prot · GU0953 · 2007-01-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i socialutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Allmän debattimme 1 (): När jag i förrgår lyssnade på och tog del av presentation av satsningen på äldreomsorgen blev jag faktiskt glad, för jag tycker att det är roligt att vi är överens på detta område. Det är många andra områden där man kan uppleva att alliansen försämrar för människor, men här gör man en rejäl satsning. Jag konstaterade att vi är överens om att vi vill göra en rejäl ökning av resurserna. Vi är överens om att vi vill satsa på fler läkare och läkemedelsgenomgångar, förbättra för de demenssjuka, att det förebyggande arbetet är viktigt att utveckla, rehabiliteringen likaså, att det verkligen behövs bättre mat i äldreomsorgen och att vi behöver kvalitetsarbete. Jag vet att vi också är överens om att det behövs fler äldreboendeplatser. Jag konstaterade att de förslag som ligger stämmer väldigt bra överens med förslagen i den nationella utvecklingsplan som Socialdemokraterna, lade fram . Jag konstaterade att får 48 miljoner att lägga till de 200 miljoner i ökning till äldreomsorgen som s, v och mp har lagt i budgeten och att det är ett bra tillskott till den budget på 3 miljarder som äldreomsorg har. Men jag konstaterar också att när det gäller personalen, de som bär upp äldreomsorgen, har alliansen abdikerat totalt i sin politik. Den enda lösning jag kan se att man har för dessa kvinnodominerade jobb, med alltför mycket deltider, för låg lön och för mycket tillfälliga anställningar, är en tro på att privatisering och marknadskrafter ska fixa detta. Nej, det tror inte jag att de kommer att göra. Jag tror att det behövs en konsekvent, handlingskraftig politik. Men där har alliansen gjort tvärtom. Där har man dragit tillbaka förslaget om rätten till heltid. Där har man tagit bort utbildningsvikariaten, som underlättade för kommunerna att utbilda personalen i äldreomsorgen. Vi vet att av äldreomsorgens vårdpersonal saknar omvårdnadsprogrammet. Man har dragit tillbaka handlingsplanen för jämställda löner. som jag är glad över satsningen på äldreomsorgen, där vi är överens, är jag alltså besviken på att man helt enkelt inte gör några insatser för att förbättra för all den personal som bär upp äldreomsorgen. Utan bra arbetsvillkor för personalen, utan en lön som det går att leva på, utan en heltid som gör att man kan leva på sin lön och utan möjligheter till kompetensutveckling kommer det att bli svårt att rekrytera och behålla den personal vi vill ha, den personal som väljer äldreomsorgen därför att man vill jobba med äldre. 2 () replik: Jag börjar med att tacka så mycket för det erkännande , och regeringen har fått. Det är inte vad Vänstern har kunnat klara av på de man har samregerat med Socialdemokraterna. Jag vill också säga att när det gäller satsningen på den så kallade Kompetensstegen finns pengarna kvar. Regeringen har inte dragit in de pengarna, vilket ibland sägs det sade inte , men andra säger det. Däremot har vi gjort förändringar i våra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är korrekt och riktigt. Men där tror vi att kommunerna kommer att se till att man kan fortsätta med satsningarna på Kompetensstegen. När det gäller den tredje punkten, hur vi ska få personal till vård och omsorg , är det en av våra större och mest utmanande frågor. Där är allianspartierna och regeringen helt överens med de flesta fackliga organisationer. Vi behöver mångfald och fler arbetsgivare annars klarar vi inte av försörjningen för framtiden. 3 () replik: Javisst jag ger ett erkännande för att och alliansen fullföljer den politik som Socialdemokraterna, var överens om i den nationella utvecklingsplanen. Det är precis samma frågor man prioriterar. Det är precis samma summa har i sin budget här i för äldreomsorgen som alliansen har. Jag tycker att det vore klädsamt om man talade om att man fullföljer den politiken. Jag tror att de fackliga organisationerna är rätt besvikna på att handlingsplanen för jämställda löner har dragits tillbaka. Jag vet att är väldigt besviken på att rätten till heltid inte finns. Jag kan också konstatera att man i har gjort en utvärdering av de privata äldreboendena. På 59 frågor svarade både de äldre och personalen att de upplevde att det var bättre arbetsvillkor och kvalitet på de kommunala boendena. Det tycker jag manar till eftertanke. 4 () replik: När det gäller kvalitet i äldreomsorgen är det en honnörsfråga för regeringen, och . När det gäller kvaliteten har det inte i första hand med organisationsformen att göra utan med innehållet. Det är viktigt att säga. Personal som jobbar inom exempelvis ett privat företag är ju lika duktig som de som jobbar inom . När det gäller lönerna finns det inget bättre sätt att få i gång lönediskussionen än att man får en mångfald inom vård och omsorg. Först då blir det allvar. 5 () replik: Jag kan väl bara säga att inom andra kvinnodominerade områden med många små arbetsgivare har man inte klarat av att rätta till lönerna. Däremot har kommuner och landsting, till exempel i , som jag kommer från, tagit politiska beslut och höjt lönerna för äldreomsorgspersonalen med . Jag kan också konstatera att det inte finns några utvärderingar som visar att kvaliteten är bättre på privata äldreboenden än på kommunala. 6 FINN () replik: Jag ber också att få tacka och för erkännandet om satsningen till äldre och äldreomsorgen. Men låt oss då kort konstatera att vi, till skillnad från vad socialisterna i den förra regeringen misslyckades med, genom att satsa på jobblinjen också har kunnat göra en offensiv satsning på just bland annat äldre och äldreomsorg. Det är alltså en förutsättning för att man ska kunna skapa ett mervärde för skattebetalarnas pengar. Den andra poängen, som ni från Vänstern kritiserar, är vårt sätt att attackera också en effektivisering av utnyttjandet och användningen. Precis som sade är det helt nödvändigt att den närmast monopolliknande situation som råder inom hälso- och sjukvården bryts och att vi får en mångfald av utförare. Undersökning efter undersökning har visat att med en sund balans mellan det offentliga och annat entreprenörskap inom vården ökar effektiviteten och därmed utnyttjandet av skattebetalarnas pengar. Det är ett viktigt tillägg att vi också tillerkänns denna möjlighet. 7 () replik: har utvärderat privatiseringarna och olika driftsformer i äldreomsorgen, och de kom inte fram till att det fanns någon kostnadsminskning med bevarad kvalitet eller någon bättre kvalitet. Så just på det området har det gjorts en undersökning som inte visar det som Finn säger. Jag tror att effektivisering och att jobba rätt handlar väldigt mycket om anställningstrygghet, möjlighet till kompetensutveckling och att man känner att man trivs på jobbet och att man får vara med och påverka. Och det är just när det gäller de här delarna som utvärderingen i inte visar att personalen blir bättre hos de privata arbetsgivarna. Arbetsmiljö, samarbete med kollegerna, anställningstrygghet, vidareutbildning var det som man var mest nöjd med när privata gick tillbaka till offentliga. Jag tror att man ska akta sig för att säga att äldreomsorgen blir bättre genom konkurrens. Jag tror att den blir bättre genom att vi jobbar med kvalitet, diskussion och samarbete. 8 FINN () replik: har aldrig varit någon banerförare för mångfald och konkurrens. Men låt mig då säga en sak, . Det är faktiskt på det här viset, när det handlar om mångfaldssatsning, att det inte bara tvunget måste vara bättre än det offentliga. Mångfalden innebär till exempel i ett kvinnodominerat yrke att man inte tvingar de anställda att bara ha en arbetsgivare. Man får också ett större utbud av arbetsgivare att välja mellan. Man ökar alltså makten för de anställda. Och det här är någonting typiskt som skiljer oss i alliansen från den tidigare majoritetens synsätt. 9 (): Målområde 6, en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, är ett av de av fastställda elva nationella folkhälsomålen. En hälsofrämjande hälso- och sjukvård använder en ökad hälsoorientering som strategi för en effektivare hälso- och sjukvård. Det innebär att efterfrågan på resultat i form av hälsovinst och patientnytta ökar, vilket också innebär en förändring från en i huvudsak produktionsinriktad och produktionsstyrd hälso- och sjukvård till en mer resultatstyrd verksamhet. Vi i är övertygade om att det här är en långsiktig överlevnadsfråga för svensk hälso- och sjukvård. Målmedvetna satsningar inom det hälsofrämjande och förebyggande området är att betrakta som strategiska investeringar, vilka leder till höjd livskvalitet och en bättre hälsa som behovet av och efterfrågan på vård och omsorg minskar, vilket i sin tur på leder till minskade sjukvårdskostnader. En av de kanske viktigaste aktörerna i , som aktivt bidrar till att förverkliga och implementera en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, är sjukhus, Health Promoting Hospitals. Det är ett nätverk som är initierat av WHO. Nätverket har 24 medlemmar och 28 medlemssjukhus i . Nätverket kan beskrivas som en idéburen ideell verksamhet där kriteriet för medlemskap är att man ska utveckla sin organisation mot en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Det hälsofrämjande sjukhuset tar också ett stort ansvar för och värnar den egna personalens hälsa och personliga utveckling för att den ska kunna utgöra ett föredöme och kunna inspirera andra i samhället till ett hälsosamt liv. Även kulturen ska finnas med som ett viktigt inslag i vården för att bidra till en stimulerande miljö som främjar hälsan för både patienter och personal. Ett hälsofrämjande sjukhus ska också vara ett ekologiskt föredöme där miljömedvetenhet präglar all verksamhet. Vilket intresse eller vilken ambitionsnivå har då den nya regeringen när det gäller att underlätta, stödja och implementera uppfyllandet av målområde 6, en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård? Den frågan tycker vi är relevant med tanke på att regeringen valde att inte avsätta de 3 miljoner som sjukhus ansökte om i samband med den senaste budgeten. Detta skedde trots att borgerliga partier haft med det anslaget i sina budgetförslag när de tidigare var i opposition. 10 () replik: Jag blir glad när jag hör tala om en hälsofrämjande vård och omsorg. Det är helt i förenlighet, tror jag, med alla politiska partier och också professionen. Det har successivt vuxit fram ett oerhört medvetande om att det inte bara gäller att bota utan även att förebygga. Det gäller inte minst sekundärprevention, som jag brukar ta upp. När vi människor får den första varningen, den första hjärtinfarkten, är vi mer motiverade att sluta röka och så vidare. Och det känns oerhört viktigt. När det gäller regeringens ambitioner vet jag att både och , som är statsråd i , vill arbeta med de här frågorna. Sedan var det frågan om att det skulle stå och falla med att man har ett öronmärkt belopp i regeringens budget på 3 miljoner. Jag tror inte heller att annat än inser att det inte är det som avgör den frågan. Det finns en ambition. 11 () replik: påstår att det inte står och faller med öronmärkta anslag. Problemet är att det mig veterligt inte finns någon annan aktör än just det här nätverket, Hälsofrämjande sjukhus, som aktivt jobbar med att implementera målområde 6. Det som också är lite bekymmersamt är att den nya regeringen drog tillbaka skrivelsen Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt, som ju var en första uppföljning av de av beslutade elva folkhälsomålen. Anmärkningsvärt är då att man inte har presenterat någon egen politik inom folkhälsoområdet efter det. 12 () replik: är det så att den här regeringen har suttit i drygt hundra dagar. Vi har en folkhälsominister, , som jobbar och jobbar och jobbar för att lägga fram förslag. parti har suttit i regeringen utan att ha förmått särskilt mycket. När det gäller de 3 miljonerna och nätverket kan jag tala om att det i kommuner och landsting pågår mycket folkhälsoarbete förutom det här nätverket, som jag också tycker är bra. Men skulle det bara stå och falla med det skulle det inte hända så mycket i svensk sjukvård. 13 () replik: Det är ju intressant att höra. Det jag då undrar är om tror att regeringen delar uppfattning om att det här nätverket, Hälsofrämjande sjukhus, är en viktig aktör ute i landstingen när det gäller att jobba för att förverkliga och implementera det här målet. 14 FINN () replik: Jag tror att jag kan svara för alliansen att vi också mycket uppskattar det som här levererar. Men låt mig ställa en fråga, för det finns någonting bedrägligt inbakat i det som kallas folkhälsosatsning. Vart tog individen vägen? Är det folkhälsan eller individhälsan som är det viktiga? Det är klart att man kan använda skattebetalarnas pengar genom att bekräfta sina egna ideal, vad man tycker är den bästa sjukvården. Men någonstans finns det individer, patienter som också har ett önskemål om vård. Det är inte alltid så att våra ideal precis överensstämmer med varje enskild individs önskemål. Och det som kommer att bli skillnaden jämfört med de tolv tidigare åren, då ni höll på att styra vården, är att vi nu kommer att fokusera mer på att ha patienten i centrum och faktiskt fråga vad avnämaren ytterst vill ha. Det är den viktiga rikslikaren, och min fråga till är då egentligen: Handlar detta om folkhälsa eller individhälsa? 15 () replik: Det handlar om folkhälsa, men det jag nu pratar om är den befolkningsinriktade folkhälsosatsningen. Det gäller att skapa förutsättningar för en bättre hälsa och livskvalitet för hela befolkningen. Det är det jag pratar om. Jag undrar om Finn kan svara på en fråga. Eftersom regeringen nu valde att inte anslå de statliga medlen till sjukhus undrar jag om det finns några andra aktörer eller organisationer som aktivt jobbar med att uppfylla målområde 6. Eller finns det några andra konkreta åtgärder som regeringen planerar att genomföra för att underlätta uppfyllandet av målområde 6? 16 FINN () replik: Som mycket väl vet arbetar vi just med de frågorna i utskottet . Vi kan väl avvakta det resultatet, så kommer svar på den frågan. Min fråga till er var egentligen: Vilket är det stora problemet med svensk hälso- och sjukvård som vi nu ser från alliansens sida som ni inte har sett eftersom ni inte har identifierat det som ett problem? Jo, det handlar om tillgängligheten. Vi har en fruktansvärd massa vårdköer i det här landet. Det är folk som behöver komma till vård som inte kommer dit. De tycker säkert att dessa folkhälsosatsningar är intressanta, men de vill först och främst ha vård. 17 () replik: Jag ser verkligen fram emot regeringens kommande konkreta förslag inom hela folkhälsoområdet men kanske specifikt inom målområde 6, en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. har det varit ett område som har varit lite eftersatt. Det är det enda område som saknar tydliga indikatorer till exempel. Jag ser fram emot ett kommande förslag inte alltför långt in . 18 (): Gräddfilen till sillen och färskpotatisen är något som många svenskar uppskattar och längtar efter. Gräddfiler i vården däremot är något som jag är övertygad om att de flesta säger nej till. Jag får nog leta länge hemma i Pershyttan och innan jag hittar någon som säger sig vara positiv till det. Man vill att vården ska ges efter behov och inte efter hur tjock vars och ens plånbok är eller utifrån vilken typ av försäkring man har lyckats skaffa sig. Vi här i landet är väldigt tålmodiga när det gäller att betala höga skatter så länge vi vet att de används rättvist och efter behov. Det gäller kanske framför allt inom sjukvården. Trots denna kunskap väljer nu den borgerliga högerregeringen av ideologiska skäl att lägga fram ett förslag som öppnar upp för privatiseringar av våra offentliga sjukhus. kommer det att bli möjligt för landstingen att lämna ut sina akutsjukhus till bolag som sedan kan dela ut våra skattepengar i vinst till sina aktieägare. Dessutom försvinner förbudet för sjukhusen att blanda vanliga patienter och patienter med privata sjukförsäkringar. Det innebär att det skapas två olika sorters köer. Vi socialdemokrater säger bestämt nej till dessa försämringar. Vi accepterar inte att det är något annat än vars och ens medicinska behov som avgör när och vilken typ av vård man får. Vi säger nej för att vi vill förhindra att våra offentliga sjukhus säljs ut till privata vinstintressen. De är mångmiljardinvesteringar som byggts upp av våra gemensamma medel . Om vi säljer ut infrastrukturen i sjukvården och landstingen bara blir beställare av sjukhusvård är vi helt i händerna på dessa privata intressen. Lagstiftningen behövs också för att säkerställa ett skattefinansierat sjukvårdssystem med hög kvalitet dit alla har lika tillträde. En patient som söker vård på ett offentligt finansierat sjukhus ska veta att det endast är hälsotillståndet som avgör vilken vård man får och hur snabbt man får den. Det ska inte avgöras av plånboken eller inbetalda privata försäkringspremier. Våra offentliga sjukhus har byggts upp av alla och ska vara till för alla på lika villkor. Vi vill garantera att ingen ska behöva agera kund på en marknad den dagen man behöver vård. En demokratiskt styrd sjukvård som vi alla solidariskt betalar till över skattsedeln är det enda sättet att garantera inflytande, likabehandling och insyn i en sjukvård som vi alla förmodligen kommer att behöva förlita oss till. Jag tycker att vi ska spara gräddfilen till sillen och färskpotatisen och låta vården fortsätta att fördelas efter behov. I detta anförande instämde , , , , , och (alla s). 19 () replik: Jag vet inte vad jag ska börja med, men jag ska försöka. Den gräddfil som finns i är tillsammans med Vänstern och orsak till. Vi vill att vården ska fungera efter behov. Ingen i vårt samhälle ska behöva betala mer. Men det som har hänt är att 150 000 människor har tecknat en privat försäkring för att det inte har fungerat. Vi vill ha en sjukvård där vi inte behöver några privata försäkringar utan där vi får vård efter behov. Det är inte så att våra olika alternativ över huvud taget är tillgängliga för att vi ska betala efter plånbokens tjocklek. Mångfald är samma avgifter, oavsett vem vi söker. Det är lustigt med stopplagen. Det är bara ungefär som den har funnits. har vi inte haft någon lag. Då var det ingen katastrof i den svenska sjukvården. Ni har gjort något slags historia av det här utan att titta i backspegeln. Snälla , kolla i backspegeln! 20 () replik: Jag måste uppriktigt säga att jag inte riktigt förstår upprördhet. Jag förstår heller inte riktigt varför ni inte från er sida är villiga att ställa upp och försvara de förslag till försämringar av den här lagstiftningen som ni ändå tänker införa. Det innebär helt klart att man öppnar upp för möjligheten att sälja de sjukhus som ni säger att ni inte vill sälja, och det öppnar upp för att man ska kunna få in försäkringspatienter i den offentligt finansierade sjukvården. Om ni inte har ambitioner att göra någonting av det här begriper jag inte alls varför ni inte låter den lagstiftning finnas kvar som gäller . Det finns fyra ganska enkla punkter som handlar om att man inte får privatisera universitetssjukhus, man måste behålla ett offentligt sjukhus i varje landsting, man får inte ha den typ av gräddfiler som jag pratade om, och man måste återinvestera skattepengar i sjukvården och inte dela ut det till aktieägarna. 21 () replik: För det första tror allianspartierna på kommun- och landstingspolitiker som också är folkvalda. Det är upp till dem att se till att hälso- och sjukvårdslagen fullföljs. Det andra är att alliansen inte vill ha stopp och förbud och nej ut till den svenska sjukvården. Vi vill ha start. Vi vill entusiasmera. Vi vill uppmuntra. Vi vill uppfordra till att det ska fungera. Det är det som skiljer oss åt. 22 () replik: Ja, precis det. Ni vill uppmuntra till att man ska vara tvungen att använda sig av sjukvårdsförsäkringar för att få vård på våra sjukhus, och ni vill se till att skattepengarna går tillbaka till aktieägare i stället för att användas för att utveckla sjukvården. Vi har olika syn på den saken. 23 FINN () replik: I klassiska socialistiska samhällen utvecklas med ransoneringspolitik brödköer. Det är lite grann det vi ser exempel på när det handlar om den låga tillgängligheten till sjukvården i . Vi har alltså köer till sjukvården som är helt opåkallade. Det är där jag menar att vi skapar problemet med gräddfilerna. Det är en myt att tro att gräddfiler är ett stort problem i ett öppet samhälle. Det största problemet är när du har en ransonering där folk står och väntar på att få det de faktiskt en gång har betalt med skattemedel. Min fråga till talaren är om han tror att vi saknar gräddfiler i dagens sjukvård med de långa köer vi har. Det är det som är konsekvenserna av Socialdemokraternas långvariga sjukvårdspolitik som har satt folk i utanförskap, inte bara när det gäller arbete utan även den vård som de är berättigade till. Tror ni att det saknas gräddfiler ? 24 () replik: Om man med gräddfiler menar att det finns privata sjukvårdsförsäkringar så finns det det. Men det som gäller är att man får vända sig till de privat finansierade sjukhemmen eller sjukhusen för att kunna nyttja sig av försäkringarna. Ni vill öppna upp även de offentliga sjukhusen för samma sak. Då är det inte någon tvekan om att det bildas två stycken köer, en för dem som har försäkringar och en för dem som går in den vanliga vägen. Det säger sig självt att om man har en koncern vars syfte är att se till att aktieägarna får så mycket pengar som möjligt väljer man de patienter som ger mest intäkter. Det kommer förmodligen att bli försäkringspatienterna. Vilka får stå tillbaka då? 25 FINN () replik: Jag vill säga till att vi inte kan ta hela den här diskussionen på en 30 sekunders replik. Jag vill dock påstå att det finns gräddfiler i ett samhälle med ransonering och köer till sjukvården, som vi har. Problemet med de köerna är att de inte är transparenta, och de är därmed inte heller möjliga att påverka med politik. Jag kan också acceptera att det kan bli problem med en annan typ av gräddfiler i ett annat samhälle. Men då är de möjliga att påverka eftersom de är öppna, synliga och även tillgängliga för en politisk diskussion. Så är det inte . 26 () replik: Det är väl bara att konstatera att detta är ytterligare ett förslag som kommer att göra att det är pengarna som styr i stället för behoven i vårt samhälle. Det är bara att beklaga att det är så. 27 () replik: Jag delar syn att det inte är plånboken som ska styra vården. Vi ska heller inte ha gräddfiler i vården. Men se ändock möjligheterna genom slopandet av stopplagen det innebär en vitalisering av vården! Den politiska debatt som förs är ofta svart eller vit, men det finns ju faktiskt en gråskala däremellan. Även jag litar på våra förtroendevalda ute i landstingen. Man kommer inte att sälja ut hela akutsjukhus, som somliga redovisar som en framtida lösning. Man kommer att sälja ut vissa delar och stärka mångfalden i vården, alltså öka möjligheterna till utveckling av svensk sjukvård. Vad vi glömmer i hela den här debatten är att möjligheten för kvinnor att starta eget inom vårdsektorn ökar när vi slopar stopplagen. Det är en möjlighet som man är utestängd från och som också ger kvinnorna en chans till ökade löner. Det finns inga avtalsförhandlingar som innebär den ökning av lönebilden som det här skulle kunna göra. 28 () replik: Jag kan förstå om kanske inte har satt sig in helt och hållet i den nuvarande lagstiftningen. Just det som pekar på finns det alla möjligheter att göra även med den nuvarande lagen. Jag försökte säga förut att stopplagen, som man kallar den, innebär fyra saker: Man kan inte sälja ut universitetssjukhusen. Man måste ha minst ett sjukhus i offentlig regi i varje landsting. Man får inte ha några gräddfiler på sjukhusen, alltså en kö för försäkringspatienter och en för landstingspatienter.