prot · GU09104 · 2007-05-10 00:00:00 — Min fråga blir till den rödgröna jaktröran: Kommer ni att riva upp det här beslutet ifall ni, mot all förmodan, skulle vinna nästa val? Vad säger ni i , Vänstern och Socialdemokraterna? Slutligen ska det bli intressant att följa hur två jaktfientliga partier ska kunna samsas om en jaktpolitik med Socialdemokraterna, en politik som inte missgynnar vår landsbygd. Några gemensamma punkter måste ni väl ändå ha för att ni ska ha en chans inom det här fältet? Alliansen har en gemensam syn. Var är er jaktpolitik? 25 i (s) replik: Först kan jag bara konstatera att i blyfrågan var det faktiskt så att vi hade en debatt i kammaren tidigare där den socialdemokratiska reservationen mot majoritetens betänkande var väldigt tydlig med vår syn där. Det var snarare majoriteten som inte ville sätta ned foten om hur man ska ha det i blyfrågan. Därför lyssnar jag med glädje på i kammaren här nu och hör att man kanske börjar bestämma sig i alla fall om hur man ska ha det. Det råder ingen tvekan om var Socialdemokraterna står i den frågan. Detsamma gäller § 28. Vi gick till val på ett jakt- och viltvårdsprogram där det väldigt tydligt sades att vi ville ha en förändring av § 28, och vi har också välkomnat det beslutet från regeringen. Vi ser fram emot att den ska vara kvar som den är. Jag ställde ett antal frågor i mitt anförande som jag vill passa på och fråga om. Det gäller till exempel synen på den Ekströmska utredningen. Den är under beredning, och jag undrar: Är det så att den är under beredning i sin helhet? I så fall kan man ju ifrågasätta hur kommunikationen inom det moderata partiet har varit i den frågan. 26 () replik: Jag kan konstatera att vänsterröran inom jakten är lika rörig nu som . Här har vi två partier som säkert har en annan synpunkt när det gäller blyförbudet. Ni socialdemokrater för en politik när det gäller blyförbudet som är identisk med alliansens. Välkommen in i gänget, skulle jag vilja säga! När det gäller § 28 är det likadant. Hur ska ni utforma det här, om ni, mot förmodan, skulle vinna majoritet i nästa val? Det är en omöjlighet. Då blir det som tidigare: Det är som kommer att diktera politiken. Då är de här orden här i kammaren ingenting värda, mer än det som står på papperet, för det kommer aldrig att finnas någon chans att ni kan genomföra det. 27 i (s) replik: Det är mycket intressant att verkar ha full koll på hur framtidens regeringsbildning ska se ut och framför allt att han förväntar sig att det ska tillsättas en ny regering efter nästa val. Jag vill återkomma till frågan om den Ekströmska utredningen. Jag vill ha ett tydligt svar från majoriteten i den här frågan. Vad händer med den Ekströmska utredningen? Bereds den i sin helhet? Jag kan inte heller låta bli att påpeka att Socialdemokraterna inför valrörelsen, och redan tidigt , plockade fram ett jakt- och viltvårdsprogram som var mycket tydligt på många punkter. Det dröjde inte alltför länge förrän det kom en liknande skrivelse från det moderata partiet. Den var, skulle jag vilja påstå, ganska inspirerad av den socialdemokratiska. Jag motsätter mig uttryck den rödgröna jaktröran. Vi är från Socialdemokraternas sida mycket tydliga med vad vi vill i den här frågan. 28 () replik: Det är alldeles klart att ni är tydliga, men det är ju så i svensk politik att om man ska kunna regera landet måste man ha ett stöd. Det är tomma ord att säga att det blir verklighet eftersom ni kommer att ha två jaktfientliga partier med er om vänstersidan får majoritet i nästa val. Det som väljare har att ta ställning till är alternativ, och då är inte enstaka partiers linjer intressanta, utan det intressanta är den verkliga politiken. Alliansen kan visa upp en verklig politik. Det är skillnaden därvidlag. När det gäller utredning skulle jag säga att det är en semantisk fråga hur man uttrycker det. Alla utredningar som görs kommer givetvis att behandlas på något sätt, i form av remissomgångar med mera. Det som statsministern uttryckte var ifall det ska bli politik av detta eller inte, och där har statsministern rätt det blir inte politik av det. Så kan det vara när man är ny i gamet. Det är lite svårt att förstå vad de olika orden innebär, men det är bakgrunden till det hela. 29 (): Precis som berörts tidigare i dagens debatt är frågor om jakt och viltvård viktiga, och de berör många människor runt om i landet. Det finns, som sagts, ca 300 000 jägare i . Då ska vi veta att det utöver dessa 300 000 finns minst det dubbla antalet människor som på olika sätt är engagerade. För mig är det viktigt att lyfta fram att jakt och viltvård är betydelsefullt ur många olika synpunkter, bland annat är det bra ur folkhälsosynpunkt. Jakten har också en viktig social funktion, och dessutom gör jägarkåren en viktig samhällsuppgift genom att förvalta viltstammarna på ett klokt sätt. Den förvaltningen är en viktig del av naturvården och för bevarandet av den biologiska mångfalden. Hade vi inte ett klokt och långsiktigt förvaltande av våra viltstammar skulle den biologiska mångfalden skadas. Utöver dessa fördelar finns det stora möjligheter att utveckla jaktturismen i vårt land. I och i andra, mer glest befolkade delar av vårt land finns fortfarande behov av fler arbetstillfällen, trots att vi nåtts av rapporter från Ams om att arbetslösheten i landet fortsätter att sjunka. Det behövs fler människor i arbete i det här landet, och där kan jaktturismen vara en av nycklarna. Där finns förutsättningar som leder till att fler människor kommer i arbete. Det handlar om allt från hotell och affärer till olika turistföretag. En aktiv jakt och viltvård kommer att vara till stort gagn för många delar av landet. Som min kollega sade gick alliansen till val på ett antal punkter på jaktområdet. Den kanske mest centrala frågan, och den fråga som väckt mest debatt, gäller § 28 i jaktförordningen. Även om frågan debatterats tidigare i kammaren, också , vill jag dock uppehålla mig lite grann vid den. För mig handlar § 28 väldigt mycket om trygghet, att känna att man kan bo, leva och verka på landsbygden och kunna skydda sin egendom. Många är de som vittnat om den otrygghet de känner när de inte kan skydda sin egendom, sitt privata ägande. Det kan gälla både hundar och tamboskap. Genom vår förändring av § 28 känner många människor nu att ett ok lyfts från deras axlar. De känner att om det skulle uppstå en situation där ett rovdjur hotar till exempel deras hund så kan de agera. kan de skydda sin hund, som ju är en viktig del av familjen. Den förändring vi gör kommer givetvis också att lägga ett ansvar på jägarna. Därför sätter vi en tidsbegränsning , alltså för att kunna utvärdera resultatet. Jag tror emellertid att vi ska vara försiktiga när vi debatterar dessa frågor, för ibland framställs det hela som att nu när vi förändrat § 28 kommer alla rovdjur att försvinna, att det kommer att bedrivas en okontrollerbar jakt på rovdjur. Så är inte fallet. Också de vars egendom är utsatt för hot från rovdjur är mycket måna om att skyddet ska finnas även fortsättningsvis, och jag tror att den uppföljning som görs också kommer att visa det. Som sagt, vi var många i valrörelsen som lovade en förändring. Det här är ett av de vallöften som vi nu levererar och som kommer att ha stor betydelse. har den förändring av småviltsjakten som regeringen beslutade om diskuterats vitt och brett. Bakgrunden till förändringen var att det fanns ett hot om att vi skulle bli anmälda till och därmed riskerade att någon annan beslutade över vår jaktpolitik. Den situationen ville regeringen inte hamna i. För att vi själva ska ha möjlighet att bestämma över den svenska jakten gjordes alltså lagändringen. Regeringen har dock varit tydlig med att förändringen inte hindrar att regionalpolitiska aspekter i frågan kommer att kunna tas hänsyn till. Företräde ska fortfarande kunna ges till personer som har jakt och fiske som en väsentlig del av sin försörjning eller som bor i fjällnära områden. Hänsyn ska också tas till rennäringen, miljön och turismen. Självklart måste upplåtelsen även vara förenlig med god viltvård. Då vore det väl konstigt om man inte också gjorde en uppföljning för att se vilka effekterna blir av det beslut man nu fattat. Den situation vi haft fram kan ju te sig lite märklig, nämligen att en svensk som bor i inte skulle ha samma möjligheter att bedriva småviltjakt som en tysk som bor i . Tysken i skulle alltså ha större möjligheter till det än svensken som bor i . Här har vi ett EU. Vi har öppnare gränser. Då ska vi också, som var inne på, se till att följa de gemensamma överenskommelser vi kommit fram till. Regeringens agerande ger dock möjligheter för oss att själva kunna ha kontroll över och fatta beslut om jakten. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att rätt utförd viltvård och jakt är det bästa sättet att hålla den svenska viltstammen frisk och livskraftig och göra den tillgänglig i hela vårt land. 30 i (s) replik: Jag känner ett behov att fråga även om den Ekströmska utredningen. Kanske kan han reda ut ett och annat åt oss. Jag har vid ett flertal tillfällen blivit anklagad för att inte begripa, för att jag är ny och oerfaren, vad som egentligen händer när ett ärende bereds. Majoritetens uppfattning tycks vara att om ett ärende bereds så händer ingenting. Om det nu är så att det inte ska göras politik av den Ekströmska utredningen vill jag fråga varför det då i flera betänkanden hänvisas till den som svar på våra motioner. Det är ett mycket märkligt förfarande ifall det är ett betänkande som man inte tänkt göra politik av. 31 () replik: Den Ekströmska utredningen var något som vi ärvde från den förra regeringen. Den var tillsatt av den förra regeringen, och betänkandet lades fram då den förra regeringen satt vid makten. Jag tycker att det tillhör hyfs och sans att vi, när vi tittar på ett politikområde i dess helhet, också beaktar de utredningar som föreligger och bereder dem. Det är det som är svaret från jordbruksministern, från och från andra. Jag vet inte vad mer vi fortsatt ska förtydliga än att detta bereds i en process inom . Vi kommer att återkomma med förslag på helheten inom det här området. 32 i (s) replik: Tack för det tydliga svaret. vet vi att utredningen är under beredning. 33 () replik: Jag har också följt den debatt som har startat. Jag upplever att gör en höna av en fjäder. Det ställdes en fråga till jordbruksministern. Jordbruksministern svarade att det är en del av beredningen i . Det är klart att man ska svara att utredningen och förslagen finns med i det totala batteriet. Men precis som var inne på ska det här i slutändan genomföras i praktisk politik. Det är många som har påtalat att en hel del av förslagen inte är aktuella, men vi kan inte ge något annat svar än att vi bereder och tittar på ett antal olika förslag. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 34 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ber att få hälsa närvarande deltagare välkomna och särskilt de ministrar som ska lämna svar vid frågestunden. Det är finansminister , försvarsminister , statsrådet , jordbruksminister och statsrådet . 35 (): Jag har en fråga till finansminister . Den borgerliga regeringen har för avsikt att genomföra ett systemskifte inom sjukförsäkringens område som innebär att en människa som blir skadad i trafiken inte längre ska omfattas av det generella sjukförsäkringssystemet, utan kostnaderna för rehabilitering och sjukpenning ska överföras till trafikförsäkringen. För att täcka kostnaderna för den som är skadad föreslår den borgerliga regeringen att en helt ny skatt ska införas. Alla som har en trafikförsäkring ska betala på premien i skatt. Vi socialdemokrater i skatteutskottet ville ha en utfrågning, en hearing, om detta eftersom det finns så många oklarheter om hur den nya skatten kommer att drabba både samhället och enskilda individer. Men det förvägrades vi av den borgerliga majoriteten, så vi ordnade en egen utfrågning . menade att den här nya skatten inte alls är till för att täcka kostnader för redan skadade i trafiken, utan helt enkelt är till för att bidra till finansieringen av de stora skattelättnader som redan rika individer fått. Då undrar jag: Vad säger finansministern om detta? Är inte kostnaderna för dem som får rehabilitering eller sjukpenning redan betalda genom arbetsgivaravgifterna? Är den här nya skatten ytterligare en omfördelning till en liten grupp rika, som får stora skattesänkningar, från den stora allmänheten, som får vara med och betala? 36 Finansminister (): ställer en viktig fråga. Vi genomför naturligtvis inte något systemskifte i socialförsäkringarna. Däremot försöker vi bidra till att förstärka trafiksäkerheten. har länge haft en nollvision i trafikpolitiken. Den kan nås via stora, omfattande infrastrukturinvesteringar, genom fartsänkningar eller genom att man litar till ekonomiska styrmedel. Vår bedömning och många andra experter har gjort samma bedömning är att det här kan vara ett effektivt sätt att minska riskerna för allvarliga trafikskador och att det därför är väl motiverat. Att det också med några miljarder bidrar till att vi kan finansiera den omfattande sänkning av skatterna för låg- och medelinkomsttagare som regeringen har föreslagit är naturligtvis välkommet. Det grundläggande skälet till att vi bör ha en skatt på trafikförsäkringen, precis som många andra länder har, är att trafiken ska bära sina fulla kostnader. Vi vill uppnå visionen om att färre människor ska skadas i trafiken. 37 (): Tack för det svaret. Men på hearingen fanns en mängd olika organisationer med, och ingen av dem trodde att den här nya skatten skulle vara en möjlighet att minska skadorna i trafiken eftersom det redan finns incitament för trafikförsäkringsbolagen att jobba med den här frågan. Jag var alldeles nere på torget här ute och träffade en massa människor från PRO, och de är ursinnigt arga på det här. De får ju ingen del av någon skattesänkning över huvud taget tvärtom. De har inte fått något jobbavdrag, och ska de också få vara med och betala en högre premie till trafikförsäkringen. Ingen trodde att det skulle bli bättre ur trafikskadesynpunkt, och pensionärerna står där och får vara med och betala skattesänkningar som de inte har ett dugg nytta av. Vad säger du om det? 38 Finansminister (): menar att det inte blir några effekter av detta. Men hela vårt skattesystem är ju uppbyggt, åtminstone till delar, på att vi vill styra människors beteenden därför att olika sektorer ska bära sina fulla kostnader. Det sker allvarliga trafikskador, och det är mycket kostsamt att investera bort dem. Det här är då ett annat sätt att hantera problematiken. Pensionärerna gynnas naturligtvis också av jobbskatteavdraget, indirekt. Om vi inte klarar att få fler människor i arbete klarar vi inte pensioner, klarar vi inte äldreomsorg och sjukvård. I regeringens politik finns mycket tydliga utfästelser om att vi ska förbättra äldreboendet, att vi ska satsa på sjukvård och att vi ska öka kvaliteten i äldreomsorgen. Vi ska också förbättra de särskilda bostadstilläggen för pensionärer. Det återkommer vi till. Ett grundläggande skäl till att vi kan utfästa de löftena är att vi via jobbavdraget och andra åtgärder får fler människor i arbete. Pensionärerna ska naturligtvis också gynnas. Övningen Noble Mariner och kärnvapen i hamn 39 HANS (): inleds utanför den militära övningen Noble Mariner med 80 fartyg och 15 000 militärer. Halva styrkan kommer att förläggas till i , vilket bland annat innebär att det årliga Göteborgsvarvet, norra största halvmara med 40 000 deltagare och 150 000 åskådare, kommer att tvingas lägga om delar av sträckningen för loppet. I övningen deltar skepp från 16 länder, bland annat 3 kärnvapenmakter, , och . I det regeringsbeslut som godkände att svenska militärer deltar i övningen och som tillät att Nato skulle angöra nu nämns inte ordet kärnvapen. I en bisats tar man upp frågan om atomubåtar. Därför vill jag fråga försvarsministern: du garantera att inga fartyg som bär kärnvapen kommer att angöra ? 40 Försvarsminister (): Vad stolta vi kan vara över att vi har , finaste och främsta sjöfartsstad! Följaktligen är det också den stad som har de flesta örlogsbesöken och som med öppna armar kan ta emot fartyg från ett stort antal partnerländer som angör innan man går ut i en övning. Övningen handlar om att trygga handelssjöfarten i ett kustnära konfliktområde, utifrån ett FN-mandat. Det är en synnerligen legitim övningsuppgift. Det är för övrigt som deltar i motsvarande övning i . Vårt förhållningssätt till atomdrivna fartyg eller stridsfartyg som är kärnvapenbestyckade är att det inte är förenligt med svensk lagstiftning, kärntekniklagen, att gå in på svenskt territorialvatten. Därför är all sådan här tillståndsgivning till internationella övningar förenad med att Försvarsmakten underrättar de deltagande länderna om vad som gäller enligt svensk lag. Vi utgår ifrån att de länder som deltar i övningen följer svensk lag. Detta har varit den och förhållningssätt . Jag har inte för avsikt att ändra på detta. 41 HANS (): Jag uppskattar att försvarsministern uppskattar vackra hamn. Jag hade också önskat att försvarsministern uppskattade den starka fredsrörelse som vi har hemma i . utropade sig till kärnvapenfri zon. Visserligen har inte kommuner rätt att fatta beslut av den karaktären, men det är ändå ett tecken på den vilja som finns bland göteborgarna när det kommer till kärnvapenfrågor. Trots detta har regeringen godkänt att tre kärnvapenmakter ska angöra hamnen i och att en militärallians som har 700 kärnvapenstridsspetsar i får använda frihamn. Jag vill ställa en enkel fråga till försvarsministern: På vilket sätt leder den här övningen till nedrustning och fredlig utveckling i vårt närområde? 42 Försvarsminister (): Det här är en övning som innefattar i princip alla kuststater runt . Där deltar , , , , , , och . Tillsammans försöker de här länderna och andra deltagande länder , , och öva hur olika stridskrafter i ett kustnära konfliktområde kan hjälpas åt för att utifrån ett mandat från säkra fredliga förhållanden och säkra fungerande handelssjöfart. Det är i högsta grad, skulle jag vilja säga, ett övningsscenario i fredens intresse. Att vi tillsammans med andra länder kan hjälpas åt att genomföra en sådan övning, för att därigenom bli bättre på att göra nytta också till havs, är fullt legitimt. Att kommunpolitiker hade lite lekstuga och överskred den kommunala kompetensen gör inte särskilt stort intryck på mig. Jag är väldigt tillfreds med att hela är en kärnvapenfri zon. 43 (): FN:s klimatpanel har kommit med ett flertal rapporter om vad vi kan göra för att förhindra en klimatkatastrof. Man har bland annat sagt att det effektivaste är att direkt beskatta koldioxid. Varje producent och konsument ska bära den fulla kostnaden för det man gör. Det finns inget mer uppenbart marknadsmisslyckande än klimatet. Man skulle kunna tro att det är språkrör som har sagt detta, för hon tycker så. Men det intressanta är att det är finansminister som har sagt det, i en intervju i . Uttalandet är insiktsfullt och bra, men frågan är: När kommer detta uttalande att få följder i budgeten? Finansministern säger att den här frågan ska utredas. Vi kan se på tidigare budgetar. Där fanns vad vi kallade en grön skatteväxling, som den nuvarande regeringen har tagit bort. Det här har redan utretts. Jag vill fråga dels om detta är regeringens eller fulla politik, dels när utredningen kommer att vara klar, det vill säga: När kommer vi att få se effekter av detta insiktsfulla uttalande? 44 Finansminister (): Det är glädjande att regeringen och delar ambition i klimatfrågan. FN:s klimatpanel och andra utredningar har visat att vi måste göra en mycket kraftig reduktion av koldioxidutsläppen . Det är naturligtvis sant att koldioxidbeskattningen är viktig, men även internationella insatser är viktiga. Det är helt uppenbart att vårt gemensamma arbete i EU är minst lika centralt. Det handlar om att få handeln med utsläppsrättigheter att fungera, att bredda den och att få den att omfatta också andra delar av världen. Där kan man ha förhoppningar om att vi kan komma framåt. Regeringens hållning är mycket tydlig. Vi prioriterar klimatfrågan som en av de stora utmaningarna för och världen. Vi har också varit tydliga med att vi ska återkomma till med en klimatproposition och att det ska ske . I det sammanhanget ska naturligtvis också olika avvägningar göras. 45 (): Det är riktigt att mycket behöver göras. En direkt beskattning av koldioxiden är en del. Det finns många andra delar som vi också måste lyfta upp. Men beskattningen är ett viktigt styrmedel, precis som finansministern själv har sagt i tidigare uttalanden. Frågan är dock: När får vi se några konkreta förslag på området? Det räcker inte med att skjuta upp det och säga att vi ska ha en klimatproposition . Vi måste börja agera . Det finns förslag, och klimatpanelen har visat att det finns saker man kan göra ganska omgående. Därför måste vi få se att regeringen gör några första steg i höstbudgeten, till exempel när det gäller den direkta beskattningen av koldioxid, det vill säga höjda bensin- och dieselskatter och förhoppningsvis också att man subventionerar förnybara energikällor. 46 Finansminister (): viktiga fråga belyser den aktivitet regeringen har haft på det här området. Vi har drivit detta i . Vi har drivit det i Ekofin och i miljöministrarnas råd. Vi har redan i vårpropositionen, trots att vi inte har suttit i regeringen ens , presenterat flera viktiga åtgärder, dels miljöbilspremien, dels en indexering av koldioxidbeskattningen, som väl känner till. Vi är å andra sidan inte en skattehöjningsregering. Vi är en skattesänkningsregering. Vi anser att skattetrycket i är för högt och att det gradvis bör sänkas. Men naturligtvis måste man kunna göra avvägningar inom vår övergripande strategi för lägre skatter. Den fråga som vi kommer att avhandla i arbetet i och kommission inför klimatpropositionen är naturligtvis om vi får maximal effekt av de skatter man tar ut på koldioxidutsläppen. Jag är övertygad om att det finns ett utrymme för förbättringar på det området. 47 FINN (): Statsrådet besökte mitt hemlän . Hon lär då ha blivit varse att vi i har gjort och gör flera offensiva satsningar inom hennes ansvarsområde. En sådan satsning är forskningen vid Äldrecentrum vid . Den glädjande förändringen att människor lever allt längre ställer framtidens samhälle inför nya utmaningar som vi måste möta på ett klokt sätt. Satsningar på kunskapsutveckling inom demensvården bör vara en prioriterad fråga, liksom de olika förslag som stödåtgärder för demensdrabbade och deras anhöriga leder fram till. Då jag vet att det i statsbudgeten finns ett utrymme för detta skulle jag vilja fråga statsrådet om hur man lite mer i detalj resonerar i den nya regeringen för att få sådana satsningar till stånd. 48 Statsrådet (): Demensvården är ett område som vi tycker är väldigt angeläget att utveckla. Det är ett av de förbättringsområden som ryms inom de stimulansmedel på 1,35 miljarder som vi nu anslår. Här finns det möjligheter för alla landsting och kommuner att söka av dessa medel. Det är, precis som jag minns från mitt besök i , ett väldigt framgångsrikt arbete med äldreforskning som görs på olika håll i landet. har ett uppdrag. Man har precis gått ut med en inbjudan till olika forskningscentrum, utbildningsanstalter, universitet, högskolor, regioner, kommuner och landsting om att bli värd för ett demenscentrum. Detta blir en viktig kunskapsinsamlare på olika håll, och man får också uppgiften att sprida kunskapen vidare över landet, ut i den praktiska verkligheten. Det blir ett demenscentrum, och det blir ett anhörigcentrum. 49 FINN (): Detta var ett glädjande besked, måste jag säga. Jag vill anknyta till frågan om hur medlen ska fördelas. Demenssjukdomen är ett spektrum av sjukdomar. Den visar många olika faser. Det gäller såväl den sjuke som den drabbades anhöriga.