prot · GV0944 · 2007-12-14 00:00:00 — vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet, att () avsagt sig uppdraget som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet och att () avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott vice talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i utbildningsutskottet och näringsutskottet samt Per som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. vice talmannen förklarade valda till suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i näringsutskottet () suppleant i miljö- och jordbruksutskottet Per () vice talmannen meddelade vidare att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet, civilutskottet samt miljö- och jordbruksutskottet under fortsatta ledighet. vice talmannen förklarade vald till och med till suppleant i justitieutskottet () suppleant i civilutskottet () suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () 3 § Meddelande om information från regeringen vice talmannen meddelade att skulle statsminister () lämna information från Europeiska rådets möte . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:254 Till Interpellation 2007/08:254 Skatteavdrag för forskning och utveckling av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte har gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:255 Till Interpellation 2007/08:255 Neddragningar inom av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellation 2007/08:256 Till Interpellation 2007/08:256 Gömda barns rätt till skola av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2007/08:259 Till Interpellation 2007/08:259 Barnfattigdom av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2007/08:41 till finansutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /08:MJU2 och MJU1 betänkanden /08:NU1NU3 7 § Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU17 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen (prop. 2007/08:11 delvis). 1 (): ska vi debattera och besluta om vissa punktskatter, och jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi har väl alla följt de diskussioner som förs på , och med tanke på att vi bland annat ska besluta om en höjning av koldioxidskatten tycker jag att det är relevant att ta upp det i den här debatten. Jag tycker att det känns oerhört viktigt att man kommer fram till en strategi och en färdplan för hur det framtida klimatarbetet ska se ut. Mycket vilar i förhandlarnas händer framtiden för våra barn och barnbarn och deras möjligheter till ett bra liv. hade vi riksdagsledamöter möjlighet att lyssna till ordföranden i FN:s klimatpanel och till . De var här med anledning av att de hade varit i för att ta emot för de insatser som de gjort för att få upp klimatförändringen och inte minst dess effekter på dagordningen. Det var två mycket intressanta tal som hölls, och det är mycket av detta som jag hoppas ska omsättas i handling både i och runt om i världen. Vi som hade möjlighet att titta på nyheterna i går kunde också se när talade till församlingen på där han också framhöll att det är oerhört viktigt att nu tar sitt ansvar. hörde jag att de fortfarande strular. Jag vill, och jag hoppas att alla står bakom det, skicka en hälsning till att de tar sitt förnuft till fånga och verkligen sätter sig ned och förhandlar. Detta handlar inte om , det handlar inte om det handlar om de fattigaste länderna i världen. Det är de som får se konsekvenserna och gör det redan genom torka och översvämningar, problem med att få mat för dagen och så vidare. Här i har vi debatterat klimatfrågan ett antal gånger. har tagit frågan på allvar, vilket vi också kunde höra när vi faktiskt fick beröm för det arbete vi har gjort. Men vi ska alla vara medvetna att detta är bara början. Det är första steget vi har tagit, och vi har en oerhört lång vandring att göra. Det krävs oerhört tuffa beslut som vi måste våga ta. är vi politiskt eniga om att detta är en viktig fråga. Det var annat i valrörelsen, där nuvarande statsministern i princip avfärdade klimatfrågan. Men vi är många som ser fram emot att de vackra ord som har uttalats i denna fråga ska kläs med innehåll. Som sagt har kommit en bit på väg. har våra utsläpp minskat . Jag hoppas att detta håller i sig. Man ska göra en mätning under kommande period 20082012 för att få fram genomsnittet och se om vi har nått målet på minus . Vi har också kunnat visa att det går att föra en politik där man kan minska utsläppen och ha en bra ekonomisk tillväxt. Det tycker jag är ett bra exempel för många fler att följa. Det finns dock en del som tas upp i detta betänkande som inte går ihop med den nya retorik som används från det borgerliga hållet, och då tänker jag på dieselskatten. I detta betänkande finns förslag om att höja skatten för diesel i miljöklasserna 1 och 2, men man höjer inte motsvarande i miljöklass 3. Detta är vi i oppositionen emot. Vi menar att skatten på även diesel i miljöklass 3 måste höjas. Det är riktigt som står i betänkandet att europadieseln har blivit bättre, och det gäller svavelhalten men inte när det gäller partikelutsläppen och mängden cancerframkallande ämnen. Här kan jag tänka mig att lobbying har varit framgångsrik. Jag har också träffat dem som lobbar, och det föranledde mig att ställa en fråga till finansministern för att få veta hur det ligger till med beskattningen. Är den svenska miljödieseln och den så kallade europadieseln likvärdiga? Varför är det skillnad i skattesatserna? I det svar som jag fick menar finansministern att dessa två kvaliteter inte kan jämföras, och det är helt korrekt. Ändå föreslår man en förändring av skatten så att den miljövänligare dieseln missgynnas. Detta är helt fel. Om den svenska miljödieseln skulle försvinna och ersättas med den smutsigare europadieseln skulle utsläppen av partiklar till luften öka och cancerframkallande ämnen . Jag kan tänka mig vad de säger som bor vid den gata i som har mest utsläpp, det vill säga i . Jag undrar vad de skulle tycka om detta nu när även dieselbilarna ökar i antal. Frågan om varför man inte höjer skatten på miljöklass 3 har lyfts upp . Den ställdes bland annat till näringsminister under en frågestund. Då svarade hon att vi politiker inte ska lägga oss i tekniken. Nej, naturligtvis inte, men vi måste fatta beslut som stimulerar användningen av den bästa tekniken och som är bäst för miljön. Det här beslutet kommer att få motsatt effekt. har gjort en analys som visar att tusentals svenskar dör till följd av luftföroreningar trots att vi har jobbat fram den här miljödieseln. Vi har mycket mer att göra. Då kan vi inte fatta ett beslut som bidrar till att öka utsläppen. Vi måste fatta beslut som gör att det blir bättre. Detta är helt obegripligt för oss. Dessutom har denna nya inriktning kommit som en blixt från klar himmel. Den tidigare linjen, det vill säga att se till att vi får bättre kvaliteter som gynnar miljön på bättre sätt initierades av den förra borgerliga regeringen. Man fattade det här beslutet, vilket har gjort att några av de bolag som har sina raffinaderier i har tagit fram den här dieseln. Det är någonting som vi socialdemokrater har bejakat, men ändrar man sig helt plötsligt. För de bolag som har gjort stora miljardinvesteringar här i för att kunna framställa den svenska miljödieseln kom det som chock. De har försökt att få svar. De har skickat brev, både till oss och till regeringen, men inte fått något svar. Kan vi och dessa företag få ett svar från de borgerliga representanterna i skatteutskottet? Varför höjer man inte skatten med samma summa på miljöklass 3 när det gäller diesel? I betänkandet föreslås också en uppräkning av förbränningsskatten på avfall. Om jag inte missminner mig var detta en skatt som skulle tas bort enligt den borgerliga sidan, åtminstone enligt skattepolitiska talesman i . Jag är mycket nöjd med att den nu finns kvar och att man till och med höjer skatten. Jag är övertygad om att denna skatt måste vara kvar så att vi klarar av att sortera och hantera avfallet enligt den avfallshierarki som vi gemensamt är överens om inom den europeiska gemenskapen. Jag är också övertygad om att den utredning som ska se över den här skatten kommer fram till förslag som gör att träffsäkerheten för denna skatt blir bättre. Vi vet att träffsäkerheten är problematisk, men vi måste ha detta för att likställa olika energislag. Jag anser att den ska utvecklas och inte avvecklas. Den åsikten har också Återvinningsindustrierna som har tillskrivit skatteutskottet i denna fråga. Jag hoppas att mina meddebattörer har läst detta. Jag vill avsluta med att nöjt konstatera att majoriteten i årets budget sänker lotteriskatten på totospel. Vi föreslog detta , och kommer det att ske. Det är bra för näringen som sysselsätter allt fler. 2 (): Jag tänkte också börja på . Eftersom klimatfrågan står så högt på dagordningen nu finns det anledning att kommentera det som händer där. Miljöministern höll ett tal . Jag tyckte att han sade många bra saker. Först visade han att det går att förena en sänkning av utsläppen med en högre tillväxt. Han pratade också om att de rika länderna har en historisk skuld när det gäller det klimathot som vi står inför. Han sade också att vi måste gå före och att vi måste ta huvudansvaret. Det var många kloka ord. I morse på nyheterna fick vi höra att det är problematiskt. Man diskuterar ett kompromissförslag. Anledningen till det är att sätter sig på tvären. De vill inte skriva under ett avtal där det nämns några siffror, säger de. och EU har hållit fast vid att utsläppen ska minskas med mellan fram . Jag tycker att det är oroande att det har kommit lite tveksamma uttalanden från miljöministern när det gäller om kommer att verka för det här kompromissförslaget eller om man kommer att stå fast vid EU:s ursprungslinje. Jag tycker att den frågan är viktig. Jag tycker också att det är uppseendeväckande om i det här skedet skulle lämna den hållningen som är så otroligt viktig. Med utgångspunkt i det som sade i sitt tal vill jag ställa några frågor till alliansens företrädare i den här debatten. Är det rimligt att avviker från den målsättning man hade när man gick in i de här förhandlingarna på ? säger så riktigt att måste gå före och ta huvudansvaret. Vilka konkreta förslag tänker ni komma med? Vad innebär det? Politiken måste också få ett reellt innehåll. Det handlar inte bara om att säga vackra saker vid ett Balimöte. Det är två väldigt viktiga frågor som jag, i likhet med vad också sade i sitt anförande, tycker att vi ska debattera här . Även om det inte hör till det här betänkandet är det intressant att notera att regeringen har dragit ned på medel till klimatinvesteringssatsningar till exempel. Om man ser till skatteavdrag och skattereduktioner, som vi har debatterat så mycket, vill man hellre subventionera tjänstesektorn än den sektor som jobbar med att utveckla miljö- och energifrågor och miljö- och energiförbättringar. Det är också viktigt att ha med sig i den här debatten. har en reservation i det här betänkandet. Där tar vi upp de frågor som vi har tagit med i vårt budgetalternativ. Vi har sagt ja till regeringens höjning av koldioxidskatten, men vi har också sagt att vi tycker att man ska gå vidare, framför allt när det gäller transportsektorn. Det har vi gjort därför att vi, tillsammans med Socialdemokraterna och , inledde en skatteväxling . var transportsektorn undantagen ifrån skattehöjningar. Vi tycker att det är viktigt att man nu gör ytterligare höjningar av skatterna på bensin och diesel. Det skriver vi också om i vår reservation. Vi menar också att glesbygden måste kompenseras. Vi vill ha ytterligare satsningar på kollektivtrafiken. Det måste finnas alternativ för människor när vi höjer drivmedelspriserna. Vi vill också se över möjligheterna att införa registreringsskatt på nya fordon. Vi tycker också att flyget måste bidra med sitt och få någonting som vi kallar klimatskatt. Vi vet att internationella regelverk hindrar oss från att beskatta flygbränslet, men i det här läget skulle man kunna ha en högre start- eller landningsavgift för att sätta ytterligare press på flyget. Vi har ytterligare förslag, till exempel att införa skatt på fritidsbåtar. Vi menar att detta skulle kunna växlas mot att sänka skatten på alkylatbensin som minskar utsläppen och miljöförstöringen från fritidsbåtarna. Vi har en del andra förslag också. Framför allt menar vi att planeringshorisonten måste finnas längre bort när man höjer miljö- och energiskatterna än vad regeringen anger i sitt alternativ. Man pratar bara om vad man ska göra 2008. Det står ingenstans vad ni tänker göra sedan. Det är också en viktig fråga, och jag hoppas att alliansens företrädare kommer att berätta för oss vad ni tänker göra framgent. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation. 3 (): Jag tänkte bryta trenden och inte börja på . Jag vill tro att vi alla i den här kammaren är överens om att måste vara drivande i internationella klimatförhandlingar. Men det vi ska diskutera är ju i första hand vad vi kan göra hemmavid. Det kan i sin tur stärka trovärdigheten i de internationella förhandlingarna om vi inte bara säger att någon annan ska göra allting utan också visar att vi är beredda att ta konsekvenserna. Jag tänkte i stället börja med en liten betraktelse över punktskatter som sådana. Det kanske inte låter så rafflande. Men jag tycker faktiskt att punktskatter är väldigt spännande. Och försvinner alla eventuella tv-tittare och tycker att politiker är en liten konstig art för sig själva. Men så är det. I normala fall brukar man ha skatter för att få in pengar. Man vill helst inte att de ska göra så stort väsen av sig. De ska inte påverka människors beteende och inte orsaka snedvridningar i ekonomin. Med punktskatter är det precis tvärtom. Där har man ett marknadsmisslyckande i botten. Man har en snedvridning av ekonomin helt enkelt för att den fulla samhällsekonomiska kostnaden för en vara inte speglas i priset. Genom att då lägga på en punktskatt kan man rätta till det här marknadsmisslyckandet. Ett klassiskt exempel är miljöskatter. Där har vi en mängd miljökonsekvenser som inte syns i priset på varan. Lägger vi på en miljöskatt rättar vi till den grejen. Samma sak gäller alkoholskatter. De stora samhällskostnader som alkoholen ger speglas inte heller i priset, men genom att lägga på skatter på alkoholen kan vi bidra till att täcka dessa. Det är ganska uppenbart att när man lägger på en skatt och varan blir dyrare så konsumerar människor också mindre, till förmån för sin hälsa och för miljön. I vår budgetmotion har vi en rad förslag på förändringar vad gäller punktskatter, men jag tänkte inte upprepa dem nu utan hålla mig till de punktskatter som vi ska diskutera utifrån det här betänkandet. Till att börja med vill jag ge regeringspartierna, och kanske framför allt , en eloge för att ni faktiskt har modet att ändra er när ni inser att ni har haft fel, i stället för att bara hålla fast vid en åsikt av prestigeskäl. Det var säkert väldigt smart rent populistiskt sett att tidigare motsätta sig de höjda miljöskatter som vi drev igenom förra mandatperioden. Men ser opinionen väldigt annorlunda ut. Klimatmedvetenheten är mycket större än den tidigare var, och förväntar sig väljarna att regeringen ska göra någonting. Då duger det inte att komma dragande med sänkta bensinskatter. Vill man minska utsläppen av koldioxid är en skatt på just koldioxid bland det mest effektiva man kan hitta på. När den som förstör klimatet också får betala de fulla kostnaderna för det får den personen faktiskt incitament för att försöka handla mer klimatsmart. I motsats till exempelvis regleringar, ransoneringar och sådana metoder ger det också en större flexibilitet för aktörerna att minska utsläppen på det sätt som är smidigast för just dem. Trots allt ser ju förutsättningarna för klimatanpassning lite olika ut mellan olika individer och olika företag för den delen. Dessutom, och i motsats till morötter som kanske spontant kan upplevas som mer sympatiska, har koldioxidskatten den fördelen att den inte pekar ut en specifik teknik som man vill subventionera. Den ger möjlighet att både gynna besparing och energieffektivisering eller vad det kan vara. Det här är inga nyheter. Det är sådant som jag fick lära mig redan när jag läste nationalekonomi, vilket i och för sig inte var jättelänge sedan, men ändå. tycks den insikten ha nått även till regeringspartierna, som annars brukar vara så marknadsliberala, och till och med till till slut. Det är väldigt välkommet. Man skulle kunna tycka att det är ett sent uppvaknande, men jag vill ändå lyfta fram det oerhört positiva i att när man väl har vaknat i den här frågan har man faktiskt höjt koldioxidskatten med mer än vad vi lyckades få Socialdemokraterna till som vi samarbetade. Kanske ska man rent av rikta ett tack till Socialdemokraterna som i sin budgetmotion skriver att man inte motsätter sig bensinskattehöjningar i alla lägen och därför, om än med viss tveksamhet, accepterar den föreslagna höjningen av koldioxidskatten. Jag tycker att det är väldigt välkommet det med. Innan vi blir alltför lyriska över regeringens bedrifter skulle jag ändå vilja påminna om att höjning inte är jättemycket. Det är visserligen om man också lägger till indexuppräkning och momseffekter, men det är fortfarande en ganska blygsam summa. Om den globala medeltemperaturen inte ska stiga med mer än två grader vilket redan det kommer att få drastiska konsekvenser, om än inte lika drastiska som vid större ökningar måste de svenska utsläppen ned till 2050. Om vi inte vill skjuta upp problemet och göra alla utsläppsminskningar i slutet kan en 40-procentig minskning till 2020 vara en lämplig målsättning. Då inser man ganska snabbt att i koldioxidskatt inte räcker särskilt långt. Tittar vi exempelvis på transportsektorn ser vi att , , säger att bensinpriset måste upp i 14:50 bara för att vi inte ska öka koldioxidutsläppen jämfört med nivå. Ska vi dessutom minska utsläppen och det vet vi att vi måste krävs ytterligare höjningar. I är vi medvetna om att det krävs successiva höjningar av koldioxidskatten framöver. Därför föreslår vi till att börja med skattehöjning nu och . Formellt är det i koldioxidskattehöjning men sedan tillkommer, precis som för regeringens förslag, momseffekt och indexuppräkning. Regeringens höjning av koldioxidskatten är inte bara för låg, utan den urholkas också delvis av att man höjer avdragen för resor mellan arbetet och hemmet med per mil för bilpendlare, vilket alltså är mer än vad de får betala i höjd skatt. Däremot får inte kollektivtrafiken någon kompensation för skattehöjningen på diesel. Det är klart att om man på det här sättet ökar incitamenten för att pendla med bil är det inte direkt någonting som gynnar klimatet. Det man tvärtom borde göra, tycker jag, är att se över hur man kan få reseavdraget att mer gynna kollektivtrafikanter än bilpendlare. Ett bra sätt skulle vara att man helt enkelt gör det oberoende av vilket färdsätt som används och i stället relaterar bara till avståndet. Det skulle inte bara gynna kollektivtrafikanter framför bilpendlare utan också minska det hyfsat utbredda fusket med systemet. Höjningen av koldioxidskatten träffar både diesel och bensin, och för den delen andra fossila bränslen. Därutöver föreslår regeringen en ytterligare höjning av dieselskatten, som då kompenseras av en sänkning av fordonsskatten för dieselbilar. Det är ett alldeles utmärkt förslag, som bidrar till att rätta till den skillnad som finns i beskattningen mellan diesel- och bensinbilar. Vill man minska koldioxidutsläppen är det förstås förnuftigare att ha en större tyngdpunkt i beskattningen på bränslet än på själva fordonet. Problemet med detta är, som tidigare talare har varit inne på, att man bara höjer skatten på diesel i miljöklass 1 och 2, men däremot inte i miljöklass 3, den smutsigaste sorten. utgör miljöklass 1 av den diesel som säljs i . befarar branschen att den i princip kommer att slås ut från marknaden och tas över av miljöklass 3. Det skulle ha mycket tråkiga konsekvenser för människor och miljö. Dels skulle utsläppen av partiklar öka , och polyaromatiska kolväten, som är cancerframkallande, . Dessutom, om man ser på de här produkterna ur ett livscykelperspektiv, skulle koldioxidutsläppen öka med . Ju mer man tittar på det, desto mer obegripligt framstår det hur regeringen på det här sättet kan vilja gynna den smutsiga dieseln. De föreslagna nedsättningarna av miljöskatterna för jord-, skogs- och vattenbruk framstår i jämförelse med dieselskatten som mer begripliga. Trots allt är det viktigt att vi har konkurrenskraftiga villkor för det svenska jordbruket så att vi kan ha en lokal livsmedelsproduktion och slipper de långa transporter som importen innebär. Då bidrar vi också till den biologiska mångfald som jordbruket upprätthåller. Sedan vi gick med i EU har våra förutsättningar och våra möjligheter att föra en nationell jordbrukspolitik minskat, men jag tycker ändå att det är lite synd att man har valt just nedsättningar av miljöskatterna som det sätt som ska upprätthålla de goda konkurrensvillkoren, eftersom det minskar näringarnas incitament att handla miljövänligt. Om man nu inte kommer på något bättre sätt att förbättra konkurrensvillkoren tycker jag ändå att man kunde se över hur man kan garantera miljöstyrningen på något annat sätt. I industrin till exempel har man samma problem, nämligen att man har någon form av undantag av konkurrensskäl, men då har man å andra sidan program för energieffektivisering som villkor för att få fullständig skattenedsättning som på så sätt bidrar till att upprätthålla en form av miljöstyrning. ser jag att jag i mitt liv totalt har överskridit min anmälda talartid, så jag ska nog faktiskt bara yrka bifall till reservation nr 3. 4 (): Jag vill börja med att yrka bifall till skatteutskottets betänkande SkU17 Vissa punktskattefrågor m.m. ! Jag är också villig att ställa mig bakom uppmaningen till att ta sitt oerhört stora ansvar. Det är viktigt att vi får med oss hela världen i de här förhandlingarna. Jag kan inte stå här i kammaren och spekulera om hur förhandlingarna på går och hur vår miljöminister ställer sig. Men som jag ser det är det bättre att man kommer en liten bit på vägen än att man inte kommer någon bit alls. Detta betänkande berör punktskatter på en rad olika områden. var punktskatter ett väl fungerande system utan alltför mycket skatteundanhållande. Men med de öppnare gränser och EU-bestämmelser som finns, bland annat cirkulationsdirektivet, är det betydligt svårare att lägga punktskatter på en optimal nivå. Det finns många faktorer som spelar in: miljömässiga och fiskala faktorer, folkhälsa, politisk styrning med mera, på samma sätt som var inne på nu när hon pratade om punktskatter. Jag anser dock att utskottet och regeringen här har hittat en väl vald avvägning. Jag tänkte ta lite historia. Den första energiskatten infördes , och då var det faktiskt bensin som började beskattas. El beskattades 1951, och den allmänna energiskatten infördes . I skattereformen 19901991 skedde en omstrukturering av energibeskattningen. Man införde då också koldioxidskatt och svavelskatt, och momsen tillkom. Vi är alla här, som vi också har hört tidigare från föregående talare, överens om att vi måste reducera världens utsläpp av koldioxid starkt.