prot · GU0969 · 2007-02-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skatteutskottet skulle utökas från 22 till 23. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i skatteutskottet Företogs val av extra suppleant i skatteutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i skatteutskottet () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:330 Till Interpellation 2006/07:330 Globalt arbete för dödsstraffets avskaffande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2006/07:331 Situationen i och journalisters möjligheter att verka i landet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2006/07:336 Till Interpellation 2006/07:336 Regeringens linje i fråga om arbetsrätten och kollektivavtal av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:342 Till Interpellation 2006/07:342 Vårdnadsbidrag och arbete av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:343 Till Interpellation 2006/07:343 Vårdnadsbidrag och jämställdhet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:344 Till Interpellation 2006/07:344 Vårdnadsbidraget och förskolans kvalitet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:348 Till Interpellation 2006/07:348 Vårdnadsbidraget och integrationen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM46 om satellitnavigering KOM(2006)769 till trafikutskottet /07:FPM47 Direktiv om driftssäker järnvägstrafik (driftskompatibilitet) KOM(2006)783 till trafikutskottet /07:FPM48 Förordning om den europeiska järnvägsbyrån (ERA) KOM(2006)785 till trafikutskottet /07:FPM49 Direktiv om säkerhet på järnvägar KOM(2006)784 till trafikutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2006/07:RRS18 till arbetsmarknadsutskottet Redogörelse /07:RS2 till 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU7 betänkanden /07:KrU2KrU5 8 § handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20062008 Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU7 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20062008 (skr. 2006/07:23). 1 (): För att stå starkare i den globala konkurrensen beslutade EU-länderna att anta en gemensam strategi. Strategin fick namnet Lissabonstrategin. Målet är att EU ska vara världens mest konkurrenskraftiga ekonomi baserad på kunskap. Tillväxten ska vara hållbar och uppnås bland annat genom att fler kommer i arbete och genom en hög grad av social sammanhållning. gick länderna in i andra halvlek vad gäller Lissabonstrategin. Det fanns framsteg att rapportera, men förändringarna i länderna gick alldeles för långsamt. Tillväxtgapet gentemot och hade till och med ökat. Strategin bedömdes som alltför ofokuserad. Därför beslutades det att varje land ska lägga fram ett nationellt handlingsprogram. I programmet ska man kunna utläsa ländernas planering och prioriteringar för hur de tänker svara upp mot ett antal indikatorer som kan delas in i sex kategorier: generell ekonomisk bakgrund, sysselsättning, innovation och forskning, ekonomiska reformer, social sammanhållning samt miljö. röstade väljarna fram en ny regering i . Den nya regeringen har arbetat om handlingsprogrammet i överensstämmelse med sina målsättningar och initiativ. Det betänkande som ligger framför oss bygger på regeringens skrivelse om reviderade handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20062008 inom ramen för Lissabonprocessen. Detta är det första årliga uppföljningsprogrammet. Programmet lades fram till kommissionen som det kom till . Insatser som behöver göras för att fullfölja svenska prioriteringar och mål kommer framöver att behandlas inom olika departement och utskott. Den debatt som vi har här kommer troligen att handla om inriktningen av Lissabonstrategin som sådan men också om den politik som bedrivs i för att uppnå dess mål. Detta har debatterats vid många andra tillfällen, och det kommer att ske också framöver. ges det alltså ytterligare ett tillfälle för partierna att beskriva hur de vill bidra till att och EU blir framgångsrika i en alltmer globaliserad värld med en enorm tillväxt i bland annat och . 2 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Sedan vill jag hälsa EU-minister och näringsminister välkomna till kammaren. Det är bra att regeringen här i kammaren visar intresse för EU-frågorna. Europeiska rådets arbete med Lissabonstrategin har fått en nystart genom beslut vid toppmötet . Ett sätt att främja denna nystart är det nationella program för tillväxt och sysselsättning som alla medlemsländer ålades att lägga fram. Vi socialdemokrater vill inledningsvis ge vårt stöd för det arbete som bedrivs inom ramen för Lissabonstrategin. Men vi vill rikta stark kritik mot den politik som förs och som försvagar konkurrenskraft. Det är en politik som leder till ökade klyftor, sämre trygghet och, , lägre lön. Större klyftor ger sämre konkurrenskraft. Vi ska komma ihåg att bredden i Lissabonstrategin bygger på socialdemokratiska förslag. Vi ska också komma ihåg att Lissabonstrategin och vårt handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning som visar på goda framgångar för bygger på den förra regeringens åtgärder och politik. till de strukturindikatorer som uppföljningen bygger på ligger bland de tre främsta när det gäller nästan hälften av de mätbara talen. Det vi också kan konstatera är att högern i och i övriga har varit emot Lissabonstrategin. Därför är det inte så konstigt att vi nu känner en oro för utvecklingen av Lissabonstrategin och också för hur detta kommer att påverka som ska bli världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Den välfärd som skapats i har skapats genom en helhetssyn på samhället och på hur förutsättningarna för ekonomisk utveckling skapas. Vi socialdemokrater ser samhällsbygget som en armkrok trygga människor vågar. För ett litet exportberoende land som haft framgångar på världsmarknaden har detta bidragit till att vi kunnat utveckla vår välfärd och höja människors levnadsstandard. Tillsammans med de övriga nordiska länderna har vi byggt upp välfärdsmodeller som bygger på att både kvinnor och män arbetar och att samhället reducerar de ekonomiska riskerna vid sjukdom och arbetslöshet. och andra nordiska länder är förebilder för många andra länder när de arbetar för ökad tillväxt. Återigen: Vi ska komma ihåg att det är trygga människor som vågar. Därför bygger vi vår politik på att alla ska få del av den ekonomiska kakan när utvecklas, inte bara några. Genom att gå före kan både ta ansvar för att skapa en tryggare värld och ligga långt framme i den globala konkurrensen. Det handlar om det sociala benet i handlingsprogrammet. Det handlar om satsningar som gör svenska företag världsledande. Hur blir det då ? Det kan man fundera över. I vår socialdemokratiska motion föreslår vi att de strategiska utvecklingsprogrammen ska utvecklas och att forskningsanslaget ska öka till av bnp. Vi tror också på de gröna näringarna och vill skynda på omställningen till grönare produktionsmetoder. Vi vill också öka produktionen av förnybar energi och höja energieffektiviteten. Vi vill göra oss oberoende av oljan och påskynda investeringsprogrammen. Vad gäller satsningar på miljöområdet är världsledande, men det har inte kommit ett enda förslag från alliansregeringen vad gäller miljöpolitiken. Vi känner en stor oro, inte bara för klimatpolitiken utan också för våra svenska företags möjligheter till export . Den tillväxt vi ser i , de nya jobben och de nya företagen, är ett resultat av helhetssynen och armkroken mellan samhälle och näringsliv. är för litet för ökade klyftor, kallare samhälle och minskade satsningar på såväl företagen som arbetsmarknadspolitiken. Vi ser därför med stor oro på den politik som regeringen har presenterat hitintills. Regeringens många åtgärder för att öka otryggheten på arbetsmarknaden, ökad sortering i skolan och utförsäljning av våra gemensamma egendomar sjukhus, statliga företag och bostäder riskerar konkurrenskraft. Vi vill i stället bygga vidare på det som gjort starkt. Vi vill att går före genom att både ta ansvar för att skapa en tryggare värld och ligga långt framme i den globala konkurrensen. När världen söker lösningar på klimatförändringarna, när efterfrågan växer på ny teknik och andelen äldre och omsorgsbehoven ökar i hela västvärlden, gynnas vi av att vårt land ligger steget före i den ekologiska omställningen och den medicintekniska forskningen. Vi tror på att fler jobb och företag i hela landet skapas genom att vi förbättrar tillgången på riskkapital. Vi tror på småföretagarlån till små och medelstora företag, vilket vi har föreslagit i vår motion. Vi tror på en fortsatt satsning på Forska och väx. Vi tror också på att fortsättningsvis satsa på varumärket i ett internationellt perspektiv. Det som den borgerliga alliansregeringen föreslår är det motsatta: att skatterna ska sänkas och trygghetssystemen försämras och att det ska göras stora neddragningar i arbetsmarknadspolitiken. Det står om detta i handlingsprogrammet. Sänkningen av a-kassan är redan genomförd. Det är precis som att hungriga vargar jagar bättre. Vi socialdemokrater tror att när människors kunskap, kreativitet och initiativrikedom är hårdvaluta gynnas välfärds- och kunskapssamhället, och det skapas plats för alla. Vi tror på att välfärd skapas och att det ger trygghet genom hela livet. Det är trygga och fria människor som vågar satsa. Vi måste ha en bra och effektiv arbetsmarknadspolitik. När arbetsmarknadspolitiken försämras, när man får sämre förutsättningar och flaskhalsar bildas, kan det lätt leda till inflation. I förlängningen försämras då också konkurrenskraften. Det är viktigt med matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. Det måste fungera. Det är viktigt att vi rustar människor för att kunna ta de jobb som växer fram och gör kraftfulla insatser för de grupper som har svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Det är den ena grundstenen för en socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. Den andra grundstenen är arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningar på hög nivå och villkor i övrigt som är rimliga utifrån den enskildes utgångspunkt gör att människor blir öppnare för den globaliserade ekonomin och vågar gå från det gamla till det nya. Vi behöver också ha småföretag som växer. Den borgerliga regeringen gick till val på och lovade sänkta arbetsgivaravgifter. I stället höjde man arbetsgivaravgifterna , även för vissa tjänsteföretag. Det skapar en osäkerhet. Vi upplever att det är ett stort svek mot landets småföretagare. Det finns de som har två tre anställda som har fått en arbetsgivaravgiftshöjning på 37 000 . För detta känner vi en stor oro. Det skapar inte tillväxt. , fru talman, vill jag beröra socialt företagande. Det har en viktig funktion att fylla och underlättar för olika grupper att komma ut på arbetsmarknaden. Genom sin inriktning att mobilisera de berörda personerna utifrån deras egna förutsättningar kan socialt företagande vara ett instrument som bidrar till ökad sysselsättning. Det finns heller inte med någonting om detta i regeringens handlingsprogram. 3 (): EU:s stats- och regeringschefer beslutade vid toppmötet i att anta en strategi för att EU ska vara den mest konkurrenskraftiga och dynamiskt kunskapsbaserade ekonomin i världen . Den ska vara byggd på social trygghet och hållbar utveckling. Så kan vi läsa. Lissabonstrategin innehåller en rad riktlinjer vad gäller miljö, sysselsättning, ekonomi och sociala frågor. Det är inget större fel på ambitionerna i sig, men ramverket som omger processens genomförande sätter i själva verket krokben för de goda intentionerna. Genomgående anges marknadsliberala avregleringar, konkurrensutsättning och privatiseringar som vägen till ett förverkligande av målen. När länderna vid halvtidsutvärderingen gick igenom vad man hade nått kunde vi se att förutsättningarna för att nå dessa mål var långt ifrån möjliga. Det är det som har lett till ett omtag när det gäller Lissabonprocessen och dess innehåll. Det handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning för 20062008 som regeringen föreslår i skrivelsen 2006/07:23 utgår dels från Lissabonstrategins riktlinjer, dels från regeringens budgetproposition. Det är en politik som har avvisat, eftersom vi befarar att den leder till stagnerad tillväxt, ökad arbetslöshet, större utanförskap och större klass- och könsklyftor. Enligt regeringen är den viktigaste uppgiften att vidta åtgärder som leder till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet och att minska utanförskapet på arbetsmarknaden. delar den uppfattningen. Den i allt väsentligt EU-anpassade penningpolitiken till trots har med råge passerat det sysselsättningsmål som Lissabonstrategin ställt upp. Det är mer än vad vi kan säga att andra länder har gjort. Det är intressant att titta på hur politik har sett ut efter genomförandet. Utmärkande för , jämfört med andra EU-länder, är den omfattande offentliga sektorn. Det främjar framför allt kvinnors sysselsättning. Det är det generella och generösa socialförsäkringssystem som främjar strukturomvandling och dämpar konjunktursvängningar. Det är den omfattande arbetsmarknadspolitiken som möjliggjort omställning och kompetenshöjande av arbetskraften och den unikt starka ställningen för kollektivavtalen som främjar flexibilitet och arbetsfred. När nu regeringen presenterar sin strategi för tillväxt och sysselsättning är det just dessa institutioner som skjuts i sank. Genom att närma sig de modeller som finns i länder med betydligt högre arbetslöshet, lägre sysselsättningsgrad och färre kvinnor i förvärvsarbete får man en lägre tillväxt. Det är genom den politiken som ska stå bättre rustat att möta framtiden. Vi kan se att den politik som regeringen har fört är tvärt emot vad som står i intentionen för Lissabonstrategin. Det är neddragning av arbetsmarknadspolitiken. Det är neddragning inom utbildningssektorn, framför allt det livslånga lärandet. Det är en rad annat där man skjuter in sig på arbetsmarknadspolitiken och vill försämra villkoren. Jag anser att regeringen inom ramen för Lissabonstrategin ska verka för att målen för full sysselsättning och tillväxt som är ekologiskt hållbar ska uppnås genom jämställdhetssatsningar, expansion av den offentliga sektorn, forskning och utveckling i små och medelstora företag, investeringar i miljöteknik, ökat bostadsbyggande, ett utbildningsväsende som uppmuntrar livslångt lärande och en politik som utgår från ett ekologiskt hållbart samhälle. Om vi får en sådan inriktning av politiken har vi möjlighet att nå de högt ställda mål som Lissabonstrategin har satt upp. bör avslutningsvis lägga regeringens skrivelse till handlingarna och i stället uppmana regeringen att inom EU verka för att Lissabonstrategin får en sådan inriktning som jag har redovisat. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2. 4 PER (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Lissabonstrategin antogs, som vi har hört, vid i . Vid halvtidsöversynen fastställdes att strategin ska ses som tredelad. Socialpolitik, ekonomisk politik och miljöpolitik ska ömsesidigt stötta varandra. Att få in miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken i Lissabonstrategin är en linje som och den ihärdigt har kämpat för tidigare. När det gäller de tre områdena anser vi i att det är viktigt att man fastslår att det inte ska få ske någon överflyttning till EU av beslutsmakt eller kompetens när det gäller socialpolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik eller ekonomisk politik. Inom miljöpolitiken är det något annorlunda eftersom miljöproblem är nationsgränsöverskridande. Det kan därför finnas skäl att titta på om man ska fatta överstatliga beslut på miljöområdet. Vi anser att det bara är när den nationella politiken inte får önskvärda effekter som man ska se till den överstatliga nivån. Vi anser alltså att man inom ramen för Lissabonstrategin och dess genomförande inte ska överföra ytterligare beslutskompetens till EU. Det är nu hög tid att börja arbeta för vad som ska komma efter 2008 då den nuvarande planeringsperioden för Lissabonstrategin går ut. Man kan utgå ifrån att EU kommer att fortsätta med någon form av Lissabonstrategi även därefter. Därför anser vi att regeringen bör starta ett sådant arbete. Vi anser självklart att miljöfrågorna då tydligare bör finnas med. Vi vet att miljöteknik är en väldigt stark tillväxtbransch. har studerat det här området. I en rapport pekar man ut miljöteknikbranschen som den viktigaste framtidsbranschen efter IT. Man uppskattar världsmarknaden för miljöteknik till hisnande , därefter kommer det att växa ytterligare och snabbt. exporterar, enligt beräkningar, miljöteknik för . Det gör miljöteknik till åttonde största bransch, lika stor som pappersmassa och möbler tillsammans. Miljöteknikexporten ökar , vilket de äldre branscherna inte är i närheten av. Vi anser därför att EU inte har råd att halka efter i den internationella konkurrensen på miljöteknikområdet. Vi måste ligga i den absoluta framkanten. Därför ser vi med oro hur miljödelen av Lissabonstrategin alltmer urholkas. Att döma av de dokument som har tagit fram inför ordförandeskapet får miljön en alldeles för tillbakaskjuten plats, som vi ser det. EU har stora möjligheter att inta en tätposition när det gäller miljöteknikbranschen i världen, men då krävs tuffa miljökrav och styrmedel från EU:s sida. Därför ser vi också med oro på den utarmning av målsättningar som EU har haft på miljöområdet. På klimatområdet till exempel sänkte man nivån för utsläpp av koldioxid från till fram . När det gäller utsläppen från bilar sänkte man ambitionsnivån från till . Det ger helt fel signaler om man ska visa miljöteknikbranschen att det finns en stor potential och att man vill stötta miljöteknikbranschen som en viktig framtidsbransch inom EU. Vi vet av många studier att det är en förutsättning att man får tuffa miljökrav och en hård styrning för att företagen ska kunna utvecklas på miljöteknikområdet. I en Nutekrapport konstateras till exempel att styrmedel och lagstiftning på miljöområdet har varit den främsta drivkraften bakom att har en så framskjuten position när det gäller miljöteknisk innovation. Industrin anpassar då sin produktion till de krav som har funnits. Det har skapat en hög kompetens bland konsulter och underleverantörer. Ett tydligt exempel är uppvärmningssektorn där användningen av olja har minskat . Det har skapat en helt ny bransch för uppvärmning. Man installerar värmepumpar och pelletspannor, isolerar och använder olika former av biobränslen. Man har fått en unik kompetens i som exporteras utomlands och ger stora intäkter. Vi anser därför att regeringen bör ta fram en svensk strategi som innehåller konkreta förslag på klimat- och havsmiljöområdena. Vi ska driva på inom EU för att ha höga ambitionsnivåer på miljöområdet också när det gäller uppdatering av Lissabonstrategin . Jag vill också ta upp frågan om socialt företagande. Vi anser att regeringen som en del i genomförandet av del i Lissabonstrategin måste titta på hur andra länder har arbetat med socialt företagande. Vi kan lära mycket av hur andra länder har jobbat med social ekonomi. Vi anser inte att frågor av det här slaget ska beslutas på EU-nivå, däremot ser vi att regeringen kan lära mycket av andra länder på området social ekonomi. Vi ser att utvecklingspotentialen inom den sociala ekonomin är väldigt stor i . De potentiella samhälleliga vinsterna är enorma. Vi hoppas att regeringen nu kommer att ta initiativ till reformer som stöder ökat socialt företagande. Sådana initiativ kommer att stödja om de kommer fram. 5 (): I har vi ett gemensamt intresse av att EU växer till en ännu starkare och ännu mer dynamisk region så att vi blir en starkare utpost i vår globaliserade värld. För kunde EU-ledarna konstatera att vi halkat efter både mer etablerade regioner som och de växande dynamiska länderna i . Det är dags att rycka upp sig, sade EU-ledarna. Det gjorde de just i . Därför heter detta Lissabonprocessen. När vi pratar om de olika EU-systemen använder vi namnen på olika städer. handlar det just om att man har suttit på en viss plats när man har kommit överens. Vad det här handlar om är en process för att driva på för att de olika länderna ska utveckla framför allt sin egen nationella politik för att bli mer dynamiska, mer välfungerande och mer konkurrenskraftiga. När man hade kommit överens om detta gjorde man långa listor där alla länder kunde få olika pluspoäng. Listorna blev bara längre eftersom alla ville vara duktiga på någonting. I själva verket uträttade man inte särskilt mycket för att förändra. Och resultatet lät då inte vänta på sig, som det heter, utan man fortsatte att halka efter. har man gjort en omstart. Och förhoppningsvis kommer detta att leda till mer handling. Jag tycker redan att man ser det väldigt tydligt i många länder i . Man har kommit på att dessa listor och olika guldmedaljer som man kan dela ut till varandra inte åstadkommer någon konkurrenskraft, utan det som åstadkommer konkurrenskraft är att man förändrar, förbättrar och förstärker. I den skrivelse som vi diskuterar har regeringen redovisat den ekonomiska politik på dessa områden som har beslutat om, och den har man sedan skickat in till EU och skickat till som redovisning. fattar vi egentligen inte något beslut om innehållet. har föreslagit att skrivelsen ska, som det heter, läggas till handlingarna, det vill säga att vi återigen godkänner den ekonomiska politik som vi har beslutat om. Den går i huvudsak ut på att fler människor i vårt land ska jobba och att fler företag ska starta, drivas vidare och framför allt växa och anställa fler. Tack vare den omläggning av politiken som har gjorts på ett antal områden många områden var bra, andra har förstärkts och annat har lagts om är detta första gången som EU inte kommer med några uppmaningar till att förstärka därför att man ser att det är så mycket som är på gång, exempelvis att vi har sänkt inkomstskatten så att det lönar sig bättre att arbeta och att vi på andra områden stärker och vässar. Lissabonprocessen tvingar oss nämligen bara att redovisa vad vi faktiskt gör, men den tvingar oss inte att göra saker som vi inte vill göra. Och detta har vi också sett som har gått både i och i andra länder. Name and shame kallas processen. Man kan peka finger åt varandra, men man kan inte tvinga någon att uträtta något. Världen är så stor så stor, och konkurrerar i hög grad med andra EU-länder om lokalisering och om verksamheter som man en gång har bestämt sig för passar bra i . Därför är det väldigt viktigt att vi inte nöjer oss med att vara lika duktiga på ett antal områden som man är runt omkring oss. Lissabonprocessen har väldigt många indikatorer, och har bra medelbetyg. Men några indikatorer som inte ingår är till exempel språk. Det är bara vi i det här landet som talar svenska. Det är inte någon särskilt stark pluspoäng. En annan är vädret. Det är mörkt, kallt och slaskigt förskräckligt tycker många under stora delar av året. Det är inte heller någon faktor som mäts.