prot · GU0993 · 2007-04-18 00:00:00 — Energiomställningen rymmer en enorm potential i tillväxt, arbetstillfällen och för ett uthålligt samhälle. Satsningen på förnybar energi kommer att vara en stor möjlighet för svenska företag att ge nya jobb och nya intäkter som också kan betala välfärden. Det finns ingen motsättning mellan miljösatsningar och ekonomisk tillväxt. Tvärtom är de varandras förutsättningar. Klimatförändringen är vår största globala utmaning. Därför vill vi bryta beroende av olja . Då ska inga bostäder behöva värmas med olja, ingen bilist vara ensidigt hänvisad till bensin, och det ska alltid finnas bättre alternativ än olja. Andelen förnybar energi i elproduktion, uppvärmning och transporter måste öka kraftigt. De egna inhemska jord- och skogsbruken kan förse oss med en stor del av den energi vi behöver i form av biomassa och den andra generationens biodrivmedel. Vi vill bygga ut vindkraften, och energieffektiviteten i bostäder, lokaler samt i industrin måste höjas. Offentlig upphandling måste fungera som hävstång för introduktion av miljö- och energiriktig teknik och transporter. Kärnkraften är inte långsiktigt hållbar. Den måste ersättas av förnybar energi med hänsyn tagen till jobb, konkurrenskraft och trygg energiförsörjning. En eventuell utbyggnad av naturgasnäten ska ske helt och hållet på kommersiella villkor. Energipolitiken ska säkra den framtida energiförsörjningen och vara en motor i omställningen av . Vår energipolitik vilar på tre ben: ökad produktion av förnybar energi, energieffektivisering samt åtgärder för en bättre fungerande elmarknad med trygga och starka konsumenter. För att kunna genomföra en bra och ansvarsfull energipolitik måste vi använda oss av ekonomiska styrmedel. I har vi med stor framgång använt oss av detta . Som exempel kan nämnas elcertifikaten, handel med utsläppsrätter som är relativt nytt, koldioxidskatten, och det finns flera bra exempel. Vi måste fortsätta på denna inslagna väg. Förändringen av klimatet innebär att vi skyndsamt måste fortsätta att få fram avgörande förslag på hur vi kan lägga om vår energianvändning till mer förnybara energikällor. Jag ser fram emot, när de förslagen kommer, att ha en fortsatt debatt i frågan. I detta anförande instämde , och (alla s). 198 (): Ett antal av motionerna i det här betänkandet handlar om beskattning av bränsle, el, drivmedel och kärnkraft. När det gäller motionerna från Vänstern och utgår dessa från en ökad beskattning. De har fortfarande inte insett att miljön, och då speciellt koldioxidutsläppen och den globala uppvärmningen, är ett globalt problem. Statsminister har sagt: Det hjälper inte om alla svenskar ställer bilen och börjar cykla om i stället alla kineser ställer cykeln och börjar åka bil. landsteg den första människan på månen. När satte ned foten sade han: Detta är ett litet steg för människan men ett stort steg för mänskligheten. De flesta av oss som är tillräckligt gamla kommer ihåg det. Vi måste angripa den globala uppvärmningen på exakt samma sätt. Ett litet steg för varje människa ger ett stort steg för mänskligheten. Vi måste därför se till att alla människor och alla länder tar sitt ansvar. Vi kan inte se som en liten isolerad ö. Vi räddar inte världen om bara vi sänker våra koldioxidutsläpp dramatiskt. Tyvärr är det inte så enkelt. Vi tar ett exempel. Den svenska stålindustrin är elintensiv men använder dock en miljömässigt ren el. Om vi i stället tvingar denna och andra industrier utomlands till ett land som använder smutsig, vad blir resultatet av det? Vi förlorar jobben, och miljön förlorar på detta. Är det en ansvarsfull miljöpolitik? och Vänstern tycker tydligen det, eller så har de satt på sig de svenska skyddsglasögonen. vill i en motion höja effektskatten på kärnkraft för att finansiera eventuella kostnader för kärnkraftsolyckor. Vi har redan en effektskatt på kärnkraft som finns bland annat för riskkostnaderna. Regeringen har däremot i vårbudgeten aviserat att se över behovet att höja avgifter för kärnkraften för att finansiera en förstärkning av tillsynsmyndigheternas verksamhet. Det är dock oerhört viktigt att vi har ett fortsatt samarbete med när det gäller kärnkraftssäkerheten. Det är därifrån den stora risken kommer. Det finns ju fortfarande kvar reaktorer av Tjernobyltyp. Vänstern vill ha en klimatskatt på inrikesflyget. Men för att det ska bli effektivt utan att vara konkurrenssnedvridande måste många fler länder med. Kommissionen har därför sagt att man 2011 vill införliva flyget i i utsläppsrätterna. Det kommer då att gälla internationella och nationella flygningar mellan EU-flygplatser. vill man också få med flygningar till och från EU. släpper bara ut en del säger , men om jag är snäll kan jag säga av hela världens koldioxidutsläpp. Problemen försvinner alltså inte om vi så skulle minska våra utsläpp till noll. Det enda som skulle hända är att vårt land inte blev ett attraktivt land att leva i. Jag skulle vilja påstå att den nuvarande regeringen arbetar hårt för att göra till att attraktivt land, som man ser den oerhörda vikten av att få med världens övriga länder för att minska användandet av fossila bränslen. Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU12. 199 () replik: Om hela världen ska vara med och ta sitt ansvar för klimatförändringarna så innebär inte det att hela världen utom ska ta sitt ansvar. Självklart måste även vara med, och såsom varande ett rikt land är faktiskt en av de stora bovarna. Det är inte som står för de största koldioxidutsläppen per person, även om folk där är de som kommer att få dras med de värsta konsekvenserna. Jag tycker att det är djupt omoraliskt att säga att bara för att vi är ganska få i så behöver vi inte göra någonting. kan säkert också dela upp sig i kvarter och byar och säga: Den här lilla byn spelar inte så stor roll, så då behöver inte vi heller göra någonting. Självklart måste , med de goda förutsättningar vi har, gå i täten för att ta ansvar för klimatförändringarna, och självklart ska vi göra det på ett förnuftigt sätt. Det är precis som säger: Om vi använder vår beskattning så att olika företag flyttar utomlands och smutsar ned där i stället så har vi inte vunnit så mycket. Men då vill jag att också pekar ut var i det här betänkandet vi har förslag som enbart innebär att företagen flyttar utomlands. Vad gäller kärnkraften borde det vara ganska rimligt att en bransch som varit väldigt tungt subventionerad under uppbyggnadsfasen faktiskt nu får vara med och betala en större andel av de riskkostnader man faktiskt har. Flygskatten har vi också diskuterat mycket. Visst, det är jättefint om man kan få med fler länder på en flygskatt, eller om man hellre vill ha handel med utsläppsrätter. Men det här kommer ju, precis som du säger, inte att träda i kraft förrän , och vad ska vi göra fram till dess? Ska vi bara stillatigande se på hur flyget fortsätter att öka och fortsätter att spy ut koldioxid? Det tycker inte jag. 200 () replik: Vi går ju redan i täten i . Vi är i täten. Vi har höga skatter på energi. Vi har höga skatter på miljöfarliga fossila bränslen. Hur långt i täten ska vi gå? Ska vi gå så långt fram i täten att ingen ser oss? Givetvis ska vi fortfarande ligga i täten, men vi ligger ju där! Däremot behöver vi inte överbeskatta oss. Det står inte rakt ut i betänkandet att industrin kommer att flytta, men vi vet ju det. Flera företag har ju redan aviserat att de vill flytta ur landet på grund av de höga elpriserna. Börjar vi titta på elpriserna så ser vi att det är energiskatterna som står för de största ökningarna . kom ju här med en rapport om det. Den visar, vilket man ser om man tittar i tabellerna där, att speciellt , då elcertifikaten kom, så drog det iväg. Det är den delen som är det stora. Vi satte ju stopp för flygskatten i , för den är snedvridande, och den är inte bra för konkurrensen. , du får väl köpa egna utsläppsrätter om du flyger! Man får väl bygga på lite frivillighet. Jag tror att det finns en stor vilja att vara miljövänlig, men vi kan inte vara det in absurdum, utan det måste finnas något slags realitet i det hela. 201 () replik: Jag tycker snarare att vi inte ska vara omiljövänliga in absurdum men det är vad jag tycker. Om vi ska prata om industrin som skulle flytta utomlands så kan jag säga att vi ju redan nu har olika former av nedsättningar och undantag för industrin, särskilt för den energiintensiva industrin, och här finns inga förslag om att vi ska höja beskattningen för den energiintensiva industrin. Jag tror att kan vara tämligen lugn. Vad gäller flygskatterna i den mån jag över huvud taget flyger, vilket jag verkligen försöker undvika så köper jag utsläppsrätter, som när vi åkte med utskottet till . Gjorde ni det? Men jag tror inte att vi bara kan förlita oss på det, utan på något sätt måste vi faktiskt ta vårt ansvar inte bara lita på att människor köper utsläppsrätter utan se till att flyget får vara med och betala sina samhällskostnader. säger att det snedvrider konkurrensen om flyget får vara med och betala sina samhällsekonomiska kostnader. Men det är ju precis det som är problemet , nämligen att flyget inte betalar sina samhällsekonomiska kostnader. Det om något snedvrider konkurrensen. 202 () replik: Jag vet inte om tycker att skåningarna ska åka till och flyga därifrån i stället för från då, för det kommer ju att bli resultatet. Resultatet om man höjer kommer att bli att de i norra delen av har svårt att ta sig söderut. Jag åker väldigt gärna tåg också, om jag kan, men vi har ett avlångt land. Vi måste flyga ibland för att hinna. Okej, då kan man tycka: Ja, men varför har vi så bråttom? Men det är ju faktiskt så i det här samhället. Vi har bråttom, och vi måste ha det ibland, för tid är pengar. Vi måste helt klart ha möjlighet att flyga i , och så får vi vänta till 2011, tills vi får utsläppsrätter för flyget. Jag kan inte se några större problem med det. 203 (): Behandlingen av allmänna motioner kring energiskatter med mera är ett omfattande område, och jag ska enbart kommentera ett axplock av de motioner som finns i det här ärendet. vill jag passa på att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. röjde regeringen upp efter den gamla regeringen vad gäller att skapa rimliga förutsättningar för satsningar inom bioenergiområdet. Det innebar bland annat att man snabbt hemställde hos EU att skatten för vegetabiliska oljor inte skulle träda i kraft. är EU-lagstiftningen sådan att en skatt på vegetabiliska oljor som används för uppvärmning trots allt måste införas, och så skedde . har därför beviljat anstånd med skatteuppbörden för de företag som har den här tillverkningen tills vidare, och förhoppningen är nu att EU snabbt kommer att bevilja skattebefrielse . Det hade varit enklare om den tidigare regeringen hade sökt anstånd , så att de företag som sysslar med sådan här produktion inte hade behövt oroa sig för framtiden. Det här är ju ofta företag som ligger i gränslandet mellan forskning och produktion. De är alltså känsliga för de ekonomiska belastningar som skatten innebär. Synsättet om långsiktiga spelregler på det här området, på företagarområdet och på områden som ska ha långsiktigt hållbar utveckling är direkt nödvändigt om vi ska få en önskvärd utveckling. Det gäller inte minst satsningen på alternativa drivmedel. Om privata, kommuner eller privata och kommuner i samverkan startar biogasproduktion, som innebär stora ekonomiska åtaganden, så ska man känna till de långsiktiga spelreglerna. Den ansats och inriktning som utskottets skrivning har visar den ambitionen. Två motioner finns om höjning av skatten på avfall. Införandet av den här skatten innebar en gigantisk höjning av hushållens kostnader utan några miljömässigt positiva effekter. Jag rekommenderar motionärerna att ta upp en diskussion med era kommunala företrädare i den här frågan. Få är de som har förstått det positiva med den här skatten. Inriktningen bör i stället vara att den här skatten avskaffas för att ge människor rimligare boendekostnader. Jag har förhoppningen att avskaffandet av den här skatten aktualiseras i höstbudgeten. Båtskatten tas upp i en motion, och det förvånar mig något. Jag hade ett meningsutbyte med förre finansministern i frågan . Han var mycket tydlig med att från Socialdemokraternas sida var det inte aktuellt att införa någon båtskatt. har vi en s-motion i frågan. Jag delar åsikt. Det gör också alliansen. Vi ska inte ha någon båtskatt i . Innehav och bruket av båtar kräver inte heller registrering. och alliansen anser att om en registrering ska införas bör det vara en uppgift för försäkringsbolagen, inte för staten. Däremot kan det vara önskvärt att införa förarbevis för snabba båtar. Beträffande skatt på socker har jag en viss sympati för den motionen. Jag har själv motionerat i frågan under . har det blivit allt tydligare att sockret är en hälsofälla, och ur ett folkhälsoperspektiv är det inte bra. Internets frammarsch och det ökande datorspelandet som ungdomar ägnar sig åt gör att man rör sig alldeles för lite. äter man alltför ofta chips och godis och dricker läsk när man sitter framför datorn. Resultatet blir övervikt och fetma, inte minst hos just barn och ungdomar. Det är ett växande problem. Jag har förståelse för motionären och instämmer i att vi måste ta ett ansvar för att inte få samma bedrövliga utveckling på detta område som i . Man frågar sig vem som bär ansvaret för att vi drabbats av sockerbomben och vem som ska bära ansvaret för att råda bot mot den. Är det skolan? Är det föräldrarna? Är det samhället i stort? Eller är det den enskilde individen? Enligt min mening har alla ett ansvar. Skolan och föräldrarna har givetvis det tyngsta ansvaret för våra ungdomar. beskattas inte läsk, choklad och annat godis mer än andra konsumtionsvaror, men att använda sig av punktskatter som styrmedel för att minska konsumtionen av socker är inte den väg som vi från sida ser som den bästa lösningen på problemet. Vi vill gå en annan väg. I stället för påbud i form av skatter som begränsar individens valmöjligheter och ansvarstagande föredrar vi ett ökat informationsutbud om sockrets hälsoeffekter. Skolan bör ges möjligheter att servera hälsosammare mat. Godiset bör slopas i kafeteriorna. Man måste fokusera på frukt och andra hälsosamma alternativ och ge utrymme för mer motion i läroplanen, exempelvis i form av obligatoriska morgonpromenader. Förtroendevalda på alla nivåer har ett ansvar för att detta sköts på ett bra sätt till gagn för den unga, växande generationen. Vi tror inte att vi genom fler lagar och förordningar vinner framtiden. Det gör vi genom information, förståelse och medkänsla. Med detta yrkar jag än en gång bifall till utskottets förslag under samtliga punkter. 204 () replik: tar upp ett antal bra idéer om hur vi tillsammans kan arbeta för att minska problemen med övervikt i samhället. Däremot ställer jag mig skeptisk till att information är den enda vägen. Jag tror att de flesta i samhället har åtminstone lite hum om att socker inte är jättenyttigt. Ändå ser vi att sockerkonsumtionen är skrämmande hög och att fetman breder ut sig även bland barn och unga. Att ha skatt på socker är på intet sätt oproblematiskt, och det har vi heller aldrig hävdat. Däremot hävdar vi att man bör titta på förutsättningarna för att kunna ha en punktskatt på socker i , på samma sätt som i vissa andra länder. Den måste givetvis utformas på ett rimligt sätt. Det kanske inte är rimligt att man sitter och, vad vet jag, väger sockerinnehållet i minsta lilla maträtt. Men sådana uppenbart enkla saker som läsk och godis skulle man kunna belägga med punktskatt för att på så sätt göra det tydligare och kanske också enklare för människor att göra de hälsosamma valen. När det gäller avfallsskatten är de miljöpartistiska politiker som jag talat med i kommunerna givetvis enbart positiva. Jag kan dock tänka mig att det ser lite annorlunda ut på centerhåll. Jag skulle därför gärna vilja att berättade på vilket sätt den inte haft några miljöeffekter. Normalt är det ju så att om det blir dyrare för avfallsbolagen att förbränna sina sopor ser de kanske över möjligheterna att öka utsorteringen och på så sätt öka återvinningen i stället för att bara skicka saker till förbränning, saker som alltså skulle kunna användas på ett miljömässigt riktigare sätt. 205 () replik: Naturligtvis kan man inte med enbart information komma åt sockerbomben bland våra ungdomar, utan det handlar om en mängd olika åtgärder. Information är dock viktigt i sammanhanget. Skolan har en viktig roll. Föräldrarna har en viktig roll. Vi måste vid matproduktionen i skolorna tänka efter hur vi producerar maten för att därigenom försöka eliminera sockret så mycket som möjligt. Dessutom behöver vi öka motionen i skolorna. Om vi ser på gymnastik, lek och idrott, som det hette , har den i mångt och mycket försvunnit, och det är inte en bra utveckling. Vi vill använda mer morötter än piska, vilket en punktbeskattning skulle innebära. Vad gäller BRAS-skatten hade vi en livlig debatt om just den frågan. Den bygger på sortering av hushållsavfallet där man ska komma åt plasten. Tekniken för att kunna sortera ut den finns inte . Dessutom betalar vi schablonmässigt efter vikt. Kostnaden smetas alltså ut rakt av på alla konsumenter. I mitt hemlän har det skett en ökning av kostnaden på mellan för hushållen. Det är en enorm ökning. Om vi tittar på utvecklingen av avfallsavgifterna ser vi att ingen annan kostnad i samhället haft en sådan utveckling. Den är enorm. Detta sker dessutom i ett sammanhang där vi ska motivera människor att källsortera ännu mer. Den skatten har gjort mer skada än nytta. 206 () replik: tar upp olika åtgärder för att minska fetman. Dessa är givetvis inte på något sätt oförenliga med en eventuell punktskatt på socker, och definitivt inte med en utredning om det. Avfallsskatten är fortfarande tänkt att gynna en ökad utsortering. Det behöver inte nödvändigtvis ske maskinellt, utan avfallsbolagen kan få anledning att differentiera sina taxor för att på så sätt kanske uppmuntra människor till att källsortera på ett tydligare sätt. Man ska också komma ihåg att detta inte är en isolerad skattehöjning. Den ingår i en grön skatteväxling där man sänker skatten på inkomst lika mycket som man höjer den på avfall. För hushållen som helhet går det jämnt ut. Det handlar alltså inte om ytterligare pålagor. 207 () replik: Vad gäller punktskatt på socker kan jag väl sträcka mig så långt som till att säga om jag går tillbaka till min tidigare motion att om vi inte kommer till rätta med problemet på något annat sätt är jag personligen villig att diskutera frågan. Det är dock inte aktuellt . Det är för . Vi måste först pröva övriga vägar. Vad gäller avfallsskatten har den fått en direkt fiskal framtoning. I mitt hemlän har man nu kunnat motivera människorna att källsortera, eftersom vi fått en biogasproduktion där man använder sopor och biogrödor som man blandar och förgasar. Helt plötsligt har människor sett vitsen med att källsortera och sett att de får ut någonting av det. De får en bättre miljö, de får vettiga kostnader om de använder gas när de kör bil och så vidare. BRAS-skatten har inte nått sitt syfte, nämligen att sortera ut de varor som den var tänkt att utsortera. Man får dessutom betala skatt för de bioprodukter som finns i hushållsavfallet papper, trä och liknande. Det är alltså en helt felaktig inriktning. Om man ska ha den skatten då ska man också kunna motivera den, och människor måste ha förståelse för att den införs. I det här fallet är den enbart en kostnad för hushållen. 208 () replik: Det var mycket jag reagerade på i inlägg, och det var kanske syftet. Han sade bland annat att nya kvastar ska sopa och att det finns mycket att röja upp bland energiskatterna. Jag blir lite förvånad med tanke på att ju tidigare haft en linje där man varit tydlig med att det ska ske en omställning av energisystemet. Ett bra incitament för oss politiker är att använda just skatter för att styra mot en förändring. Det kan naturligtvis finnas enskilda delar som kanske inte slår klockrent gentemot det som var syftet i vår tidigare gemensamma energipolitik, och dem ska man givetvis rätta till. Men jag tror att våra åtgärder trots allt lett till en ganska bra utveckling på det här området. I vårpropositionen skriver ni till exempel att importen av råolja går ned och så vidare. Det är naturligtvis ett resultat av våra gemensamma tidigare ansträngningar. Du var inne på båtskatten. Det är naturligtvis så att varje enskild ledamot har rätt att lägga fram sina motioner, precis som du talade om när det handlade om sockerskatten. Om jag också ska bli personlig: Varför har vi skatt på skotrar när vi inte kan ha det på båtar? Det finns ju inregistrering på skotrar, men varför kan man inte ha det på båtar? Man kan ha ett ganska bra system även för det. Jag vill gärna att du förtydligar vad du menar med att röja upp bland skatterna. 209 () replik: Vad gäller båtskatten vill jag anknyta till diskussionen och verkligen betona att det inte är aktuellt att införa någon båtskatt. Jag tycker också att i sitt svar till mig på den frågan var mycket tydlig. Det är givetvis så att alla enskilda ledamöter har rätt att skriva i stort sett vilka motioner de vill, men jag vill ändå betona det eftersom det ingår i begreppet med mera i det här sammanhanget. Skatter är självklart ett mycket bra styrmedel för att få en bättre miljö. Så är det. Det tror jag att vi är helt överens om. Men det specifika fall som jag hänsyftar på gäller vegetabiliska oljor. Vi har företag i som är på gränsen mellan forskning och produktion av rapsoljor och liknande. Om den här skatten infördes och man skulle behöva lägga ut pengarna skulle hela företaget, hela idén gå över styr. utvecklar man i stället verksamheten, och industriell produktion kommer förmodligen att komma i gång . Men man är oerhört känslig i det här sammanhanget. När man har insikt i att den här typen av företagsverksamhet finns bör man också söka dispens ifrån den skatt som EU säger att vi ska ha. Man har ju haft den dispensen tidigare varför inte förlänga den? Förmodligen är det någon miss gjord av regeringen. Det är den jag påtalar. 210 () replik: Alla misstag ska naturligtvis rättas till, och det är bra när de upptäcks . Men att för den skull kalla det att röja upp tyckte jag var lite häftigt. Du var också inne på avfallsskatten som vi mycket riktigt införde . Vi betalar eller någonting sådant i koldioxidskatt på det avfall som förbränns. Om jag inte missminner mig hade vi också en skrivning om att det här var något som vi införde för att vi skulle komma i gång, för att likställa avfall som förbränns med annat avfall, så att det så att säga inte skulle vara billigare att lämna det till förbränning. Vi skulle fortsätta att enligt den pyramid som EU har sagt att vi ska ha med återanvändning och så vidare se till att vi effektuerar det sättet att sortera sopor. Därför infördes denna skatt. Men man skulle fortsätta att titta på det för att få en bättre och effektivare miljöstyrning, och det förutsätter jag att man gör i regeringen för att hitta det bästa sättet att följa skatten. Det har varit en enorm debatt om sockerskatten. Jag tror att en skatt kanske inte är det bästa, men jag kan instämma i att vi måste hitta ett sätt att komma ifrån det höga intaget av varor som inte är nödvändiga, det vill säga godis, läsk och så vidare. Jag kan också, såsom kommande från , se att debatten om sockerskatten har varit till viss skada för en del företag som använder socker som till exempel konserveringsmedel. 211 () replik: Vad gäller sockret tror jag att vi är överens om målsättningen. Sedan gäller det att hitta de vägar som är mest lämpliga. Vad gäller avfallsskatten har jag full respekt för den ambition som man har haft. Hade tekniken funnits och fungerat hade det förmodligen varit ett rätt så bra styrmedel. Men tekniken finns inte. Det blir en direkt fiskal fråga. Det blir en direkt pålaga på hushållen.