. Det var naturligt eftersom kvinnor har tagit ansvar för omsorgsarbetet. Men om vi ska öka jämställdheten och kvinnors makt och inflytande och även ekonomiska självständighet måste vi bryta utvecklingen att kvinnor framför allt ska jobba inom vård och omsorg. Man kan göra det, men då behöver vi också få fler som kan starta eget. Vi behöver helt enkelt fler kvinnor som vågar starta företag. drivs av företagen i av kvinnor. Antalet kvinnor som driver företag i har sjunkit , men den nedåtgående trenden tycks nu ändå ha brutits. Kvinnor startar fler företag än tidigare, och kvinnor står för av nyföretagandet. Till stor del är det många invandrarkvinnor som bidrar till den ökningen. Kvinnor har ofta en hög ambition att välja både karriär och familj. Vi måste svara upp mot de här önskemålen. Därför behöver socialförsäkringssystem och andra delar i vårt regelsystem ses över för att svara mot de här kraven. Om kvinnor startade företag i samma utsträckning som män skulle ha betydligt fler företag. har därför inte råd att låta bli att satsa på kvinnor som företagare. Inom EU talar man om att man vill få in fler kvinnor på arbetsmarknaden, och det är bra. I har vi redan en hög andel kvinnor på arbetsmarknaden. Vi har en hög förvärvsfrekvens. Däremot behöver vi satsa på kvinnors arbetsmarknadsmöjligheter och kvinnors potential. Svenska kvinnor är mer sällan vd:ar och högre chefer än i andra länder inom EU. Vad beror det på? I vill kvinnor kombinera barn och arbetsliv. Det har gjort att man kanske inte lika ofta har satsat på en högre karriär. I andra länder har kvinnor fått välja bort barn för att komma upp i karriären och få höga vd-poster. Även forskningen i visar att kvinnor utan barn har en helt annan löneutveckling än kvinnor med barn. Ska vi då avstå från barn för att nå höga chefsposter? Nej, jag tror inte att vi ska behöva göra det. Jag tror att vi kan kombinera familj och arbete och också få kvinnor att komma längre i karriären, men då krävs att vi på allvar gör riktade insatser för att få kvinnor att våga anta nya utmaningar på arbetsmarknadsområdet. i presenteras årets som är . Hon har både gjort karriär och haft barn. Hon säger så här: För den som vill nå toppen rekommenderar jag entreprenörsvägen. Jag tror att det är oerhört bra att satsa på entreprenörer och kvinnliga entreprenörer. Men i sina budgetmotioner säger och framför allt att man ska skapa tusentals jobb inom offentlig sektor. Det spåret har vi väl redan prövat? Hur ska fler komma in i bolagsstyrelser om man bara ska jobba i offentlig sektor? För mig hänger det inte ihop. Jag tycker att vi ska utveckla jobben i offentlig sektor. Men för jämställdheten i samhället i stort, för att kvinnor ska ta makten även inom den finansiella sektorn och om vi vill satsa på kvinnors ökade ekonomiska självständighet är det nog snarare företagare de ska bli eller anställda inom näringslivet. Det måste vi uppmuntra.