prot · GV0910 · 2007-10-16 00:00:00 — Det finns ju inget egenvärde i att ha statligt anställd personal i en arbetsmarknadsmyndighet. Det finns också all anledning att hålla sig till de löften som man gav. Jag känner djup oro över hur Littorin ska klara av det. 102 Arbetsmarknadsminister (): Det är alltid lika roligt att debattera med . Vi har en del erfarenhet. Jag kan lugna : Jag tänker inte ducka. Det här är min åttioåttonde interpellationsdebatt sedan jag började . Matchningen står i centrum. Vad vi försöker göra, och som vi har diskuterat , är att se till att för dem som befinner sig relativt nära arbetsmarknaden ska arbetsförmedlingen fungera till sitt namn. Den ska förmedla arbete. Jag kan konstatera att det fungerar väldigt väl. har arbetsförmedlingen förmedlat 570 000 jobb, eller något i den stilen. Vi vet att det är högkonjunktur, därför är det ungefär hälften av de jobb som tillsätts. Det är alltså upp emot en miljon människor som har bytt arbete . Flera kan naturligtvis ha bytt , så det är inte en miljon nya jobb. Icke desto mindre är min slutsats att matchningen fungerar riktigt bra. Problemet är den femtedel som ni lämnade efter er, nämligen alla de som står utanför och som har stått utanför länge och för vilka ni inte har haft någon som helst politik . Jag är glad över och nyfiken på det arbete som leder i arbetsgruppen. Jag var väldigt intresserad av det seminarium som ni anordnade med . Där konstaterade just det som vi har hävdat , nämligen att avtrappningen av a-kassan har varit ett effektivt medel för att se till att flera kommer i arbete. Jag är också glad över nyheten om den finska studien som kom häromsistens och som visar att höjd a-kassa leder till färre i sysselsättning. Det är bra att ni tar till er lite av den erfarenheten. Det brukar bli så här när man debatterar med . I andra eller tredje replikomgången kommer man långt ifrån ämnet i interpellationen och så handlar det om något annat och naturligtvis viktigare, nämligen vad som är politikens kärna och vad som är skillnaden i politiken oss emellan. Av det som har sagt kan jag läsa ut att räddningen för är fler Amsåtgärder, högre a-kassa och högre inkomstskatter för låginkomsttagare. Vi har testat den varianten länge nog. Det ledde till det stora utanförskap som vi nu försöker städa upp efter er. När vi började var vi överens. Det kanske var därför som började prata om alla de andra sakerna så att vi fick lite kött och blod i debatten. Det tycker jag är bra. Om vi går tillbaka till grundtanken i interpellationen vill jag säga att min absoluta utgångspunkt är att kärnverksamheten i Arbetsförmedlingen, den nya myndigheten som kommer , inte bara ska vara trygg och säker utan dessutom vara organiserad på sådant sätt att det leder till det bästa resultat vi någonsin kan uppnå. Om man slår ihop ett gäng myndigheter och organiserar dem på ett annat sätt kommer det att innebära en del effektiviseringar. Det säger sig självt. Vi ska naturligtvis utnyttja de knappa resurser vi har till att göra det bästa för den som behöver den hjälp som vi nog båda två tycker är rimlig. Om myndigheten har begärt 160 miljoner för att klara det generationsskifte som tar upp i sin interpellation finns det, som jag sade, en anslagskredit på 151 miljoner och ett anslagssparande som just nu uppgår till 120 miljoner. Man kommer alltså, mänskligt att döma, till och med att klara av det yrkande som man själv lyfter fram inom ramen för de instrument som står till förfogande. Vi kommer naturligtvis att göra allt vi kan för att följa upp och se till att verksamheten fokuserar på det som är det viktiga. Vi kommer naturligtvis också att följa upp ekonomin löpande, precis som man alltid gör. Detta kommer vi alltså att göra. Jag är övertygad om att vi kommer att mötas i fler debatter om just detta också under det kommande riksdagsåret. 103 (): Jag ska bara göra en kommentar om detta med att ducka eller ej. Det är så att arbetsmarknadsministern måste komma hit och svara på interpellationer. Även de dagar då han känner att han skulle vilja gå hem och träffa familjen måste han komma hit och svara på viktiga interpellationer som ledamöterna ställer. Vi kommer alltså att ses igen. Jag ska ta upp den andra delen kring . För övrigt var det inte jag som började flaxa runt och tala om annat. Det är också ett klassiskt grepp. När politiker inte vill stå upp och ta diskussionen om det som det handlar om försöker de ibland glida undan, och det gjorde arbetsmarknadsministern också här. sade också en annan viktig detalj som Littorin inte har lyssnat in, nämligen att a-kassenivån i sig också är ett uttryck för vilket samhälle man vill ha. En låg nivå leder till ökade inkomstklyftor i samhället. En högre nivå leder till minskade klyftor. Där finns en tydlig politisk skiljelinje mellan oss och den borgerliga regeringen. säger också att om man ska upprätthålla en hög nivå på a-kassan måste man se till att ha en aktiv arbetsmarknadspolitik som kompletterar detta. Jag ska återgå till det som denna debatt skulle handla om. Littorin har lovat att det inom jobb- och utvecklingsgarantin ska finnas högst 1520 arbetslösa per arbetsförmedlare. När jag åker ut i landet skrattar de åt mig när det gäller att Littorin säger att man ska fixa detta. Littorin står nu här och lovar att kärnverksamheten inte kommer att äventyras trots att Ams inte fick de pengar som man äskade för att klara av detta. Jag ska återigen återge vad som sades i pressmeddelande. Där sades det att man kan tvingas dra ned på vissa saker även inom kärnverksamheten. Det är viktigt att ta med sig det. Jag tar Littorins löfte med mig. Grunden i detta den politiska kärnan är att de arbetslösa ska få rätt stöd när de kommer till myndigheten. Det är det viktigaste. 104 Arbetsmarknadsminister (): Där håller jag med . Det är naturligtvis så att den som är arbetslös ska komma till myndigheten och få rätt hjälp. Det säger sig självt. Frågan är bara om vi med anslagssparande och anslagskredit kan lösa det problem som myndigheten har pekat på. Svaret på den frågan är ja. När det gäller den första diskussionen som vi hade om att man kommer när det är interpellationsdebatter säger det sig självt att man gör det. Jag gör det, och jag gör det dessutom gärna eftersom jag tycker att det är ett trevligt tillfälle att visa de politiska skillnader som vi har. Uppenbarligen har ni mycket arbete i denna grupp eftersom det är lite färre interpellationer nu än , men det kanske ändrar sig. Jag såg förresten en , så det kommer säkert fler. Men jag kommer alltså gärna till dessa debatter eftersom det är ett tillfälle att visa på våra skillnader. sade: Vilken nivå man har på a-kassan återspeglar vilket samhälle som man vill ha. Det tror jag är helt rätt. Därför är det naturligtvis skönt att konstatera att vi har . Det gör den svenska arbetslöshetsförsäkringen till en av de mest generösa i hela västvärlden. I har man visserligen men med ett betydligt lägre tak. Så effektivt sett är det betydligt lägre än i . I har man i ersättning från dag ett. Detta säger jag bara för att ta några närliggande exempel. Jag håller alltså helt med om detta. Sedan vill jag kommentera det sista som sade om 1520 personer per coach. Jag konstaterar bara att jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga är på sammanlagt 12,8 miljarder. Enligt det underlag som finns ska det vara 1520 personer per coach. Vi kommer naturligtvis att följa upp även det. Och om det skulle visa sig vara något problem i den ändan får vi återkomma och ska naturligtvis göra det bästa för att återgå till det sista som sade i sitt sista inlägg för att var och en ska få den bästa hjälp som man kan få för att vara rätt för att så snabbt som möjligt återkomma till arbetsmarknaden. Det måste vara målet. Er politik förskräcker i den delen 140 nya förtidspensionärer under den förra mandatperioden. är det mer än 400 personer som har fått ett jobb att gå till, en arbetsgemenskap att känna trygghet i och en lön att leva på. Det är jag rätt stolt över. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2007/08:26 om folkomröstning om EU-konstitutionen 105 Statsrådet (): har frågat mig om och när jag kommer att ta initiativ till att utlysa en svensk folkomröstning om samt om jag kommer att verka för att lika stora ekonomiska resurser avsätts till organisationerna på ja- respektive nej-sidan vid en sådan folkomröstning. Stats- och regeringscheferna i EU:s medlemsländer enades om hur ett reformerat fördragsverk för EU ska se ut. Det formella förfarandet för att genomföra förändringarna initierades genom en regeringskonferens. Mandatet till regeringskonferensen innehåller en fullständig och mycket detaljerad reglering. Arbetet i denna regeringskonferens förväntas leda till att det färdiga fördraget undertecknas . Fördraget ska därefter godkännas i medlemsländerna och kan förhoppningsvis träda i kraft . Under arbetet för att förbereda stats- och regeringschefernas möte samrådde regeringen utförligt med i de former som bestämt. position i förhandlingarna om reformfördraget, som hade stöd av en bred majoritet i , var att bevara så mycket som möjligt av innehållet och balansen i det konstitutionella fördraget och då särskilt de institutionella förändringarna. Regeringen är nöjd med överenskommelsen eftersom mandatet till regeringskonferensen uppfyller det kravet. Precis som skriver är det viktigt att det svenska EU-medlemskapet är förankrat hos medborgarna. Likaså är det önskvärt att EU-relaterade frågor, precis som andra politiska frågor, präglas av en engagerande och öppen debatt. Regeringen är angelägen om att informera om det nya fördraget och visa på dess fördelar, och jag har därför inlett en serie öppna möten runt om i landet under rubriken kärnan i EU. Det nya fördraget ingår givetvis också som en viktig del i mina framträdanden och artiklar, eftersom det innehåller de verktyg som jag menar att EU behöver för att bättre kunna hantera framtida utmaningar. Regeringen anser att det nya fördragsverket reformfördraget ska föreläggas för ställningstagande, på samma sätt som skett vid tidigare fördragsförändringar. Ett svenskt godkännande genom beslut har brett stöd bland ledamöter. Mot denna bakgrund är det inte aktuellt att ta initiativ till en folkomröstning i frågan. 106 (): Tack, EU-ministern, för svaret på mina två frågor! Grundproblemet är att det inte finns en bra förankring av det svenska EU-medlemskapet hos svenska medborgare. Det finns en väldigt stor skepsis, inte bara i utan i många andra EU-länder, om nyttan med EU. Det var också detta som var bakgrunden till att det vid i Laeken sades att man måste hitta en möjlighet att förankra EU bättre hos medborgarna. EU måste komma närmare folket. Det var en av huvudorsakerna till det dåliga deltagandet vid till exempel EU-parlamentsval. Det största deltagandet vid EU-parlamentsval var 1979. Det var första gången som man hade val till . Men för varje gång som man har haft val till är det färre och färre människor som har brytt sig om att rösta. har vi haft situationen att EU har fått mer och mer makt varje gång. Detta borde leda till eftertanke. Hur förankrar man då detta EU-medlemskap bäst? Där tror jag att folkomröstningar är ett väldigt viktigt verktyg. Jag tror också att det är viktigt med tanke på substansen i den , eller det reformfördrag, som ligger på bordet eftersom det innehåller väldigt många stora förändringar. EU inför en EU-president. Man ska ha en utrikesminister som man kallar något helt annat hög representant för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, tror jag. Varje land kommer inte att ha en representant i framöver. Det blir fler majoritetsbeslut när det gäller rättsliga och inrikes frågor och utrikespolitiken. Idrotts- och rymdpolitik blir nu EU-kompetens, vilket det inte varit tidigare. fattas det väldigt många delar som man inte har gjort någonting åt, till exempel klimatfrågorna. Man har inget protokoll för hållbar utveckling och så vidare. Det blir alltså väldigt stora förändringar av det EU som finns med detta konstitutionsfördrag. Då är det faktiskt väldigt viktigt att man också förankrar det. Jag ska citera ur . Det kanske inte riktigt är ett Miljöpartiorgan i vanliga fall. Man skriver: Här börjar det politiska tricksandet på allvar. I de länder som höll folkomröstning 2005 måste de politiska ledarna luras och hävda att det nya fördraget är något helt annat än det förra och att det därför inte behövs någon folkomröstning . Detta som skeptikerna snart kommer att upptäcka att det är samma regelinnehåll som förra gången. Tricksande är precis vad det är. Det är ett sätt att lura medborgarna och undvika att ta en diskussion i medlemsländerna om detta. Jag ställer inte EU-ministern till svars för hur man agerar i och , men jag kan konstatera att det är bristfälligt när det gäller hur man förankrar det nya fördraget när det innebär så stora förändringar av var besluten ska fattas. Därför tycker jag faktiskt att det är magstarkt att säga att vi inte behöver ha en folkomröstning utan att det räcker med att EU-ministern ska ha några möten nio möten för att diskutera EU-frågan. Detta anses tillräckligt. Men jag tycker inte att det är tillräckligt. Om inte ens EU-ministern kan skriva fler EU-artiklar eller hålla fler föredrag än det finns fingrar på händerna är det en brist. Var finns entusiasmen för detta fördrag? Om det här är så himla bra som EU-ministern säger, varför vågar man då inte möta folket? Jag undrar varför man inte vågar säga till folket: Detta är det nya EU. Detta är framtiden. I stället ska ni gömma er bakom ett fördrag och säga att det inte behövs en folkomröstning och att det inte är stora förändringar när det i själva verket är fråga om väldigt stora förändringar av EU. Det tycker jag är tillräcklig orsak för att ha en folkomröstning. Det handlar om ett EU som ser helt annorlunda ut än dagens EU. Det är det, fru talman, som regeringen nu lurar in oss i. 107 Statsrådet (): Jag får tacka för interpellationen. Men jag förstår att inte är nöjd med svaret. Det brukar han inte vara i våra tisdagskvällsdebatter som jag alltid ser fram emot. Vi brukar i alla fall ha trevliga debatter. Nej, jag håller med om att EU-medlemskapet inte är tillräckligt förankrat i ; så är det. Det finns problem också i andra länder. Men låt oss koncentrera frågan till ! Jag måste också konstatera att EU har varit så förankrat som . Det finns flera oberoende akademiska undersökningar som visar att fler svenskar än nu är tillfreds med att är medlem i EU. Det är dock fortfarande en stor del av befolkningen som är missnöjd. Den diskussionen ser jag som en viktig uppgift att hantera. Men har alltså så många svenskar känt sig så nöjda som med EU-medlemskapet. Det tycker jag är positivt. beskriver det fördrag som vi nu håller på och slutförhandlar om och som vi i förhoppningsvis kommer överens om. I princip är vi överens om innehållet. Jag har aldrig någonsin hävdat att detta är en dramatisk förändring i förhållande till det konstitutionella fördraget. Det är det inte. Det är mindre förändringar. Man tar bort en del symboliska frågor som är väldigt viktiga för en del länder. Man gör det till ett ändringsfördrag i stället för att vara en konstitution eller ett konstitutionellt fördrag, vilket jag tycker är en nackdel på det sättet att man förlorar i tydlighet. Kanske kan och jag vara överens om att det blir svårare att läsa fördraget. Man lägger till några frågor och tar bort några. Man lägger faktiskt till en viktig formulering om just klimatet: att klimatförändringarna är en viktig fråga att tillsammans jobba med. Det blir i och för sig bara en målbeskrivning, men det är viktigt att målbeskrivningar finns med. Vi försöker inte alls luras om detta, utan vi har varit mycket öppna. I kontakterna med har vi fört fram hur vi tänkt arbeta med detta och försökt söka stöd för det här. Vi har varit mycket tydliga med att vi inte avser att förelägga detta en folkomröstning. Nej, tycker nog att jag inte gör tillräckligt. Jag vill minnas att jag också förra gången fick kritik för att inte göra tillräckligt. Jag kan försäkra, , att jag jobbar så många timmar det någonsin går utan föda och sömn. Men jag kan naturligtvis göra mer. Just för att informera om frågan har vi startat en serie seminariekvällar. Det är bättre än ingenting. Det sker på ett tiotal ställen runt om i landet. Drygt 120 personer kom i och nästan 100 i . I kom något färre vanliga människor. Det var inte och mina partikamrater bortsett från någon enstaka. Det var i stället vanliga människor som kom därför att de var intresserade. De ställde frågor och ville samtala. Jag tycker att det är jättebra. Det här ska göras på några ställen runt om i landet. Jag tillbringar också nästan hela min arbetsvecka med att resa runt till olika typer av seminarier. Jag pratar då alltid om de här frågorna och försöker lyfta fram det som jag ser som fördelar i fördraget jämfört med nuvarande jag tror inte att är någon större fan av det. Jag lyfter fram att det här fördraget gör EU bättre rustat för att kunna fatta beslut i de stora frågorna. Det gör EU effektivare, mer demokratiskt och mer öppet, och det möjliggör en fortsatt utvidgning det gör inte . Det sätter också medborgarna i centrum på ett annat sätt. Jag vet inte vad själv gör för att förankra detta. Vi har ännu inte mötts i någon debatt, i alla fall inte om den här frågan. Nej, jag tycker inte att vi ska ha en folkomröstning. Vi har inte någonsin haft folkomröstning om . Det här fördraget är det tredje eller möjligen fjärde fördraget sedan vi kom med i EU. Vi har ingen tradition av att rösta om detta i . Ja, vi har ingen tradition av att rösta om institutionella frågor generellt eller om författningsfrågor. I vissa länder har man traditionen att rösta, och där gör man det. I röstade vi inte om vår grundlagsförändring 1974. Det här är trots allt en ganska liten förändring som Lagrådet har konstaterat inte behöver föreläggas en folkomröstning. Lagrådet kommer att få tillfälle att återigen, hoppas vi, titta på den text som vi färdigställer och senast för att kunna göra samma bedömning. 108 (): Är det så att EU-ministern inte har läst fördraget? Det handlar bara om institutionella frågor, säger hon. Nej, EU-ministern, det gör det inte alls! Det handlar om maktöverföring inom flera politikområden i politiska frågor som handlar om rätts- och inrikesfrågor, om utrikespolitik och, som du själv nämnde, om en liten målformulering om klimatfrågan. Det är inte institutionella förändringar det är en helt annan sak. Politiska frågor har vi haft folkomröstning om, senast om EMU som för övrigt eget parti nu helt plötsligt vill ha en ny folkomröstning om. Det går bra att folkomrösta om EMU därför att ni förlorade den folkomröstningen. Är det så vi ska beteckna det? Men i den här frågan där ni kanske riskerar ett nej igen ska vi inte folkomrösta. Det är en väldigt svag argumentering! Vi kan ha folkomröstningar om stora politiska förändringar, som ju detta innebär. När det innebär att överföra makt från riksdag och denna kammare till EU kan vi ha folkomröstningar. När det gäller det här fördraget finns det dessutom institutionella frågor som borde diskuteras mycket mer. Att man till exempel inte ska kunna ha en EU-kommissionär per land är en mycket viktig fråga. Jag kommer ihåg att man tidigare diskuterade att vi aldrig kommer att klara 27 EU-kommissionärer. säger själv, EU-kommissionär, att det fungerar alldeles utmärkt och att det inte blev så kaosartat som hon kanske hade trott. Det här innebär också att man får en EU-president och en utrikesminister för EU-frågor. Är inte det politiska förändringar av stor vikt? Det betyder faktiskt att röst i världen ytterligare tystnar. Vi får ju inte prata med egen röst därför att EU:s utrikesminister ska föra samtliga EU-länders talan. Det om något innebär en politisk förändring! Det är då väldigt intressant och viktigt att en sådan förändring är förankrad hos svenska folket. Det finns flera opinionsmätningar om detta. Den senaste, som redovisades , visar att minst hälften av befolkning vill ha folkomröstning om EU-konstitutionen. Även om man tydligen inte vet så mycket om innehållet vill man ha en folkomröstning för att säga om detta är rätt väg för EU eller inte. Det är fortfarande märkligt att man kan förvägra EU-medborgare rätten att rösta om ett fördrag som handlar om vår egen framtid. Bakgrunden till EU-beslutet i Laeken var ju att man skulle få ett EU närmare medborgarna. Men medborgarna får inte säga om detta förslag är rätta vägen för framtiden. Jag hävdar att det inte är det dels på grund av det jag sagt om de institutionella och politiska frågorna, dels på grund av det som fattas. Ministern säger själv i svaret att det innehåller nya verktyg som EU behöver för att bättre kunna hantera framtidens utmaningar. En mening handlar om klimatförändringarna. Men den kanske största ödesfrågan framöver är hur vi ska handskas med detta. Om detta finns det alltså en mening i EU-konstitutionen. Man tar inte bort Euratomfördraget eftersom man ska främja kärnkraftens utveckling. Man har inget protokoll om hållbar utveckling. Man har ingen miljögaranti där länder ges rätten att gå före den lagstiftning som EU har. Det fattas en hel del på miljöområdet som det är en massa förändringar i de gamla frågorna om utrikespolitik och om rätts- och inrikespolitik. Det är väl inte framtiden. Framtiden är också klimatförändringarna. Där sker inga förändringar. Därför, fru talman, tycker jag fortfarande att regeringen måste tänka om och fundera på hur man driver sin EU-politik och på hur man ska kunna få svenska folket med sig. 109 (): gläds över att opinionsmätningarna nu visar att de bland svenska folket som bejakar EU-medlemskapet är fler än de som är kritiska. Det är väl glädjande efter 13 kämpiga opinionsår. Men det är lite förvånande att inte har läst opinionsundersökningen från . frågade då om just det som var inne på, nämligen om hur svenska folket såg på fördraget. Två tredjedelar såg gärna en folkomröstning om fördraget för att få tillfälle att vara med i debatten. Jag vill gärna markera att det finns ledamöter också bland allianspartierna, bland alla allianspartier, som inte odelat ställer upp på linjen att man ska köra igenom det utan att ge folket chansen att vara med. I Centergruppen är det åtminstone 25, kanske 30, procent som tydligt har sagt att folkomröstningen bör prövas seriöst. I det fördrag som snart nog finns till avgörande är det en del notabla förbättringar. Man tar bort den olyckliga benämningen konstitution. lyfts miljö- och klimatfrågorna fram. Man avstår från att formalisera symboler som flagga och gemensam hymn. Det är bra, men EU behöver verkligen bli mycket smalare men vassare, som vi från länge har argumenterat för och som regeringen också säger i sin regeringsdeklaration. Kraftsamla i de gränsöverskridande frågorna men håll fingrarna borta från alla småfrågor. Några kommentarer till interpellationssvaret: säger att hon precis som tycker att det är viktigt att det svenska EU-medlemskapet är förankrat hos medborgarna. Det är önskvärt att de EU-relaterade frågorna, precis som andra politiska frågor, präglas av en engagerande och öppen debatt. Regeringen är angelägen om att informera om det nya fördraget och visa på dess fördelar. Hon har därför inlett en serie öppna möten runt om i landet. Jag vet att jobbar frenetiskt och åker runt som en skottspole. Men jag noterar också att det inte är några kioskvältarrubriker i lokaltidningar i de orter där de här mötena äger rum. Det är väldigt svårt att mobilisera det folkliga engagemanget för EU-frågorna, som vi är så många som efterlyser. Vore det inte en fantastisk möjlighet, , att också låta folket bekräfta eller dementera att man uppfattar det här som ett steg framåt och som ett bra fördrag? Din partikamrat är inne på den linjen också, så det finns även i ditt parti olika uppfattningar i de här frågorna, har jag förstått.