prot · GV0911 · 2007-10-17 00:00:00 — Men om vi inte bli lyckligare av tillväxt, vad ska vi då ha den till? För att finansiera den offentliga välfärden, blir oftast svaret. Det motiveras med att tillväxt ger högre löner och därmed högre skatteintäkter. Däremot talar man inte lika ofta om att den också kan ge högre kostnader. Tillväxt uppstår i allmänhet genom produktivitetsökningar. Vi kan helt enkelt producera mer med samma mängd resurser, må det vara kapital, arbete eller naturresurser. När arbetstagaren producerar mer kan den också kräva högre lön. Problemet är att produktivitetsökningar är så mycket lättare att uppnå inom varuproduktionen än bland de tjänster som den offentliga sektorn är så rik på. Med en ny maskin kan man kanske producera fler saxar per anställd, men hur undervisar man fler barn per lärare utan att försämra undervisningen? Hur vårdar man fler personer per vårdare utan att vården blir sämre? Tillväxten kommer därför med nödvändighet att koncentreras till det privata näringslivet och framför allt varuproduktionen. Däremot vill troligtvis även de offentliganställda få högre löner om de privatanställda får det. Så vill man inte öka löneklyftorna mellan privat- och offentliganställda blir man helt enkelt tvungen att se hur de ökade skatteintäkterna äts upp av höjda löner. Och var tillväxten inte till så stor nytta för välfärden. Lika lite som vi ska blåsa upp tillväxtens välsignelser ska vi blåsa upp dess nackdelar eller för den delen släta över dem. Det finns inte ett enkelt linjärt samband mellan tillväxt och miljöförstöring, helt enkelt för att tillväxtens nivå inte säger något om dess innehåll. På samma sätt som lyckan hos en befolkning troligtvis är annorlunda om tillväxten består av kanoner eller dansföreställningar så påverkar det såklart också miljöpåverkan. Med modern teknik och med större tyngdpunkt på tjänsteproduktion framför varuproduktion kan tillväxtens miljöpåverkan minska. Däremot ska det till rätt djärva antaganden för att hävda att vi kan ha dagens nivå på tillväxt med noll miljöpåverkan. Och handen på hjärtat: Behöver inte vår miljöpåverkan minska, inte bara öka lite långsammare? Om alla skulle leva som vi i gör skulle vi behöva tre jordklot till. Jag har svårt att se hur vi enbart med ny teknik skulle kunna fixa de tre kloten. har ökad resurseffektivitet i form av ny teknik i allmänhet ätits upp av en ännu snabbare ökande tillväxt. Så det är lite väl optimistiskt att påstå att vi nu har en hållbar tillväxt. Däremot ska vi förstås fortfarande med kraft se till att stödja en utveckling av mer effektiv och resurssnål teknik. Men den tekniken behövs för att minska vår miljöpåverkan, inte för att öka vår konsumtion ytterligare. Det är inte bara användningen av naturresurser som med tiden blir effektivare, utan också användningen av arbetstid. Vi kan antingen välja att jobba lika mycket men tillverka mer eller att tillverka lika mycket men jobba mindre. generationer har ibland valt att minska arbetstiden och ibland att prioritera ökade löner. stiger lönerna i stadig takt, men de som har jobb jobbar lika mycket som förut. Innebär det att folk känner sig nöjda och tycker att de har en bra balans mellan arbete och fritid i sitt liv? Jag tror inte det. Stressen är vår tids gissel. Det gäller både den som sliter med att få ihop vardagen med arbete, hem och familj och den som sliter för att få ett jobb och inte får det. har politikernas svar på det varit att skapa fler jobb, oavsett vad jobben ska producera som vi inte redan har. Kanske borde vi i stället fråga oss om människor skulle bli lyckligare om vi försökte dela jämnare på de jobb vi har. Frågar man människor om de helst skulle vilja ta ut den ökade produktiviteten i form av kortare arbetstid eller höjd lön så svarar kortare arbetstid. Det är kanske dags att dra ned på tempot lite för att inte slita ut människor och miljö? Kanske är det att överge ekonomisk tillväxt som överordnat ekonomiskt mål och i stället fråga oss vad som är den bästa politiken för att människor ska må bra. Jag är inte övertygad om att alla kommer att svara tillväxt. 363 (): Socialdemokraterna har i sin kampanj mot skattesänkningar på arbete döpt om vanliga låg- och medelinkomsttagare till höginkomsttagare. Det är lokalvårdare, förskollärare, poliser, ingenjörer, lärare och så vidare som sägs ingå i gruppen höginkomsttagare. I förhållande till den politik som alliansen har lagt fram lägger Socialdemokraterna stora skattehöjningar i de inkomstlägena. Det är nettobelopp på runt , det vill säga motsvarande brutto. Det är, fru talman, om jobbavdraget för dem som är i arbete som de politiska skiljelinjerna klarast framträder i årets budget. Alliansen fortsätter med skattesänkningar som gör det mer lönsamt för alla att vara i arbete. Vi lägger skattesänkningarna där, Socialdemokraterna höjer skatten för det arbetande . För att klara vår stora skattesänkning inom ramen för en sund finanspolitik under rådande konjunktur har besparingar lagts fram, men också skattehöjningar på vissa punktskatter har varit nödvändiga. Somliga av dessa är välmotiverade i största allmänhet, andra är rent fiskala just för att finansiera skattesänkningar på det viktiga jobbavdraget. Fastighetsskatteomläggningen har kunnat konkretiseras i ett i stort välavvägt förslag. Det är viktigt att notera att det var en mycket stor sänkning av fastighetsskatten som gjordes , i anslutning till regeringsskiftet. Jag har, fru talman, noterat att villaägarnas organisation i sin något märkliga statistiska undersökning helt förbisett den skattesänkning som då genomfördes. Människor fick då sänkt fastighetsskatt som var betydande. Några av dem får 2008 en något höjd fastighetsskatt i relation till detta, men det rör sig om väldigt små belopp. Sänkningen är ju påtaglig för alla om man jämför med förhållandena under valrörelsen. Nästan alla har fått en mycket betydande sänkning i förhållande till vad de skulle ha haft med fortsatt socialdemokratisk politik. Löftet var just att skatten skulle sänkas för alla, men framför allt att den illegitima skatten skulle tas bort. Det gick inte att förutse vad den skulle bli på grund av taxeringsvärden som löpte amok. Slopandet av förmögenhetsskatten är en för hela landet viktig åtgärd. Förmögenhetsskatten skadar hela folkhushållet genom sin destruktiva effekt på samhällsekonomin och investeringsklimatet. Förmögenhetsskatten har drivit företagare och företagsägare ut ur landet. Kapital motsvarande upp emot är placerade utomlands. Man kan nämna stora företag som och Tetrapak, men också mindre. Det har totalt blivit en dränering av kapital som skulle kunna ha arbetat i vårt land så att kapitalskatt på dessa medel kunde ha tillförts landet . Det är viktigt med förmögenhetsskattens slopande eftersom det gynnar oss alla. Det är självklart att det kortsiktigt är de som har betalat förmögenhetsskatten, eller konfiskationsskatten som den kanske borde kallas, som gynnas. Jag tror att bland andra har sagt att förmögenhetsskatten är en frivillig skatt eftersom den fungerar som en schweizerost med många slumpmässiga hål. De som har betalat den och som slipper den nu har naturligtvis kortsiktigt vunnit. är det oerhört väsentligt att den tas bort eftersom den är skadlig för hela folkhushållet. var i där Socialdemokraterna i regeringsställning medverkat till förmögenhetsskattens slopande där. Socialdemokraterna hävdar ingalunda i opposition annat än att det var en bra och riktig åtgärd. Min fråga är: När ska Socialdemokraterna i vårt land ta till sig detta och sluta med att av skär populism försöka vinna poäng på att hävda att man av fördelningspolitiska skäl skulle återinföra skatten? Det är en skatt som i stort sett är slopad i vår omvärld. Just att den är slopad i vår omvärld gör argumentet så starkt för att vi för vår egen skull måste ta steget att slopa den i vårt land. Så länge förmögenhetsskatten finns kvar är den nämligen destruktiv för landet och för alla oss som bor i landet. Dess slopande kommer inte för tidigt när regeringen lägger sitt slutliga förslag. 364 () replik: och blickar mot utlandet och hämtar exempel där. Utlandet blickar mot och undrar varför vi ska slopa fastighetsskatten. Den har absolut ingenting med tillväxt och jobb att göra. OECD-ekonomerna rekommenderar oss i stället att höja den. Det gjorde man . Det är ren moderatretorik som ägnar sig åt. Jag skulle kunna ställa frågan: Vilka skattehöjningar drabbar en höginkomsttagare i ? Ser vi några sådana? väljer att säga att det är vi som kallar de vanliga löntagarna för höginkomsttagare. vet alla att de som gynnas av och politik är just de riktiga höginkomsttagarna. Förmögenhetsskatten är destruktiv, säger och försöker föra i bevis att som finns i utlandet skulle komma tillbaka. Det finns det absolut inga belägg för. 365 () replik: Jag har inte hävdat att 1 000 miljarder återvänder, men det viktiga är att inte ytterligare pengar försvinner ut ur landet. Det är naturligtvis oerhört bra ju fler av dessa miljarder som återvänder. Om förmögenhetsskatten är slopad i vår omvärld utsätter vi oss för risken att få en successiv kapitalflykt. Det skadar oss alla. När man sänker skatter i ett land med höga skatter kommer det alla som bor i landet till del. När man ser till totalsummorna har vi lagt tonvikten av skattesänkningar i jobbskatteavdraget för låg- och mellaninkomsttagarna. Det är självklart att när man sänker skatter kommer det också så kallade höginkomsttagare till del. Är det då några skattehöjningar som, med ordval, drabbar höginkomsttagarna? Det är det ju. Många av skatteändringarna inom punktskatteområdet kommer naturligtvis att drabba även höginkomsttagare. 366 () replik: Det drabbar alla. De som tjänar mest på er skattepolitik är naturligtvis höginkomsttagarna. Det flödar av kapital i . Det flödar av kapital internationellt sett. Jag tror att det blir svårt för och andra att bevisa att 1 000 miljarder skulle återföras till landet. När det gäller förvärvsavdraget blir min fundering: Varför skulle inte pensionärerna omfattas av det? Varför ska de betala högre skatt? Är inte pensionen en inarbetad uppskjuten lön? Borde inte dagens löntagare lägga undan pengar för att säkerställa levnadsvillkoren när de går i pension? När man går i pension hamnar man i en skattechock. anser att vi inte har råd att sänka skatten för pensionärerna. Det vill vi socialdemokrater göra. Instämmer i det? har haft många andra förslag, men fått en knäpp på näsan av statsministern. Hur blir det? Har vi inte råd att sänka för pensionärerna? 367 () replik: För pensionärerna är det viktigt att regeringens politik leder till att de får högre pensioner på grund av förändringarna av inkomstindex. Att vi har lyckats att med vår politik skapa en så kraftigt ökad sysselsättning, som fortsätter att öka, leder till en förändring av inkomstindex som gör att pensionärerna kommer att få mer pension , betydligt mer än vad Socialdemokraterna säger sig kunna åstadkomma genom att ta ut mer skatt av alla för att finansiera ökade pensioner. Det är så som politik ska bedrivas att åstadkomma en ekonomisk tillväxt i landet som gör att det kommer också pensionärerna till del. Det är den politiken som har bedrivits . Pensionärerna kommer att se det , 2009 och 2010. 368 () replik: En lögn blir inte sann för att man uttalar den oftare. Att påstår att det är låg- och medelinkomsttagarna som tjänar på jobbavdraget är ren lögn. Ju mer man tjänar, ju högre inkomst man har, desto mer tjänar man på ert så kallade jobbavdrag det som är förvärvsavdrag. Det är inte låg- och medelinkomsttagarna som har fått de stora skattesänkningarna. Det är era höginkomsttagare, som ni vill köpa röster från. Den lögnen blir inte sann bara för att du upprepar den. Jag har också en fråga när det gäller pensionärer. Det gäller de kvinnliga pensionärer som har väldigt låg pension. Varför ska de inte få möjlighet att få sänkt skatt? Tycker verkligen att det är rättvist att de ska betala miljonärernas skattesänkningar? 369 () replik: De betalar inte några skattesänkningar för miljonärerna. Pensionärerna får inte något jobbavdrag om de inte är i arbete. Alla pensionärer som är i arbete får ju skattesänkningar genom jobbavdraget. Jobbavdraget är ju en stimulans till att vara i arbete. Det tar slut ungefär vid brytpunkten. Den stiger inte i kronor räknat därutöver. Den är procentuellt störst precis för de grupper som jag nämnde lokalvårdare, förskollärare, ingenjörer och så vidare. Det är dessa grupper som får den stora skattesänkningen genom jobbavdraget, och det är den skattesänkningen som Socialdemokraterna motsätter sig. Ni går emot skattesänkningar för de stora LO-grupperna och tjänstemannagrupperna med låg- och mellaninkomsttagare. Det är den politiken som ni tror att ni kan vinna på. 370 () replik: Jag undrar: Betalar man hyra med procent eller med kronor? Även om kan räkna fram procenten är det faktiskt i kronor räknat höginkomsttagarna som tjänar på förvärvsavdraget. Jag tycker att det är skamligt mot pensionärer och särskilt mot de kvinnor som har väldigt låg pension. Jag tycker också att det är skamligt mot låginkomsttagarna att du står här och säger att det är de som tjänar på jobbavdraget. Det är det inte. Det är höginkomsttagarna som tjänar på jobbavdraget. Det är orättvist, och steg två är ännu mer orättvist. Det är trist att ni far med osanning. Jag har en fråga till. Den gäller villaägarna i . Det finns 5 124 villaägare i , som kommer från, som kommer att få höjd fastighetsskatt. Vad säger till dem? 371 () replik: Villaägarna i får inte höjd fastighetsskatt i förhållande till vad de betalade under socialdemokratiskt styre 2006. De fick en stor skattesänkning . Några av dem, boende på vissa radhustomter, får en höjning med några hundralappar. Men de har i förhållande till vad de betalade under socialdemokratiskt styre fått en kraftig skattesänkning. Detta är sanningen, och den går inte att diskutera bort. Sedan försöker dribbla med jobbavdraget. Det är inte jobbavdraget som i kronor räknat ger så kallade höginkomsttagare mer i skattesänkning, utan det är en annan effekt av skattesystemet, nämligen indexeringen av brytpunkten som Socialdemokraterna själva har infört. Titta på skattetabellerna för jobbskatteavdragets effekt! Då kommer ni att se att jobbskatteavdraget slutar på ungefär de inkomstnivåer som jag har angett. 372 () replik: Om det är någon som dribblar med siffrorna när det gäller jobbavdraget är det nog snarare än . Att jobbavdraget slutar att växa när man har kommit upp i de riktigt höga lönerna innebär inte att det inte växer tills man kommit dit. får höginkomsttagarna ett större jobbskatteavdrag i kronor än vad låginkomsttagarna får. Jag tycker att det är en väldigt konstig politik, bland annat av fördelningsskäl. Men vad är syftet med jobbskatteavdraget? Jo, det är att det ska löna sig att gå från bidrag till arbete. Och om man tjänar i storleksordningen av vad vi tjänar, så inte är det någon som går tillbaka till bidrag om de inte får något jobbskatteavdrag. Det är människor i de riktigt låga inkomstklasserna som i så fall behöver ett jobbskatteavdrag, och de får minst av ert jobbskatteavdrag. 373 () replik: borde i så fall definiera vad som är en höginkomsttagare. En höginkomsttagare är det en heltidsarbetande polis? Är det en heltidsarbetande lärare? Är det en heltidsarbetande ingenjör eller en förskollärare? Nej, det är inga höginkomsttagare, och det är där som det sätts stopp för jobbavdragets effekt i kronor räknat. Sedan är det så, , att varje lönerörelse, som i regel tar sin bäring i att öka lönen i procent, i kronor räknat ger en person som är i heltidsarbete och har högre lön något mer än en person som har betydligt lägre lön. Men det rättas delvis till genom jobbskatteavdraget. Den procentuella ökningen för dessa grupper med lägre lön är betydligt större än för dem med högre lön. Det är på det viset som profilen med skattesänkningar i form av jobbavdrag har fått det att bli extra lönsamt att vara i arbete för heltidsarbetande i det som vi kallar låg- och mellaninkomstgrupperna. 374 () replik: Att man har procentuella uppräkningar i lönerörelserna, som är en fråga mellan arbetsmarknadens parter, är knappast ett skäl att utforma jobbskatteavdraget på ett sådant sätt. Om man verkligen vill göra någonting som gynnar låginkomsttagare och som gör det lönsamt för låginkomsttagare att gå från bidrag till arbete skulle man kunna utforma det på ett sätt som mycket tydligare träffar låginkomsttagare. som var med och bestämde mer än vad vi gör nu gjordes en sänkning av grundavdraget som utformades så att det specifikt gynnade dem som tjänade lite i stället för att som ni gör ge mest till dem som redan har mest. Vi kan köpa att vi har ett jobbskatteavdrag för dem som tjänar lite, men då ska det trappas av för dem som tjänar mer eftersom de faktiskt inte behöver något jobbskatteavdrag. 375 () replik: Det som nu för fram är att man ska åstadkomma stärkande effekter i fråga om marginalskatter i dessa vanliga inkomstlägen. Det tror jag är mycket svårt att sälja för de grupper som berörs. Vi har utformat jobbavdraget så att tyngdpunkten ligger på dem som inte har höga inkomster och som är heltidsarbetande under brytpunkten. Det är i dessa inkomstlägen som det är särskilt viktigt att man stimulerar till arbete och fler arbetsinsatser. Det har fått den effekten att arbetsutbudet i vårt land har ökat, vilket är någonting som är gynnsamt för alla och som i förlängningen bland annat kommer att leda till högre pensioner. Det är på det viset som vi kan få en bättre samhällsekonomi att vidta åtgärder som är bra för hela samhällsekonomin. Det har bland annat jobbavdraget lett till. 376 () replik: Jag vill inleda med att säga att jag delar de synpunkter som har framfört. Men jag tänkte använda mina repliker till att ställa några andra frågor utifrån de saker som jag tog upp i mitt anförande. Det gäller några, som jag tycker, pinsamheter som regeringen har kommit med i sin budgetproposition. Det handlar bland annat om det ökade krånglet. Jag måste fråga : Kommer ni att lägga fram förslag om att minska krånglet och som innebär att vi fortsättningsvis kanske kan ha en likformig beskattning och inte ett beskattningssystem som blir krångligare och som möjliggör skatteundandragande på ett sätt som faktiskt är ganska uppseendeväckande? Jag har en fråga om förmögenhetsskatten. sade i sitt anförande att förmögenhetsskatten har drivit företag ut ur landet. Då måste jag ställa frågan: Vilka företag har drivits ut ur detta land på grund av förmögenhetsskatten? 377 () replik: Det kan ha varit att tungan slant lite grann. Det är ägare av företag som har drivits ut ur landet och därmed en stor del av kapitalet. Man kan som exempel ta ägare av stora företag som jag kanske inte behöver namnge här. Av den anledningen ville till och med Socialdemokraterna befria dem som fanns kvar från förmögenhetsskatt. De riktigt stora miljardärerna har nämligen befriats från förmögenhetsskatten, vilket så väl vet. Sedan är det självklart att jag inte är någon vän av krångel. Och alla åtgärder som kan minska krånglet är naturligtvis välkomna. Men om syftar på att det förs in vissa regler nu för att minska svartarbetet i vårt land får man väl leva med att det ibland blir lite mer krångel om man kan nå effekten att man minskar svartarbetet, till exempel i tjänstesektorn, den hushållsnära sektorn. Det handlar om arbetsgivaravgifter och så vidare. får det bästa inte bli det godas fiende. 378 () replik: Men problemet är att det kanske håller på att bli på det sättet att när ni vill vidta åtgärder för att minska skatteundandragande visar det sig att det slutar med att det blir precis tvärtom, att nya kreativa idéer kläcks både här och där just för att staten inte ska få in de skatteintäkter som man vill. Det måste väl tycka är ett jättestort problem? För att återgå till förmögenhetsskatten är det egentligen inte så att ni övervärderar betydelsen av att ta bort den. Det måste väl ändå vara på det sättet. Handen på hjärtat, tror ni verkligen att så många miljarder helt plötsligt skulle rinna tillbaka till ? fick tona ned sitt eget uttalande från anförandet när det gäller förmögenhetsskatten. Finansministern har själv sagt att det faktiskt är en fördelningspolitiskt riktigt motiverad skatt. Delar inte den synpunkten? 379 () replik: får vi facit över vad slopandet av förmögenhetsskatten kommer att innebära för landet. Det viktigaste är att utflödet stoppas. Sedan kommer vi säkert att med andra åtgärder få ett inflöde. Det är bra för hela landet. Det är därför som jag finner det något uppseendeväckande att försöka lansera ett återinförande av förmögenhetsskatten. Ett problem för det här landet har varit och är svartarbetets omfattning. Jag tror inte att ens skulle vilja påstå att införandet av skatteförändringarna hushållsnära tjänster, förändringarna inom tjänstesektorn och sådant kommer att leda till någonting annat än att svartarbetet minskar och att mer arbete som varit svart nu blir vitt, till gagn för hela folkhushållet. 380 () replik: har i en intervju sagt att det här med de nya väl egentligen inte är så nytt utan att det är ungefär samma politik som förut. Det är vi mycket medvetna om. Redan nu har ni genomfört hälften av de skattesänkningar som ni 2002 gick till val på. Fördelningspolitiskt är det klassisk moderat fördelningspolitik. Det är män med höga inkomster som är de stora vinnarna. Dessutom undandrar ni ungefär 90 miljarder i intäkter från den gemensamma välfärden jämfört med nivå. Det är mer än vad hälso- och sjukvård, social omsorg, handikapp, utbildning och universitetsforskning får i statsbudgeten. Jag vill därför fråga : Hur har ni tänkt finansiera den generella välfärden framöver? Eller är det kanske så att de nya tomma ord egentligen innebär att inte heller den generella välfärden är något som ni står upp för utan att ni har för avsikt att gå till avgiftsfinansieringar och privata lösningar? 381 () replik: Jag tror att alla som har följt efter alliansregeringens tillträde har sett att den effekt som det redan har hunnit bli av den nya politiken är att det blir större skatteinkomster för staten och kommunerna. Man får alltså bättre resurser till att klara det som samhället ska klara bland annat välfärdssystemen. Det är inte alls på det viset att effekten av politiken är stora besparingar för välfärdssystemen. Tvärtom har vi nu resurser till att säkra dem. Så är det framför allt tack vare att fler är i arbete och färre behöver hänge sig åt att få sin försörjning via socialförsäkringssystemen. Jag tycker att ni borde erkänna att det är detta som är effekten av alliansens politik, inte någon form av allmän svångrem här i landet. 382 () replik: säger att politiken nu leder till ökade skatteintäkter. Visst är det så att skatteintäkterna ökar när arbetslösheten sjunker. Det är mycket gott bortsett från att det också får andra effekter. Det är faktiskt så, , att ni ordentligt skär i statsbidragen till kommuner och landsting. Jag kan ta kommun som exempel. får de ungefär 90 miljoner mer i skatteintäkter, alltmedan ni drar bort ungefär 138 miljoner i statsbidrag. På vilket sätt gynnas då den generella välfärden med politik? Och vilka effekter får det här på lång sikt? Ja, ni minskar sammanhållningen i samhället genom att öka klyftorna. Ni minskar jämställdheten eftersom skatter är ett sätt att omfördela från män till kvinnor. Ni har en politik som kommer att leda till försämringar i den generella välfärden. Hur kan man annars, menar du, undandra 90 miljarder utan att det får effekter för den generella välfärden? Där tycker jag att det är upp till bevis för dig. 383 () replik: Jag måste säga att jag inte förstår hur man räknar fram de 90 miljarderna. Det är bara att titta på den offentliga sektorns finanser, på statens finanser, för att se att utrymmet tvärtom har ökat väldigt kraftigt på grund av de ökade skatteinkomsterna. Inom kommunsektorn är det på samma sätt.