prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Vi anser att ska använda medlemskapet i EU så länge vi är medlemmar till att där påverka på bästa sätt. Frågorna kan inte lösas på EU-nivå. De här frågorna måste lösas på global nivå. Därför är egentligen det globala forumet det viktigaste. Vi tycker att den borde ta initiativ till att EU och andra länder vi samarbetar bra med våra nordiska grannar som inte är medlemmar i , det finns faktiskt sådana trycker på och försöker få till ett globalt arbete. Man ska framför allt hantera den situation vi står inför, nämligen de mycket stora strömmarna av klimatflyktingar. Det måste finnas internationella avtal för att lösa dessa problem. De ligger långt utanför EU-nivån. 229 (): I har vi ett system som bygger på producentansvar vid återvinning av förpackningar, det vill säga alla kostnader för insamling och återvinning av produkter ligger på den som producerar varan. Konsumenten finansierar detta genom en avgift som är inbakad i priset på en förpackning. I och med att producenterna har skyldighet att ta hand om avfallet har de även fått ansvara för den fysiska hanteringen via så kallade återvinningsstationer detta för att de fritt ska kunna påverka sina kostnader. Konsumenten betalar för detta redan i affären när man betalar för produkten. Tanken bakom idén är god, men den fungerar tyvärr inte i praktiken eftersom producenternas förpackning alltför ofta inte hamnar i den avsedda behållaren utan i exempelvis den som en kommun tillhandahåller när det gäller renhållning eller det som allt fler fastighetsägare har fått bygga, det vill säga en fastighetsnära insamling i flerfamiljshusen. är det i och för sig kommunerna som har ansvaret för sophanteringen medan producenterna ansvarar för återvinningen av förpackningen. I och med att allt fler kommuner inför fastighetsnära insamlingar av återvinningsmaterialet tar kommunen över kostnaden från producenterna. Däremot får de ingen ersättning från producenterna eftersom deras intresse av den typen av hantering är obefintlig. Det kan kanske bero på att den fastighetsnära insamlingen ger en hög återvinningsgrad och därmed högre kostnader för att återvinna materialet i slutändan. Miljömässigt är ett fastighetsnära system att föredra eftersom det ger en ökad återvinningsgrad och ett minskat behov av att varje hushåll självt tar bilen och kör till en överfull återvinningsstation. För producenterna är det inte alltid en god affär med hög återvinning. Konsekvensen av detta blir att konsumenterna betalar återvinningskostnaden , alltså inte enbart till producenten utan även till fastighetsägare och kommun. Problemet är dock så komplicerat, fru talman, att det kräver ett ingripande från staten. Nya studier visar att priserna på avfallshanteringen mellan kommunerna varierar betydligt mer än för övriga kostnadsslag. Genom de entreprenörer som kommunerna upphandlar tjänsterna av kan man få en fastighetsnära insamling med samordningsvinster som är bra för miljön och konsumenterna. Producentansvaret skulle kunna finnas kvar, och till och med utökas, för att finansiera en ny sorts återvinning där man sorterar efter material och inte efter förpackning. I har man på prov infört ett nytt system. Detta system bygger på materialåtervinning, det vill säga att till exempel stekpannor ska kunna kastas tillsammans med konservburkar och trasiga plastleksaker med plastflaskor. Det är inte rimligt att den förpackning som den nya tandborsten ligger i ska återvinnas medan själva tandborsten ska slängas i soptunnan för att därefter åter sorteras ut för materialåtervinning eller förbränning. system kommer att öka materialåtervinningen och även göra det enklare för hushållen att återvinna. Vi skulle även slippa situationer som när i hamnade i domstol för att hon kastade sin stekpanna på fel ställe. Genom att kombinera system för materialåtervinning med exempelvis det system för fastighetsnära insamling som finns inom västra skulle återvinningen ta flera steg framåt. I nordvästra sorteras i åtta fraktioner: restavfall, biologiskt avfall samt förpackningar av hårdplast, mjukplats, metall, glas, papper och dessutom tidningar. Allt hämtas vid tomtgränsen minst en gång . Det systemet skulle även leda till att återvinningsstationerna kan tas bort. Det skulle i sin tur medföra att den nedskräpning och i många fall sanitära olägenhet som dessa stationer innebär skulle försvinna. Som synes är dagens system med förpackningsåtervinning och producentansvar via återvinningsstationer både föråldrat och opraktiskt. Med dessa system underlättar man även att sortera det biologiska avfallet, som i sin tur kan utgöra en råvara för att producera biogaser. Denna kan förädlas till fordonsgaser och på så sätt minska utsläppen av koldioxid. Det innebär också att behovet av de miljöförstörande villakomposterna minskar, vilket även det ger en minskad klimatpåverkan. Vi har tidigare hört anföranden om biogasens fördelar som bränsle. Som framgår av det jag har sagt finns det mycket att göra inom området, och jag ser framtiden an med tillförsikt. Det är orimligt att begära att kommunerna ska behöva bära ansvaret för denna utveckling alldeles själva. Därför krävs en statlig översyn av hur insamlingssystemet kan förbättras och finansieras detta för både konsumenternas och miljöns skull. Det är därför glädjande att nu verkar ta tag i frågan om materialströmmar, men det löser inte frågan om fastighetsnära system. Det behöver inte innebära någon urholkning av det kommunala självstyret att staten går med på att titta på systemen. Det ger bara kommunerna en hjälp med att hantera ett problem som inte är deras fast det i praktiken har blivit så. 230 (): Först ska jag be om ursäkt. Jag har drabbats av en förkylning, och jag låter därför lite hes. Jag vill ändå säga något. Jag börjar med att konstatera att det bara av denna debatt framgår att klimatfrågorna är oerhört breda och att de berör många av utskott. Frågorna innefattar, som några av er har kommenterat, själva förutsättningarna för livet på jorden. Därför är ansvaret speciellt. Komplexiteten i problemställningarna gör att miljöfrågorna inte är så lätta att hantera. Man kan också konstatera att vi i ofta är överens om problembeskrivningen, men vi har olika åsikter om vad som ska göras och hur problemet konkret ska lösas. Inom några partier tror man mycket på styrning uppifrån via verk och myndigheter. Men inom andra partier lägger man fokus på vad den enskilda människan och hennes närkrets inom kommun och region själva kan utföra. Vi i tillhör dem som tror att utan enskilda människors engagemang och arbete går inte klimat- och miljöarbetet framåt. Budgetpropositionen beskriver på ett förtjänstfullt sätt vad som gjorts och kommer att göras inom miljömålsarbetet på den nationella arenan, men den tar också upp behovet av varaktig och lokal natur- och kulturmiljövård, inte minst genom ett brett samarbete mellan enskilda aktörer och kommunala och ideella organisationer. Som exempel på ett sådant samarbete kan jag nämna att vi i har lyckats bygga ekologiska hus genom ett samarbete mellan högskolor, universitet, näringslivets organisationer och kommunen tvärs över alla partigränser och andra gränser. framhöll i sitt anförande hur vår hantering av mark och vatten påverkar klimat och miljö. Han fokuserade på naturskydd i kultur- och naturlandskapen. Jag skulle därför nu vilja framhålla betydelsen av tätorternas stadslandskap och den satsning på hållbara städer och tätorter på som aviseras i propositionen, som också miljöministern hänvisade till. Allt fler av oss bor i städer. Städerna har en allt större betydelse för ekonomisk utveckling och miljö. Hur vi hanterar stadsmiljön är därför avgörande både för människors hälsa och för flera av de miljömål som antagit. En stor del av energiförbrukningen, avfallshanteringen och utsläppen av luft- och vattenföroreningar sker i städerna. Om vi kan göra våra städer hållbara påverkar detta allt vad vi kan ha för oss . Vi vill därför utveckla städernas grönområden, bebygga och utnyttja marken ansvarsfullt och underhålla och förnya infrastrukturen så att städerna blir hållbara ur alla de tre aspekterna som diskuteras: socialt, ekonomiskt och ekologiskt. Men vi måste göra detta tillsammans med alla dem som bor och arbetar i städerna. är det ett problem att det är våra städer som är mest hotade om klimatet förändras, därför att många städer är lokaliserade nära sjöar och hav. I SGI:s underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen om sårbarhet för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat redovisas att en allt större andel av bostadsbyggandet sker i anslutning till vattendrag och kuster och att detta är särskilt framträdande i våra tre storstadsområden. Klimatförändringarna kommer med stor sannolikhet att framtvinga anpassningsåtgärder. Vi måste alltså vid planering av infrastruktursatsningar ha detta i minne. Såväl temperatur, nederbördsmängd som antalet dagar med extrema vädersituationer väntas öka i det framtida klimatet. Detta ger förändrade flöden i våra vattendrag. Ökad nederbörd och högre flöden ger i sin tur ökad erosion och en högre grundvattennivå, ökade portryck i marken och ökad risk för spridning av föroreningar från bland annat deponier, industrier, avloppsreningsverk och bensinstationer. I vissa delar av landet kommer det också att bli ökad benägenhet för skred och ras. Om dessa leder till olyckor på väg eller järnväg kan tankar med kemikalier, bensin och andra giftiga och miljöfarliga ämnen frigöras med svåra miljöskador som följd. har också haft kustzonserosion, där omfattningen av erosionen till stor del beror på topografiska och geologiska förhållanden. Vad klimatändringarna förväntas orsaka är svårt att bedöma. Man vet att mycket kommer att hända, men man kan inte kvantifiera det. Men även om vi inte kan förutse exakt vad som kommer att hända, inser vi att vi måste förebygga de risker som finns både i den befintliga bebyggelsen och i ny infrastruktur. Den kommunala fysiska planeringen är därför av stor vikt för att synliggöra riskområdena och göra alla inblandade, till exempel fastighetsägare, myndigheter och entreprenörer, medvetna om behoven och inte minst stimulera dem till egna satsningar. 231 () replik: Eftersom inte är här längre måste jag ta chansen att fråga lite om infrastruktursatsningar. Hon skulle säkert ha gjort det annars. Vår analys av regeringens förslag visar att man ganska kraftigt minskar på investeringssidan när det gäller järnväg och spårtrafik över huvud taget och att kollektivtrafiken får ökade kostnader med det sätt man väljer att lägga fordonsbränslebeskattningen. Har ni i arbetet för hållbara städer avsatt resurser för att på något sätt kompensera för de sämre förutsättningarna för kollektivtrafiken? 232 () replik: Regeringen ska återkomma med mer detaljer kring de aviserade satsningarna. Det ska också läggas fram en infrastrukturproposition. Men man kan konstatera att även vägar är infrastruktur och att de har en koppling till hela miljösituationen. Slitaget på vägarna genererar till exempel partiklar i luft. Det är välbekant. Det finns alltså en koppling mellan miljö, vägar och även järnvägar, som du är inne på. Exakt var vi kommer att landa där vet jag inte . Jag kan bara säga att problemet är väldigt viktigt för oss både i städerna och på landsbygden, som har framgått. 233 () replik: Jag kan bara konstatera att vi är överens i den här frågan. 234 (): Det har framgått att energipolitiken är central i klimatpolitiken. Lägger man sedan till drivmedel till våra fordon som ska köra transporterna har vi väl täckt in de flesta områden som påverkar vårt klimat. gjorde näringsutskottet en studieresa till , framför allt . Våra förväntningar var stora efter allt som hade kommit oss till del om framgångarna i . Jag måste säga att det blev en viss besvikelse. Kunskapen och målsättningarna finns, och det är mycket radikala grepp när det gäller hur långt man ska nå ända . Men man saknar strukturen och det är tabu att använda ekonomiska styrmedel. Vi kan konstatera att vi har kommit längre, bra mycket längre, på de flesta områden i . Varför har vi det? Jo, därför att vi har vågat ställa krav. Vi har vågat använda ekonomiska styrmedel. Det har gjort att vårt näringsliv har satsat på teknikutveckling för att komma fram på detta område. Vi har med andra ord tjänat pengar på att gå före. Vi kan räkna in att vi har runt 30 miljarder i inkomster för miljöteknik, inkomster som vi inte hade fått om vi inte hade vågat gå före. Det här är ett resultat av krav som socialdemokratin har ställt på miljöområdet under en lång rad av år. Vi började långt tillbaka . Men då får man inte göra som den nuvarande regeringen gör och säga att vi i har gjort vårt. Man kan inte använda sina 98 komma någonting procent och säga att klimatutsläppen kommer från andra länder och därför behöver vi inte göra någonting, nu är det andras tur. Ja, det kan man ju tycka. Men om inte något annat miljöargument biter så måste väl det ekonomiska argumentet bita, nämligen att vi dessutom tjänar pengar på detta. Den stora fördelen har vi i de internationella förhandlingarna där vi gemensamt ska träffa överenskommelser om att minska klimatutsläppen. Vi kan peka på att vi har tekniken. Vi har lyckats förena ekonomisk tillväxt med minskade koldioxidutsläpp. Det är kanske ett av de allra viktigaste argumenten som vi kan ha med oss i bagaget när vi ska ut och förhandla. Då får vi inte abdikera på hemmaplan. En annan fråga som gör att vi kan halka efter är kärnkraftsdiskussionen. Det finns många ute i buskarna från regeringspartierna som talar om att vi efter 2010 ska bygga kärnkraft. Vi har hört det . Andra säger nej. Vad får detta för konsekvenser? Jo, att de som vill investera i ny teknik och framställa förnybara bränslen kommer att tänka sig för både en, två och innan de vågar göra den investeringen, för man vet inte vilka spelregler som gäller efter 2010. Det är ett område där vi riskerar att tappa tempo. Ett annat område är den elintensiva industrin som på grund av sitt läge i har en konkurrensnackdel genom långa transporter. Den behöver en fördel på energiområdet. Därför måste vi använda vårt eget energiföretag, , för att pressa fram avtal med vår elintensiva basindustri så att den kan klara konkurrensen framöver. Den är viktig för både landets ekonomi och sysselsättning. Med andra ord är det farligt att abdikera från miljöpolitiken på hemmaplan. Det får snabbt långtgående konsekvenser, både för miljön och för vår ekonomi. Vi vill satsa 1 miljard på att effektivisera vår energianvändning. Det allra viktigaste området är kanske att handskas med den energi vi har på ett förnuftigt sätt. Vi vill även satsa 1 miljard på att utveckla just den teknik som vi har talat om för att vi ska ligga i frontlinjen för framställning av nya drivmedel och förnybar energi. Detta tillsammans med målsättningar och ekonomiska styrmedel innebär att vi skulle kunna ligga i frontlinjen även . 235 () replik: Jag reagerade kraftigt när sade att nu måste ta sitt ansvar. Det menar jag att vi definitivt gör. Vi tar vårt stora globala ansvar både inom EU och internationellt. Miljöministern samlade alla tänkbara miljöministrar i för ett förarbete inför post-Kyoto. Vi driver frågan inom EU, och vi påverkar och driver på enormt nu inför den stora klimatkonferensen på . Jag skulle vilja upprepa frågan till : Vad menar med att vi har abdikerat? Det var chockerande att höra. 236 () replik: Det är bra att jag får utveckla den tanken. Det som ni nu lever på och samlar världens länder runt är resultatet av den politik som vi har fört under en lång rad av år. Vi har med regler och styrmedel pressat fram teknik och kunskap. Det tar ni med er och förmedlar till andra länder, och vi hänger gärna på. Men vad händer nu? I och med att ni stannar upp och säger att andra ska göra detta och vi inte ska göra något på hemmaplan stannar vår utveckling i upp. Nästa regering har då inget att plocka med i bagaget som ett gott exempel när den ska ut och tala om för andra länder i världen att man ska göra som vi för det har lyckats. Det är den abdikationen ni gör genom att säga att vi inte behöver göra något här hemma. Det är andra som ska göra det. 237 () replik: Jag vill direkt replikera och säga att det är en felaktig bild som presenterar. Vi presenterar i vår budget den största miljö- och klimatsatsning som någon regering har gjort . Vi tar vara på de genombrott och initiativ som den förra regeringen gjorde. Vi utvecklar det, samlar krafterna och vi jobbar intensivt på ett internationellt plan. Dessutom tillåter vi forskning på alla tänkbara energislag, till och med på kärnkraft. Vi ska inte ha forskningsförbud, utan låt alla goda krafter hjälpa oss att forska fram de bästa energimöjligheterna framöver. Vi behöver en mångfald. 238 () replik: besökte näringsutskottet, som reser mycket, för att titta närmare på detta. Vad vi fick höra där och på många andra ställen är att man har kunskap men behöver göra pilotanläggningar. Man behöver medel för att omsätta kunskaperna i praktiken. Man vänder sig till regeringen, och vad får man för besked? Nej, det finns inga pengar. Den ena av de två miljarderna som jag pratade om ska just kunna användas till att sätta i gång pilotanläggningar. Det finns sådana här intressanta objekt i , , och på fler ställen. Vilka utav dem som har bärkraft kan jag inte svara på , men låt oss ge dem möjlighet att utveckla den nya tekniken. 239 (): Det har talats mycket miljö och klimat, men detta påverkar inte bara vår miljö. Det är ganska allmänt känt. Det handlar inte bara om glaciärer, djur och växter. Det handlar också om dig och mig. Även människors hälsa påverkas av klimatfrågan. Tillgången på mat påverkas av ekosystemens tillstånd. Tillgång till vatten, luftkvalitet och infektionssjukdomars spridning är andra påtagliga effekter. Tryggad tillgång till mat handlar inte i första hand om tillräcklig matproduktion på nationell eller global nivå utan om möjligheter för individen att få tillräcklig tillgång på mat och att kunna tillgodogöra sig dess näringsinnehåll. är det 854 miljoner människor som inte har mat för dagen som 1,2 miljarder människor lider av fetma. Mänsklig hälsa är starkt förknippad med ekosystemet, livsmedelsproduktionen, vattenkvaliteten, skydd mot naturkatastrofer och möjligheten att reglera spridningen av sjukdomar. Förändringar i ekosystemen påverkar såväl risken för att nya sjukdomar uppstår som utbredningen av befintliga sjukdomar som till exempel malaria och kolera. Barnadödligheten påverkas också i stor utsträckning av sjukdomar som är förknippade med vattenkvalitet. FN:s klimatpanel IPCC listar i sin rapport stora effekter för självhushållande bönder. Några som kan nämnas är ökad sannolikhet för missväxt, ökad sjuklighet och dödlighet bland boskap och ökad framtvingad försäljning av boskap till ofördelaktiga priser. IPCC sammanfattar problematiken med tryggad tillgång till mat med att klimatförändringarna sannolikt kommer att öka antalet hungriga. En studie pekar på fler hungriga än i ett scenario utan klimatförändringar. Vi måste vidta åtgärder . Åtgärder för att mildra klimatförändringarnas konsekvenser kan få stor inverkan på jordbruket och innebära att många negativa effekter kan undvikas. Troligen slår detta inte igenom förrän under den andra halvan av århundradet, skriver IPCC. Att ställa om till ekologisk odling är en viktig åtgärd. De svåraste hälsokonsekvenserna av en klimatförändring kommer att drabba dagens eftersom de oftast saknar ekonomiska och tekniska resurser att förebygga och klara av akuta händelser. Även vi som bor i och kommer att påverkas. Vintrarna kommer att bli betydligt kortare och mildare. Det blir fler värmeböljor och längre rötmånadssäsong . Det kommer att regna mer med risk för översvämningar året om. Värmeböljorna drabbar framför allt de riktigt små och de riktigt gamla samt personer med kroniska hjärt-, kärl- och lungsjukdomar. Grundorsakerna till klimatförändringarna har ni pratat mycket om här . Den kraftigt ökade användningen av fossila bränslen har ett nära samband med ökningen av konsumtion och transporter två faktorer av samma mynt som ger påtagliga hälsokonsekvenser som till exempel luftföroreningar. Hälsorisker kopplade till luftkvalitet är påtagliga. Sjukdomar som astma och KOL orsakar mycket mänskligt lidande. Allra värst utsatta är barnen. EU:s program for Europe uppskattar att de minsta partiklarna, partiklar som är mindre än , orsakar 350 000 förtida dödsfall i . Det skulle motsvara ungefär 5 000 förtida dödsfall i orsakade av partiklar i luften. De forskningsstudier som WHO har gjort visar att avgaser från förbränning av till exempel däck är källa till dessa partiklar. I några svenska storstäder överstiger man kraftigt EU:s miljökvalitetsnorm för detta. De nuvarande halterna behöver sänkas fyra, fem gånger för att man ska komma under gränsvärdet. En annan fråga som inte lyfts upp i debatten är användningen av lustgas. Den används i sjukvården och är en mycket växthusgas. lustgas bidrar lika mycket till växthuseffekten som koldioxid. Det går att använda metoder för att komma bort från det. Det pratas det nästan ingenting om. När jag var landstingspolitiker 2001 motionerade jag om att göra en avvecklingsplan. Då mötte man ifrågasättande och okunskap. Då kände man inte till klimathotet. gör vi det. Det är dags att sätta in åtgärder. Lustgas används också som förpackningsgas i livsmedel och har E-nummer 942. Lustgas finns även som drivmedel i till exempel patroner. Klimatåtgärder är hälsofrämjande. Minskad biltrafik ger bättre luftkvalitet och räddar liv. Att ta cykeln till skolan eller jobbet ger motion och har tydliga hälsofrämjande effekter. Det som är bra för miljön är också bra för hälsan. Det är dags att sätta fart på åtgärder, både för miljön och för hälsan. 240 () replik: Jag vill bara kommentera att det är helt rätt det du säger om partiklar och luftföroreningar. Men du ska veta att de svenska fordonstillverkarna ligger i framkant när det gäller att minska partikelutsläppen från lastvagnar till exempel. Under några decennier har vi haft ett samarbete med afrikanska och för att forskarna där ska kunna ta till sig kunskaperna och implementera dem. Det gäller inte minst i samarbete mellan . Vi kan återkomma till det . Du ska inte tro att vi är passiva. Den nya regeringen vill stärka u-landsbiståndet på miljösidan i de sektorer som du är ute efter. 241 () replik: Det är vällovligt att man jobbar med u-landsbiståndet. Vi ska jobba mycket med det. Men vad hjälper det barnen i ? ligger klart över. Vad hjälper det att locket läggs på i när inversionen är ett faktum på grund av att vi har för mycket trafik? Inte alla arbetsfordon har ens partikelfilter. Det finns tyvärr mycket kvar att göra även i . Arbetstagare i kan än få i sig avgaser när de arbetar där det inte finns partikelfilter. Det räcker inte med partikelfilter. Vi måste fasa ut det fossila bränslet även i arbetsfordon och framför allt se till att vi får bilfria innerstadskärnor som har fossilfritt även i . Det handlar om , och men även om andra städer som inte klarar miljömålet luft. 242 () replik: Du har rätt när det gäller storstäderna. Det är just därför vi går över till nya bränslen som inte ska ge så mycket partikelbundna luftföroreningar eller andra avgaser. Vår industri är ganska duktig på det. 243 () replik: Även om man säger att industrin är duktig finns det jättemycket kvar att göra. Det behövs mer insatser för att man ska byta. Jag tackar för att ni äntligen kom till insikt om att trängselavgifterna i var nödvändiga. Men det räcker inte. Vi måste fasa ut fossilbränslet totalt. Det är fortfarande alldeles för många fordon som går på fossilbränsle. På arbetssidan gäller det alldeles för många arbetsfordon, så där är det ännu mer kvar att göra. Det behövs mycket mer insatser. Det räcker inte. 244 (): Det har varit spännande och intressant att följa den här debatten .