prot · GU09111 · 2007-05-23 00:00:00 — I bristens tid ska vi inte dra undan mattan för de läkare som vill och kan fortsätta . Där kommer naturligtvis frågan om ersättningsetablering upp. Jag är glad över att åldersgränsen tas bort. Jag är ledsen över den syn som oppositionen har på äldre läkare. Jag var på Samfundet äldre läkares årsmöte . Det var ett par hundra personer med en mycket hög samlad kompetens där. Många av dem går in och vikarierar där det är brist på läkare. Jag är övertygad om att de lojalt gör ett väldigt gott jobb. De hade kanske velat använda sin tid till något annat. Men i lojalitet med patienterna och sjukvården ställer de upp. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 185 () replik: I debatten låter det som att det med dagens reglering skulle vara förbjudet för doktorerna och sjukgymnasterna att jobba . Om det skulle vara så kan jag hålla med om att det är åldersdiskriminering. Men ser inte regleringen ut så. Landstingen har en dispensmöjlighet. Tror att något landsting skulle neka en läkare dispens att jobba om man bedömer att man behöver läkarens tjänster? Jag har väldigt svårt att se det. Är det verkligen ett problem? Hur många läkare är det som landstingen har nekat dispens? Jag vet inte. Jag tror inte att det är ett problem. 186 () replik: Jo, det är ett problem. Man har nekat dispens. Man har sagt att det inte har funnits behov av doktorerna. De är i händerna på landstingen på ett sätt som jag inte kan ställa upp på. Jag har inte antalet. Jag har inte bett leta fram de fall som har funnits. Annars skulle vi inte ta upp frågan på det här sättet. Här har vi olika bilder. Jag tror att det var som hade problem med ett par läkare. Vi mister också etableringarna. Det kommer inte nya doktorer i stället därför att landstingen vill hålla sitt hårda grepp över det hela. 187 () replik: Där tror jag att har fel. Jag har själv suttit i i i tre mandatperioder. Vi har åtminstone gett dispenser till läkare. Är detta verkligen ett problem? Jag har svårt att se det. Skillnaden mellan oppositionen och alliansregeringen är just i den här frågan att vi har större förtroende för det kommunala självstyret och landstingens möjligheter att bedöma om en läkare ska få dispens och fortsätta att jobba . Det är egentligen vad det handlar om. Det är vad som är den stora skillnaden. 188 () replik: Om antalet är stort eller litet är som jag ser det inte det väsentliga, utan det är synen på äldre doktorer: att man ska ifrågasättas när man har passerat den här åldersgränsen. Det är det som lyser igenom oppositionens reservation och debatt och som är så stötande. Man är ju en individ, och utifrån det ska man också kunna välja och behandlas. I läkaryrket vill man arbeta för och med andra människor. Alla vårdyrken innehåller detta, och det är bland det finaste som finns. Att då få i ansiktet att en kronologisk åldersgräns stämplar ut en känner jag är oerhört diskriminerande, negativt, förolämpande och förnedrande. 189 (): Man slutar aldrig att förvånas i den här kammaren. Det finns så mycket märkligt som på något sätt sitter i väggarna hos eller i kropparna på socialdemokraterna. Ni måste tänka om! Det är inte så att en åldersgräns gör oss olämpliga eller lämpliga för någonting. Det är så många andra faktorer. Ni har ju nästan gjort en grej av att stifta stopplagar. När jag hörde den förste talaren prata om bilkörning tänkte jag att nu kanske och ni går ut och säger att får vi regeringsmakten så får man inte köra bil . Man måste ju försöka att se signaler, som sade. Vad ger det för signaler att man över huvud taget har en fast åldersgräns där man inte får ersättning? Jag tycker att vi borde ha kommit längre med den kunskap vi har i denna kammare. Jag är mycket stolt över att vi har propositionen framför oss och ett betänkande där en majoritet tycker att den här åldersgränsen ska bort. Patientsäkerheten är oerhört viktig, och det är därför denna nytänkande regering också har tillsatt en utredning om detta. Jag är glad över att är positivt inställd till det, och det hoppas jag att vi alla ska vara. Vi talar väldigt mycket om diskriminering i andra sammanhang alltifrån diskriminering utifrån könstillhörighet och annat. Men åldersdiskriminering finns också fast vi inte erkänner den. visar vi att vi inte vill ha någon åldersdiskriminering utan att det ska vara lämpligheten som avgör det hela. Ni vet ju att det finns personer som blivit presidenter efter 70. De har regerat alldeles utmärkt. Jag tror att behöver mindre stopp och mera öppning. Alla behövs och de resurser och de kompetenser vi alla har tillförskaffat oss genom livet är värdefulla. Livserfarenhet och kompetens är något bra. Det är fantastiskt att människor vill jobba längre än till . Vi som är eller kommer att bli patienter behöver ju detta så innerligt väl. Därför känns det så bra att vi nu strax ska få votera om detta och få säga: Ja! Välkomna ni kommer att behövas! Jag ger ett glatt bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 17 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU10 Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte Punkt 1 (Nedsättning av socialavgifter för ungdomar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 152 för res. 1 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 117 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 5 (Arbetsgivaravgifter för visstidsanställda) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 291 för utskottet 19 för res. 4 1 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 88 m, 24 c, 24 fp, 22 kd, 15 mp För res. 4: 19 v Avstod: 1 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU9 Vissa sjukförsäkringsfrågor m.m. Punkt 1 (Avskaffande av arbetsgivarens rehabiliteringsutredning) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 153 för utskottet 136 för res. 1 16 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 85 m, 22 c, 23 fp, 22 kd För res. 1: 117 s, 19 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 12 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 2 (Avskaffande av tidsfrister för kallelse till avstämningsmöte m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 154 för res. 3 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 24 fp, 22 kd För res. 3: 119 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 11 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 3 (Förtydligande av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v) Votering: 170 för utskottet 137 för res. 4 1 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 24 fp, 22 kd, 12 mp För res. 4: 117 s, 19 v, 1 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 13 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. CU24 Några aktiebolagsrättsliga frågor Kammaren biföll utskottets förslag. CU26 Kammaren biföll utskottets förslag. verksamhet Kammaren biföll utskottets förslag. UbU15 Frisökning ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. Punkt 1 (Frisökning m.m.) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (s) Votering: 190 för utskottet 118 för res. 1 3 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 24 fp, 22 kd, 16 v, 16 mp För res. 1: 118 s Avstod: 3 v Frånvarande: 12 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 2 (Närhetsgaranti vid intagning till gymnasieskolan) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 289 för utskottet 20 för res. 2 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 88 m, 24 c, 23 fp, 22 kd, 16 mp För res. 2: 2 s, 18 v Frånvarande: 12 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 2 kd, 4 v, 3 mp UbU16 Sekretess vid forskningssamverkan Kammaren biföll utskottets förslag. MJU15 Ersättning vid smittsamma djursjukdomar, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU15 Avskaffande av åldersgräns Punkt 1 (Avskaffande av åldersgräns) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 153 för res. 1 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 23 fp, 22 kd För res. 1: 118 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 18 § Strategisk exportkontroll 2006 Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU12 Strategisk exportkontroll 2006 (skr. 2006/07:114). 190 HANS (): Varje vapen som tillverkas, varje krigsskepp som sjösätts, varje raket som avfyras är i slutändan stöld från dem som är hungriga men inte får någon mat, från dem som fryser men inte har några kläder. Så sade den amerikanske presidenten 1953. Det hör väl inte till vanligheten att vänsterpartister står i talarstol och citerar amerikanska presidenter, men i det här fallet hade rätt och det är fortfarande alltför sant. spenderade världen på vapen och upprustning. dör 30 000 barn i syd på grund av undernäring, orent vatten och enklare sjukdomar. FN:s millenniemål kommer med största sannolikhet inte att uppfyllas . I ett flertal länder är nu risken stor att man inte uppfyller något av de åtta målen om inte något radikalt händer. FN har beräknat att det skulle kosta att uppfylla millenniemålen, alltså drygt en tiondel av utgifterna för vapen och upprustning. Förlorarna är många i det så kallade kriget mot terrorismen. I kan så många som 650 000 människor ha dött. De största segrarna i detta krig är vapenindustrin, som har gjort miljardvinster i den allt snabbare militära upprustningen. Den svenska vapenindustrin är inget undantag. Bara skedde en 25-procentig ökning av den svenska vapenexporten. har vi sett en tredubbling av den svenska vapenexporten. En inte obetydlig andel går till de länder som genomförde den USA-ledda invasionen av och som i grunden är ansvariga för det ofattbara mänskliga lidandet vi nu ser för det irakiska folket. Av de 21 länder som har trupper i exporterar vapen till 13. Den dåvarande regeringen sade att kriget var ett folkrättsbrott, men exporten till de krigförande länderna fortsatte. Vapenexporten till de krigförande länderna i är bara ett bland många exempel på de stora bristerna i dagens svenska vapenexportreglering. Retoriken i om fred, frihet och mänskliga rättigheter betyder i verkligheten alltför ofta motsatsen. Klustervapen utgör en av de vidrigaste formerna av vapen. När ett klustervapen exploderar sprids ett stort antal mindre sprängladdningar, inte olikt små minor, över ett stort landområde, vilket i praktiken gör det omöjligt att undvika civila offer. av dem som har fallit offer för klustervapen har varit just civila, enligt en undersökning av . har varit barn. Oexploderad klusterammunition kan ligga kvar och kräva civila offer långt efter det att konflikten har tagit slut, vilket vi ser inte minst i . anfallskrig skördar fortfarande alltför många offer. n enades utrikesutskottet om att ska arbeta för ett internationellt förbud mot klusterbomber i enlighet med Oslodeklarationen. kunde fredsrörelsen glädjas. Men meddelade försvarsminister att inte hade för avsikt att avveckla sina klusterbomber, bombkapsel 90. Det var ett ofarligt vapen för civila. Ett ofarligt vapen en tydligare motsättning i sig själv får man leta efter. Regeringens inställning verkar vara följande: Gärna förbud mot klusterbomber, men någon annanstans, någon annan gång, för någon annan. Med en sådan inställning kan man fråga sig med vilken trovärdighet kommer att gå in i fortsatta förhandlingar om ett internationellt förbud. anser att om ska kunna vara en kraft som med trovärdighet driver på för ett internationellt förbud mot klustervapen måste förbjuda produktion, handel och användning av klustervapen här i . har redan infört ett sådant förbud, och Bosnien och , samt har infört nationella moratorier. Frågan till de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna är: Hur länge ska släpa efter? Det handlar ju inte längre om att ska gå före. Den chansen har vi redan försuttit. handlar det om att följa efter de länder som visar vägen. regler för vapenexport är hopplöst förlegade. Regelverket har successivt urholkats. exporterar vapen till krigförande länder som bryter mot folkrätten, till konflikthärdar och till diktaturer som kränker de mänskliga rättigheterna. Som jag redan har nämnt exporterar vi vapen till 13 länder som deltar i ockupationen av och som begår systematiska övergrepp mot och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Den näst största mottagaren för svensk vapenexport är militärdiktaturen . Utvecklingen går i fel riktning. har inlett vapenexport till diktaturerna , och . Det rimmar illa, riktigt illa, med utskottsmajoritetens vackra retorik om ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv på utvecklingen. Det behövs i grunden ett helt nytt regelverk som tar sin utgångspunkt i fattigdomsbekämpning, respekt för de mänskliga rättigheterna och demokrati. , som presenterades 2005, gick i den rakt motsatta riktningen. Näringspolitiska skäl skulle införas som ett kriterium, och man öppnade för vapenexport till länder som befinner sig i krig eller bryter mot de mänskliga rättigheterna. Ett nytt regelverk som tar sin utgångspunkt i Krut skulle bara leda till att de problem vi ser skulle fördjupas. anser därför att det behövs en i grunden helt ny utredning som inte utgår från näringspolitiken utan i politik för global utveckling man lyssnar på fredsrörelsen och inte bara på krigsmaterielindustrin. ser ett tydligt behov av att ett nytt regelverk för vapenexport också kompletteras med regler för uthyrning och import av krigsmateriel. I betänkandet sägs att krigsmaterielexporten är nödvändig för att vårt land ska kunna bevara kompetens och utvecklings- och produktionskapacitet på det försvarsindustriella området och upprätthålla en hög försvarsteknologisk nivå. Det gäller inte bara för utan det gäller så klart för de flesta länder som exporterar vapen. Genom vår import går svenska skattepengar in i krigsmaterielindustrin i andra länder, bidrar till deras produktion och bidrar till att de kan utveckla sin vapenindustri. Vår vapenimport från , sista diktatur, bidrar knappast till att försvaga regimen under . Vapenimporten från kan svårligen antas ha en positiv inverkan på konflikten i . Uppenbarligen räcker det inte att importen styrs av försvarets behov . Vapenexport kan inte bara värderas i kronor och ören. Det handlar i grunden även om vårt lands trovärdighet. Regeringen sade i den utrikespolitiska deklarationen att ska vara en röst för fred, frihet och försoning. Den rösten solkas ned av vår vapenexport. Ska tala med trovärdighet om fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter och demokrati krävs i grunden en helt annan vapenexportlagstiftning. Jag vill därför yrka bifall till reservation 3 och reservation 7. 191 (): När jag tänker på vapenhandel kan jag inte låta bli att dra paralleller till knarkhandel. Båda skapar förödelse och död. Båda skapar ett system där människors tillvaro går i spillror. Faktum är att runt om i världen går oftast vapenhandel och knarkhandel hand i hand. Man använder sig av knarkhandel för att finansiera vapenköp, vapen som sedan blir ett redskap för att kunna använda våld som maktmedel, och på så sätt skapas krig, terror och förtryck. Det i sin tur leder till tusentals döda och en uppluckring av hela samhällen. I det här spelet är alla förlorare, utom de som tjänar pengar på just vapenhandeln, och är en av dem. är det land som exporterar mest vapen i relation till sin befolkning. Man brukar rättfärdiga det med att säga att vi behöver exportera vapen för att kunna finansiera vårt försvar. Men faktum är att vi inte kan se något hot mot . Detta erkänner man till och med från militärt håll. Trots det exporterar vi mer vapen än förr, mer än under då det fanns en hotbild mot . Jo, det kan man sammanfatta med ett ord: Girighet. Jag tycker inte att det är fel att tjäna pengar. Men ska man göra det på bekostnad av andras lidande? Eller har man glömt att svensk vapenexport dödar? Såsom jag ser det är vi inte bättre än knarklangaren på . Han kanske kommer undan sitt samvete då han bara skadar några få, medan vår vapenhandel skadar långt fler. Vi i är medvetna om denna problematik, och därför vill vi avveckla vapenexport. Tyvärr finns det ingen majoritet i för det. Därför tvingas vi att skämmas för vårt land som slår sig hårt för bröstet för att man arbetar för mänskliga rättigheter men bidrar till så mycket elände runt om i världen. Men om vi nu ska exportera vapen ska vi inte göra det till diktaturer och länder som bryter mot mänskliga rättigheter. Våra regelverk säger att vi inte ska göra det, men i praktiken struntar vi i det. Återigen överskuggar girigheten vårt samvete. Vi respekterar inte heller våra egna regelverk, då vi inte behandlar alla länder lika. Enligt dessa regelverk ska vi inte exportera till länder i krig. Trots det exporterar vi till . har blivit dömt för att bryta mot mänskliga rättigheter, och deltar landet i ett blodigt krig i . Man brukar säga att det beror på att vår vapenproduktion är så involverad i den amerikanska och att det skulle innebära stora ekonomiska förluster och även politiska. Men det är ingen ursäkt. Regler är regler, och vi ska inte hålla på att tumma på dem för att tjäna pengar. Ett annat exempel är som anses vara en diktatur och där omfattande brott mot mänskliga rättigheter har förekommit. Vi tycker inte att det är acceptabelt. måste följa sina egna lagar och regler. Varför har vi dem annars? Ett annat problem som vi i ser i samband med vapenhandel är fattigdomsbekämpningen. Många ledare i fattiga länder är korrupta, och i stället för att investera i den egna befolkningen använder man pengarna till att köpa vapen trots att det i många fall råder svält i landet. Vi tycker inte att det är acceptabelt att exporterar vapen till sådana länder. Därför kräver vi att fattigdomsbekämpningen ska vägas in i vapenexportbeslut. Vi driver också av denna anledning att i den årliga redogörelsen för exportkontroll ange hur målen för global utveckling, PGU, påverkats och följts upp. Jag yrkar därför bifall till reservation 9. Men jag är inte färdig här. Jag vill passa på att uppmärksamma en viktig fråga, nämligen frågan om klustervapen. Vi i tycker att det är olyckligt att regeringen anser att inte ska ta sitt ansvar och bli ett föregångsland och förbjuda klustervapen. är ett av de 34 länder som producerar klustervapen, och vi vet att klustervapen orsakar stora skador. Hur kan vi prata om att vi arbetar för en bättre värld när vi så fort det inte passar våra ekonomiska intressen låter bli att vidta åtgärder för mänsklighetens bästa? och har redan förbjudit klustervapen. har gått så långt att man till och om med har förbjudit investeringar i företag som tillverkar klusterbomber. Nej, vi ser till att motverka totalförbud när det gäller internationella avtal och driver i stället en urvattnad reglering. Det gjorde man åtminstone under förhandlingarna i . Vad säger det om vår trovärdighet? Vad säger det om vårt ansvar? Jag hoppas att den skärper sig nu när utrikesutskottet tydligt har markerat att vi ska verka internationellt för ett förbud av klustervapen, och jag tycker att det är synd att vi inte är beredda att gå längre. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. Jag vill ändå påpeka att vårt parti även ställer sig bakom våra andra reservationer, men av tidsskäl yrkar jag bifall bara till dessa. 192 (): Det vi nu behandlar i den här kammaren handlar om den kontroll har av det gångna årets export av strategiska produkter. Det kan låta torrt, tråkigt och lite ospännande för den som inte är kalenderbitare av siffror. Men även om man inte är det blir debatten per automatik vi gör denna historiska tillbakablick både en historisk tillbakablick och en väg in och en inriktning från parlamentet om hur vi vill att exportkontrollen och exportpolitiken ska fungera . Jag vill i talarstolen lyfta fram tre delar som är viktiga för det socialdemokratiska partiet. Den första gäller en ny lagstiftning på området. Vi har arbetat med en förberedelse för en lagstiftning på området. , , är ett avstamp men långt ifrån någonting som man speciellt enkelt kan göra om till en lagstiftning. Flera talare har berört vilka problem som finns i Krut. Men det är ändå ett avstamp. Det har varit en beredningsprocess i det socialdemokratiska partiet det kanske inte intresserar alla kammarens ledamöter. Så det har varit en lång process. Vi upplever från det socialdemokratiska partiet att nu är det . har vi berett det här ganska länge, vi har diskuterat det länge, och världen fortsätter att ändras. Världen fortsätter att ändras på så sätt att våra försvarsmaterielindustrier blir mer och mer sammanflätade. Det är inte enkelt att göra en sådan här lagstiftning. Den lagstiftning som vi har härstammar från tiden innan var medlem av den europeiska unionen. Det är klart att den verkligheten gör att vi måste hitta en lagstiftning som fungerar också . Inte minst viktigt är att det saknas en del saker utifrån ett socialdemokratiskt perspektiv. Vi tycker att demokrati- och MR-kriterierna är alldeles för lättvindiga i den lagstiftning vi har . De är inte tillräckligt tydliga, och vi skulle vilja ha en modernisering på det området. Ett faktum som har blivit mer och mer aktuellt när det gäller import är att den lagstiftning vi har gäller bara export av krigsmateriel. Importen är helt oreglerad, vilket gör att det blir en offentlig upphandling. I de vanligaste fallen är det billigaste alternativ som gäller, och det innebär att svenskt försvar och svenska skattemedel är med och finansierar regimer som vi aldrig skulle kunna exportera vapen till därför att vår lagstiftning inte tillåter det. Även om vi tycker att den behöver uppdateras tillåter den inte detta . och diktaturen där är ett exempel. Ett annat är ockupationsmakten i och den israeliska militären, som är en av de starkaste i världen och som ständigt begår brott både mot folkrätten och mot mänskliga rättigheter såväl i sitt land som i de områden man har ockuperat i nära nog . Där behövs en uppdatering. Det socialdemokratiska partiet har motionerat om det med anledning av skrivelsen. Däremot har vi valt att inte reservera oss. Det beror inte på att regeringen är jättebra utan på att vi tycker att det är sjyst att ge regeringen till. Man skriver både i skrivelsen och i betänkandet att arbetet pågår och att det är en beredningsprocess på . Det kanske vore lite väl magstarkt av den socialdemokratiska oppositionen att efter att man har förlorat valet säga att nu är det . Men jag lovar er att om det inte har hänt någonting på det här området kommer vi tillbaka, och då kommer vi att vara bra mycket tuffare. De andra två sakerna jag kort ska beröra handlar om politiken för global utveckling. Den här har i bred enighet fattat beslut om att all politik ska vara koherent och syfta till fattigdomsbekämpning. Det här är väl ett av de områden som är svårast när det gäller det. har vid ett flertal tillfällen påtalat, bland annat i samband med förra årets skrivelse, att vi gärna skulle vilja se en konsekvensbeskrivning utifrån politiken för global utveckling och hur den politiken motverkar fattigdomen och leder till fattigdomsbekämpning. Det finns inte i den här skrivelsen. Skrivelsen är bättre utformad jag ska ge regeringen en eloge för det arbetet men vi saknar en konsekvensbeskrivning när det gäller politiken för global utveckling.