prot · GU0980 · 2007-03-22 00:00:00 — För dem spelar det ingen roll om de kan svenska, har bra utbildning eller är kompetenta; de får inga jobb. Arbetsgivarna vill inte anställa människor med utomnordisk bakgrund. beror det på okunskap, men i de flesta fall beror det på fördomar. Det har tyvärr skapats en bild av människor med utomnordiskt utseende som förknippade med sociala och kulturella problem. Många människor tror att den bilden är sann. Vem vill anställa någon som kommer att förorsaka massor av problem? Där har vi grunden till varför människor med utomnordisk bakgrund inte får jobb trots att de har kompetensen. Min fråga är: Vad tänker ministern göra för att stoppa diskrimineringssamhället men framför allt diskrimineringen på arbetsmarknaden så att människor som vill och kan jobba verkligen får göra det och inte, som det ser ut , tvingas till i bästa fall socialbidrag och i sämsta fall kanske ut på gatan? 77 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är väldigt viktigt att nyansera bilden när vi beskriver verkligheten. Verkligheten är att de flesta med invandrarbakgrund i har ett arbete att gå till, studerar och är sysselsatta på olika sätt. Därtill har vi självklart arbetslöshet bland invandrare precis som bland svenskar. En annan sanning är att invandrare utgör en stor andel av de arbetslösa, men vi får inte beskriva det som att inga invandrare i jobbar på grund av diskriminering. Det finns dock diskriminering, och jag tror att den har varit väldigt påtaglig just för att det har funnits för få jobb. När en arbetsgivare får 200300 ansökningar till en tjänst förekommer, tror jag, snabba sorteringar utifrån namn, adress och så vidare. Det måste vi komma åt med hjälp av lagen. har vi en regering som för en politik för fler jobb. Jobben kommer, och fler och fler får in en fot på arbetsmarknaden. Vi har precis fått siffror som visar att en tredjedel av nystartsjobben har gått till personer med invandrarbakgrund. Man kan tycka att det är tillräckligt eller inte jag ser gärna att fler får sådana jobb. Vi ska bekämpa diskriminering. Det pågår ett arbete med och aktiva åtgärder för att sammanföra diskrimineringslagarna i kombination med skarpare sanktioner. Det är det som politiken kan få på plats förutom att det skapas fler jobb så att fler kan komma i arbete. 78 (): Det är klart att det finns många människor med utomnordisk bakgrund som har jobb. Jag menar inte att ingen har jobb. Men när jag själv är ute i olika föreningar är det väldigt många som påtalar det här och säger att vi vill ha jobb, men vi får inga jobb. är det för att de känner sig diskriminerade. A-kasseförsämringarna har gjort situationen ännu värre . Det är därför man måste göra någonting, men åtgärderna går väldigt långsamt. Om vi inte gör någonting åt detta kan det innebära mycket större sociala problem. Jag tycker att de åtgärder du talar om är okej, men det behövs mera. 79 Integrations- och jämställdhetsminister (): Är det någonting både jag och hela regeringen har insett så är det att det behövs ett paket med flera olika åtgärder. Nystartsjobben kom väldigt snabbt. I vårpropositionen ska vi fylla också jobb- och utvecklingsgarantin med innehåll på olika sätt. Vi inser att det är många saker som behövs. Jobbavdraget är också en sådan sak. Det finns diskriminering. Den ska vi bekämpa på alla möjliga sätt, men det handlar till syvende och sist om att det måste finnas jobb att söka. Och det är precis det som sker . Där hoppas jag verkligen att så många jobb som möjligt också ska kunna gå till dem som varit arbetslösa . Jag tror egentligen inte att det är a-kasseersättningen som är det största problemet. Problemet är att det finns människor som måste leva på socialbidrag. Vi måste se till att de kommer in på arbetsmarknaden så fort som möjligt, och då är det politiken för jobben som är central. 80 (): Jag måste säga att jag är mycket upprörd över högerregeringens politik på det ansvarsområde som arbetsmarknadsminister har. ska jag besöka plusjobbare i . Det är män och kvinnor som är väldigt oroliga. De vet inte om de får ha sina plusjobb kvar i fortsättningen, eftersom bidragen till kommunerna har dragits in. Samma sak gäller lönebidragen. Vi kan nu läsa att arbetsförmedlingen i har helt slut på pengar till lönebidrag. Från försämras möjligheterna ytterligare för dem som står utanför arbetsmarknaden. Varför vill inte ministern ge dem som står utanför arbetsmarknaden en chans? Varför är det bara de som har ett arbete som gynnas av er högerpolitik? Jag vill veta: Vad ska arbetsförmedlingen i göra med de arbetshandikappade som inte har möjlighet att få lönebidragsanställning, och vad ska jag säga till plusjobbarna som inte vet om de får ha arbetet kvar? 81 Arbetsmarknadsminister (): ska säga till plusjobbarna att vi har tagit bort merkostnadsersättningen, kommunbonusen som det ju faktiskt var. Man har ersättning av lönekostnaderna och inte som . Det finns absolut ingen som helst anledning för kommunen att säga upp sina anställningskontrakt med plusjobbarna när de får av lönekostnaden betald. Det där är nys! När det gäller lönebidragen har vi faktiskt både ökat den individuella summan man kan få och antalet som kan få lönebidrag. Det är alltså inte heller någon korrekt verklighetsbeskrivning vi fått. Däremot görs en individuell prövning av arbetsförmågan, och det är någonting som arbetsförmedlingarna gör. Jag är hemskt ledsen, men det stämmer alltså inte heller. Hela poängen med politiken är att underlätta för dem som står allra längst ifrån att lättare få arbete. Därför har vi genomfört nystartsjobben, och de har fått en väldigt bra start. Därför ser vi till att bättre samordna de olika myndigheter som finns, och här kommer vi att komma med fler förslag. Jag tar gärna arbetsförmedlingen i som typexempel. Jag var där i går. Där finns ett lysande samarbete mellan olika aktörer: statliga, kommunala, från näringslivet och andra som jobbar just för att få folk i arbete, och här anknyter jag till den förra diskussionen. 82 (): Det är ändå så att även handledning för plusjobbarna kostar. Det är ett avtalsbrott om man inte får ersättning för de handledare som tar hand om och hjälper de långtidsarbetslösa att få in en fot på arbetsmarknaden i något av de plusjobb som finns. Jag var själv med i arbetsmarknadsutskottet när vi flyttade över pengar och tog bort pengar. är pengarna slut och det finns inte möjlighet för arbetsförmedlarna att förmedla utbildning och lönebidrag och att hjälpa dem som står längst ifrån arbetsmarknaden in på arbetsmarknaden. Det är ju det som det handlar om, och det är därför vi är så upprörda över att ni bara gynnar dem som har ett arbete och ser till att de som har svårt att komma in på arbetsmarknaden får det ännu svårare. 83 Arbetsmarknadsminister (): Det här blir en valrörelsediskussion all over again. Ni förlorade valet för att er jobbpolitik fullständigt misslyckades, särskilt för dem som befinner sig långt utanför. Långtidsarbetslösheten ökade, fler hamnade utanför, och det var den stora valfrågan. Då är vi naturligtvis tvungna att göra det vi kan för att se till att den som står utanför arbetsmarknaden kommer in. Vi gör det genom att sänka trösklar och göra det billigare och enklare att anställa. Det handlar bland annat om nystartsjobben, om lägre trösklar för permanenta anställningar anställningar där man till exempel omfattas av LAS, vilket man inte gjorde när det gällde plusjobben. Vi städar nu upp efter det fullständigt avdukade bord på arbetsmarknadsområdet som ni lämnade efter er. 84 (): Min fråga är till kulturministern. Den berör som ett väldigt stort skogsland. I ett nordiskt perspektiv är vi faktiskt i särklass störst. Men på en punkt är vi sämst bland de nordiska länderna, och det gäller dokumentationen av vår skogliga historia och kultur. Vi saknar alltså ett nationellt skogsmuseum, ett riksmuseum. Med hänvisning till skogens enorma betydelse för vårt land och vår utveckling tycker jag att det är otillfredsställande. Jag vill fråga hur kulturministern ser på detta faktum. 85 Kulturminister (): Tack för frågan, ! Ska jag vara alldeles ärlig så är det första gången jag över huvud taget har fått den frågan. Exakt hur det ligger till med dokumentationen av vår skogshistoria vet jag alltså inte. Däremot vet jag att vi i vårt land har runt 200 museer. Vi har över 2 000 arbetslivsmuseer. Det är alltså inte en brist på museer. Men det är möjligt att det här är ett område som man kanske bättre skulle kunna ta hand om och utveckla inom något av de museer som redan finns. Jag får ta med mig frågan och återkomma vid ett annat tillfälle. 86 (): Tack för svaret! Vi har ett institutionellt museum i som mycket väl kan ta hand om den här frågan. Jag ber att få återkomma i särskild ordning med mer information om hela komplexet. Det var den sista frågan, och vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 12 § (forts. från 10 §) Krishantering och skydd mot olyckor (forts. FöU4) 88 (): Klimatförändringarna har redan börjat. Enligt min mening är det, oavsett vilka åtgärder som vidtas nationellt eller internationellt, redan för sent att helt undvika konsekvenserna av drivhuseffekten. Ett uttryck för detta är fler naturkatastrofer. Även om det inte går att säga att en bestämd händelse är resultatet av en klimatförändring anser jag att vi kan räkna med ökad frekvens av naturkatastrofer, och det kommer att kosta pengar att anpassa oss till de här klimatstörningarna. Jag anser att det kommer att behövas medel till en nationell klimatfond för att täcka framtida klimatrelaterade naturkatastrofer. bör enligt min mening tillsätta en utredning för att också utreda möjligheten att starta en fond som ska täcka skador som det inte går att teckna försäkringar mot, en fond som växer under de år som den inte behöver utnyttjas och som skapar rättvisa över hela landet. Detta skulle göra att ansvaret för skadorna och för de direkta hjälpinsatserna inte hamnar mellan stolarna. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. Jag yrkar bifall, herr talman, till reservation 3 i betänkandet. 89 (): Motionerna som behandlas i detta betänkande tar sin utgångspunkt i att antingen vilja införa mekanismer för att förebygga framtida olyckor, se till att vi i har fungerande rutiner för att hantera olyckor eller garantera hjälp med att återuppbygga våra samhällen efter olyckor. Om dessa tre ambitioner är vi alla överens. Vi fyra allianspartier vill att vi i ska ha ett bra skydd mot framtida olyckor. För att vi ska få det måste vi jobba intensivt med förebyggande åtgärder för att bättre klara framtidens påfrestningar. Vi behöver tänka på hur vi bygger våra hus, vägar och städer när våra vattenflöden ökar. Vi behöver se till att information sprids om hur man eldar säkert i skogen för att undvika bränder. Och vi behöver röja träd efter vägar och telenät för att inte rasera vår infrastruktur under höststormarna. När det gäller att skapa fungerande rutiner för att hantera och samordna insatserna när väl olyckan varit framme är vi i alliansen överens om att behöver skapa en tydligare krisledningsfunktion. Därför har alliansregeringen gett i uppdrag till att utreda och lämna förslag till hur en nationell krishanteringsfunktion i ska utformas. Utgångspunkten för den utredningen är att skapa bästa möjliga förutsättningar för en effektiv krishantering i . Huvuduppgiften i en krissituation ska vara att tillgodose behovet av samordning mellan dels regeringens åtgärder, dels de centrala myndigheternas åtgärder. Funktionen ska kunna aktiveras i krissituationer som främst berör den nationella nivån, där det finns behov av samordning, och den ska innehålla företrädare för berörda myndigheter. När det gäller behovet av att samordna räddningsinsatser ska man komma ihåg att det finns ett geografiskt områdesansvar i krishanteringssystemet som innebär att kommunerna och länsstyrelserna har ett ansvar för att verka sammanhållande för de gemensamma insatser som krävs för att förebygga och hantera kriser. De ska se till att myndigheter, organisationer och företag samarbetar vid en extraordinär händelse, detta medan det på nationell nivå är regeringen som är områdesansvarig. Vad gäller räddningsinsatser ansvarar varje kommun för räddningstjänsten inom den egna kommunens område, förutom statlig räddningstjänst såsom flygräddning och sjöräddning. Om det behövs omfattande räddningsinsatser i får ta över ansvaret för räddningstjänsten i de kommuner som berörs av insatserna. Regeringen kan också uppdra åt någon annan statlig myndighet att ta över ansvaret för räddningstjänsten under sådana förhållanden. När olyckan väl varit framme och åstadkommit stora skador i samhället måste det finnas en möjlighet att söka hjälp för återuppbyggnad. Utskottet har tidigare uttalat att regeringen bör utreda möjligheterna till ekonomisk kompensation för de stora ekonomiska förluster som orsakades av stormen i . Utskottet står fast vid den uppfattningen, och vi klargör att katastrofdrabbade kommuner bör ha en möjlighet till tydligt och förutsägbart regelverk för ekonomiskt stöd från staten. Även på den punkten har alliansregeringen levererat och gör en översyn av katastrofersättning och finansiering av stöd och hjälp till . Uppdraget innebär bland annat att man mot bakgrund av en bedömning av grunderna för det statliga åtagandet ska lämna förslag om i vilken utsträckning staten bör ansvara för finansieringen av ersättningen till kommunerna vid stora olyckor och katastrofer och i vilken grad finansieringen bör ske på annat sätt. I detta ligger även att utvärdera nuvarande former för ersättning. Vi vill trots det framhålla betydelsen av det förebyggande arbetet. Det är viktigt att incitamentet för sådana insatser stimuleras och inte elimineras. Förebyggande åtgärder bör vidtas av bland annat markägare, företag, försäkringsbolag och myndigheter. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer vidta åtgärder för att förbättra samordningen av arbetet med att förebygga och mildra effekterna av naturkatastrofer. Ett särskilt anslag finns i budgeten för bidrag till de kommuner som vidtar förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Och regeringen höjde anslaget för åren 20072009, från 25 miljoner till . För dem som drabbats av de senaste årens många naturolyckor är en debatt i en klen tröst. Tänk på alla dem som drabbades av orkanen , där 341 000 hushåll blev strömlösa och skog fälldes. Tänk på dem som drabbades av stormen . Den orsakade fyra döda och gjorde så att 275 000 hushåll saknade ström och 60 00070 000 hushåll var utan telefon. Tänk på översvämningen i som orsakades av regn och ledde till att som mest hade en vattennivå som var över den normala. För dessa människor måste vi i bygga upp en fungerande krishanteringsverksamhet som inriktar sig på förebyggande åtgärder, effektiv krisledning och tydliga regelverk för ekonomiskt stöd för att bygga upp det som skadats. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. 90 () replik: Som jag sade i mitt inledningsanförande och kanske kan återupprepa om det har tillkommit någon ny åhörare är det när en nationell kris inträffar väsentligt att det också finns en nationell samling. Jag har inte hört några argument om varför den utredning som påbörjade inte fick slutföras så att vi kunde ta en parlamentarisk diskussion om hur en katastrofsituation ska ledas och hanteras. Det är helt glasklart att det ska vara fråga om snabbhet, tydlig ledning och ekonomiska resurser. Jag kan inte förstå varför det ska vara en ny myndighet under överinseende när det finns myndigheter som är kunniga och kapabla. Det är bara att någon myndighet ska utses att leda ett sådant arbete. Vem och hur det ska gå till är en annan fråga. Det finns resurser, och det finns kapacitet. Det är bara fråga om att tydligt tala om vem som ska leda det hela. Det är synd att diskussionen inte kan fortsätta. Jag hade en annan fråga som jag hoppades få svar på. Varför tog den nya regeringen bort anslaget på 300 miljoner för oförutsedda utgifter som fanns i Socialdemokraternas budgetalternativ som skulle användas för kommuner eller andra myndigheter som hade drabbats av extra kostnader vid mindre katastrofer, till exempel översvämningar och snöstormar? Varför togs i en sådan fond bort? 91 () replik: För tv-tittarna där hemma kanske den här debatten förefaller lite konstig när från Socialdemokraternas sida säger exakt samma sak som utskottsmajoriteten har lagt fram i betänkandet. Vi är nämligen överens om målet, det vill säga att det ska finnas en effektiv krissamordning på nationell nivå i . Det som skiljer oss i alliansen mot oppositionen är att vi inte vill införa någon ny supermyndighet eller att ansvaret ska läggas under någon annan myndighet. Vi har gett tydliga ramar till utredningen om att vi vill att ledningen ska ligga i . I ditt anförande var du orolig över hur alliansregeringen skulle klara en krissituation med en ledning på nationell nivå. Men Socialdemokraternas erfarenheter från tsunamikatastrofen var inte heller så betryggande. Det var inte myndigheterna som felade, och det pekar många utredningar på, utan det var tryck-på-knappen-funktionen som det var fel på. Det vill vi lösa genom att inrätta en effektiv krissamordning under . Sedan var det frågan om de 300 miljonerna. Under den timme frågestunden pågick försökte vi kontrollera summan. Varken vi eller någon från försvarsutskottets kansli har lyckats hitta några 300 miljoner i försvarsutskottets budgetar. Det kan ha varit något som har funnits i ert eget budgetalternativ, men eftersom ni förlorade valet är det inte något som finns med i regeringens budget. 92 () replik: Pengar är pengar oavsett vems förslaget är. Det är helt klart. Vi hade byggt upp fonden under ett flertal år. Om vi hade fått fullfölja hade den varit på 300 miljoner. Den fonden tog ni bort. I stället tillsatte ni en utredning. Då blir mina retoriska frågor följande: Vilken trygghet finns för kommuner och andra som behöver ansöka om pengar? Är det en resurs på 300 miljoner som är en trygghet eller är det en utredning som är en trygghet? Ska det vara snabbt och tydligt ska det också finnas ekonomiska resurser så att det inte behöver bli något schackrande om vem som ska göra vad. Då behövs ekonomiska muskler, inte utredningar. Jag har inte sagt att det ska skapas en myndighet av större karaktär. Det ska vara en myndighet som har huvudansvaret. Det behöver inte alls byggas ut. Det har varit ett försök i lite mindre skala där olika myndigheter på har samarbetat ungefär med den tanken Gotsam. Det har varit en försöksverksamhet där olika myndigheter har samverkat och det har funnits en ledningsfunktion. Det har fungerat alldeles utmärkt och fått bra omdömen, och med hjälp av ekonomiska resurser har arbetet blivit effektivare och billigare. Det kanske inte hör till denna debatt, men det är sorgligt att det har aviserats att ni tänker lägga ned Gotsam också. Det blir många tomma ord om utredningar och förhoppningar om att ska vara en ledande funktion. Som jag sade tidigare: Regeringen tror sig om mycket, men det enda regeringen har åstadkommit är att försämra för arbetslösa och sjuka. Någon krisledningsfunktion är man inte kapabel till. 93 () replik: Det var många olika politikområden på en gång. Jag tänker koncentrera mitt svar på försvarspolitiken. Som jag sade i min tidigare replik har varken alliansen eller försvarsutskottets kansli hittat de i försvarsbudgeten. Det kan ha varit något som ni har haft med i ert eget budgetalternativ, men det är inte pengar som ni har lagt fram förslag om och inte heller under beredningen i utskottet av betänkandet. Jag förstår inte varifrån påståendet kommer. Däremot kan jag säga att vi i alliansen håller med om att det behöver finnas en effektiv krisledning och faktiska pengar för att vidta förebyggande åtgärder mot naturolyckor . Därför har alliansregeringen näst intill dubblat anslaget i budgeten för 20072009 till en kassa för kommuner att söka bidrag ur för arbetet med förebyggande åtgärder. Det är nästan dubbelt så mycket pengar som ni tyckte att det var värt att satsa på förebyggande åtgärder. Ni ska inte påstå att felet ligger hos oss. Jag kan hålla med om att vi i alliansen inte ska överutreda allt som vi lägger fram förslag om. Men det låter lite konstigt eftersom ni kommer från en regering som har varit världsmästare i utredningar i det här landet. När det gäller frågan om en effektiv krisledning vill jag återigen påtala att de erfarenheter som har av olika naturkatastrofer inte är goda vad gäller krisledningssituationen. Senast vid raserades hela verksamheten. Vi försöker nu bygga upp detta med hjälp av en grundlig utredning i botten. 94 (): Det är viktiga frågor som behandlas i betänkandet, vilket lyfte fram i sin inledning och som vi är överens om. Det är bra att frågorna engagerar, och det är bra att riksdagsledamöterna väcker motioner. Det är roligt och glädjande att det är frågor som ligger inom försvarsutskottets område. Lika viktigt och angeläget som det är att ha en så bred samsyn som möjligt i försvarspolitiken är det viktigt att vi har den samsynen vad gäller frågor om kriser generellt. Vi är överens i det allra mesta, vilket framgår av att det är bara tre reservationer varav den tredje vi egentligen är överens om. Jag ska lyfta fram några frågor ur betänkandet. En viktig fråga som tas upp är att kommuner ska få en bra ekonomisk ersättning vid naturkatastrofer. Vi lyfter fram i utskottet, liksom vi gjorde , att det är viktigt att utreda förutsättningarna för att skapa en fond där kommuner kan ansöka om bidrag när det händer stora katastrofer. har en reservation och vill att fonden ska kallas för en klimatfond, annars blir det fel. föreslår dessutom en utredning om en fond vid sidan om klimatfonden för övriga katastrofer. Jag tycker att det är lite mer praktiskt att ha en katastroffond. Självfallet har många katastrofer sin utgångspunkt i klimatförsämringar, flera stormar och så vidare, och det fastlås i utskottets betänkande. Jag känner ändå att vi är rätt överens om inriktningen. Jag noterar att Socialdemokraterna är med på att titta på frågan. Sedan säger att det fanns 250 miljoner som borde ha funnits kvar. Då hade allt varit guld och gröna skogar. Vi har lyckats utreda att det inte har funnits någon fond, utan det finns ett anslag till kommunerna på . Där fanns 250 miljoner som kommunerna kunde ansöka om bidrag från. För årets budgetproposition fattade ett beslut med följande motivering: Man ser med tillfredsställelse på att regeringen presenterar flera förslag till åtgärder som förbättrar kommunernas och landstingens ekonomiska situation. Med de åtgärderna i botten togs det anslaget bort, det vill säga 300 miljoner av 72 849 miljoner. Så var det med det. Det viktiga tycker jag ändå är att vi är överens om att utreda förutsättningarna för en katastroffond. Det är mycket bra. Vi berör också telefonnätets driftsäkerhet, också den naturkatastrofkopplad. Vi är också här överens om att det behövs bättre åtgärder än . Det har hänt saker när det gäller skadestånd när man inte får sin el i . På telefonsidan är det inte lika bra. Infrastrukturminister har här i kammaren sagt att hon följer frågan och avser att vidta åtgärder. En åtgärd som kan diskuteras är att även drabbade telekonsumenter ska kunna få ersättning av sina operatörer, men vi får väl se vad regeringen återkommer med. Vad gäller diskussionen om var krishantering ska ske, hos myndigheter eller hos regeringen, var oroad över den nya regeringens kapacitet och förmåga att organisera situationen, men han kände uppenbarligen en stark trygghet i hur den förra regeringen skötte det hela. Ni har ju haft ett antal decennier på er att finslipa upplägget där, men det ni kom till skott med var flera utredningar som pågår. Jag delar grundläggande uppfattning att det här är frågor som vi bör vara överens om och hitta bra lösningar på. är det två utredningar som jobbar.