prot · GV0927 · 2007-11-20 00:00:00 — Vi måste ha ett så mänskligt samhälle att vi har råd att ta hänsyn till individuella behov, något som jag tror att de här beslutsstöden inte kommer att klara av. 80 (): Visst är problemen stora, och visst behöver man gör något åt de långa sjukskrivningarna. Visst ska vi göra allt som står i vår makt. Så långt tror jag att vi alla är överens. Jag har erfarenhet av att ha suttit i kassastyrelser och jag ser att mycket blir stelbent i försäkringskassevärlden. Det är möjligen den varningsflaggan man måste sätta upp. Tänk om det inte blir så bra som man har tänkt sig. När man ser det på papperet kan det vara en bra lösning. Om det inte fungerar, vad gör vi då? Har man då den politiska kraften att ändra på detta relativt snabbt? Det är ju det som har varit problemet. Vi har samma hälso- och sjukvårdslag som vi hade när den kom. Grunden för sjukskrivning är densamma nu som den var . Det kanske ska vara så. Problemet är att när man väl har satt systemet i sjön inom försäkringskassevärlden sitter det där och då är det svårt att få bort. Klarar vi att göra denna individualisering och gå på läkarnas bedömning, eller gör vi inte det? Det är det intressanta i den här debatten. Klarar man det, eller klarar man det inte? Jag hoppas att man klarar det. Som statsrådet säger måste det vara vett och sans. Jag håller med om det. Problemet är att vi inte har lyckats så när det gäller den stora koloss som är. Hur hanterar vi det om vi inte lyckas? 81 Statsrådet (): Den stora koloss som är, sade . Det blev ju en enmyndighet 2005 av alla lokala försäkringskassor. Den fick, som vet, en styrelse med fullt eget ansvar. Om jag skulle blanda mig i inre arbete och verksamhet skulle jag direkt ställas inför . Jag lovar att jag är lyhörd för vad som kommer att hända med beslutsstöden. Det vill jag säga också till LiseLotte . Det ligger självklart i allas vårt intresse att följa upp och se vad som händer med det här beslutsstödet. Det är självklart att vi på olika sätt måste agera om vi ser att det inte fungerar. Det tror jag att vi alla kan vara överens om. Jag ska inte förlänga debatten mycket mer, men jag vill bemöta LiseLotte och säga att det är rena friska pengar, . Det är också rena friska pengar, , som vi extrasatsar på verksamhet . När det gäller beslutsstödet tror jag fortsatt jag håller med där att det är bra att beslutsstödet kommer fram och att vi får en kvalitetssäkrad genomgång av vad som kan vara rimligt när det gäller sjukskrivning. Jag tror att vi allihopa också, herr talman, är helt överens om att vi vill se friska människor snabbt och att vi vill se till att människor inte fastnar i en lång sjukskrivning med låga ersättningsnivåer på eller i förtidspension. Vi vill se att människor kommer på benen och får stöd och hjälp . Det är därför vi vill satsa bland annat på företagshälsovården, men beslutsstödet tror jag kan vara ett viktigt instrument i detta. Låt oss avvakta och se vad som händer. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:113 om EWK:s världsunika politiska konst 82 Kulturminister (): har frågat mig om jag anser att EWK:s politiska konstsamling är unik samt vad jag kommer att göra för att rädda samlingen och göra den tillgänglig för en bred allmänhet. , som allmänt kallades EWK, lämnade efter sig en stor samling av egna bilder, och det har bedrivits ett arbete för att kunna visa dem i ett museum. har Arbetets museum visat stort intresse för samlingen. Med stöd av medel från har museet inventerat och digitaliserat samlingen . Detta arbete har resulterat i en bilddatabas som gjort samlingen digitalt sökbar och tillgänglig för bland annat forskning. Museet har även under majaugusti 2007 genomfört en utställning med ett urval av EWK:s mest kända teckningar. Arbetets museum har ansökt om ytterligare medel för att kunna ta hand om samlingen. Frågan prövas i den årliga budgetprocessen. 83 (): Jag får tacka kulturministern för svaret. Det var ett mycket kort svar, och det är helt okej för min del. Det som bekymrar mig är att svaret är ganska innehållslöst och helt utan viljeinriktning eller ambitioner från kulturministerns sida. Ambitionsnivån hos ministern och verkar vara väldigt låg, lika med noll, på den här punkten. Jag har inte fått svar på mina frågor. Kulturministern läste upp frågorna, men det finns inga svar på dem. Det tycker jag är trist, och jag tolkar det som sagt var som en brist på vilja att ta sig an enskilda kulturfrågor. Min förhoppning är att kulturministern har en högre ambitionsnivå på kulturområdet när det gäller EWK:s världsunika politiska konst än så och att det kommer att komma fram i debatten här . politiska konst är världsunik. Jag och mina socialdemokratiska partikolleger anser att den är ovärderlig och att den måste tas till vara och göras tillgänglig för fler. Det är då samlingarna jag pratar om i första hand. EWK blev bland annat hedersdoktor vid . Det var han som utvecklade den politiska teckningen som konstform, och han var i sin konst väldigt konkret, fattbar och även rolig. Det var stor humor i det han gjorde också. Han finns representerad på museer runt om i världen, han blev världsmästare inom den politiska illustrationskonsten, och han hade sin hemvist i . Det tror jag att alla centerpartister är väldigt stolta över, men vi är alla stolta över hans konstnärliga gärning. Vi har haft en stor här i . Den ägde rum , och den invigdes bland annat av före detta statsminister . Jag ska citera vad uttryckte om EWK: Genom sin bakgrund hade djupa kunskaper om jordbruk, om landsbygdens sociala, ekonomiska och politiska liv. Med sin tuschpenna gav han liv åt frågor och problem som länge varit försummade i samhällsdebatten. Allt han gjort präglas av hans rättskänsla, hans sunda förnuft och djupa misstro mot makten. Politiken blev genom EWK:s insatser konkret, den blev fattbar och ofta rolig. Genom dessa insatser har han i praktiken utövat en allmänbildande gärning som det är svårt att hitta motstycke till. Ja, så uttryckte sig . Kulturen ska vara samhällets spjutspets in , tycker jag, och EWK:s politiska konst är ett väldigt bra exempel på detta. För att rädda den här samlingen, för att dokumentera och för att stimulera forskning och så vidare bildades 1993. Det finns också en stiftelse som jobbar och har jobbat för att få till stånd ett museum i . Men jag kan nämna att den borgerligt styrda inte vill satsa några pengar på detta, och det visar sig nu att man har gett upp den tanken och att man vill jobba ihop med Arbetets museum. Mina frågor till kulturministern är: Anser kulturministern att EWK:s politiska konstsamling är unik och bör tas till vara? Anser kulturministern att det finns ett nationellt intresse av att bevara och vårda samlingen och göra den tillgänglig för allmänheten? 84 Kulturminister (): Jag kommer att återkomma till frågor. Jag vill bara först säga att detta att mitt svar uppfattades som kort inte på något sätt innebär ett ringaktning för EWK:s konst det vill jag ska bli absolut känt här. Han har både roat och oroat läsare och finns fortfarande, vill jag minnas, representerad här i , nere i tidskriftsrummet. Det är teckningar och minnesdokument som vi kan studera än . Det har alltså ingen negativ innebörd. Som vi alla vet är kulturbudgeten hårt ansatt. Det finns ett stort engagemang, och det kan vi se som glädjande. Det är många som tycker att kulturens medel ska användas för alla möjliga väl meriterade och dokumenterade, ska vi säga, innehåll. Vi har haft frågan uppe i budgetprocessen. Sedan är det också på det sättet att Arbetets museum är en självständig stiftelse och därmed också har möjligheter att söka pengar från olika håll. Det gäller också , som också är en stiftelse. , som har ett starkt engagemang i kulturfrågor, bland annat vet jag, inom hemslöjden, vet ju och har glatt sig åt att vi har kunnat frigöra medel för att stödja slöjden, som jag också tycker är väldigt viktig. När det handlar om EWK:s konst har frågan, som också sade, varit uppe ända . Jag vet att parti och den regering som tidigare stod nära också har blivit uppvaktade i de här frågorna vid ett antal tillfällen. Frågan har så att säga funnits med i processen . Det är också så att det inom kultursektorn finns väldigt många som har lämnat efter sig unik konst. Och frågan är: Hur ska man ta till vara det här? Vi har , som avled tidigare, som också efterlämnar stor konst. Det kan möjligen dyka upp frågor om man ska bilda ett museum och hur man ska ta vara på arkiv. Det kan gälla . Vi har inte ens ett Bellmanmuseum som drivs med statliga medel. Allting kommer inte att kunna ske med hjälp av den statliga budgeten, och därför har Arbetets museum en fri roll att söka pengar. Sedan måste man väl ändå tillägga att staten har gått in och stött i och med bidrag från för att kunna digitalisera och göra hans verk tillgängliga. De har också haft en utställning under jag tror det var för att göra den tillgänglig för en publik som säkert uppskattar den. 85 (): Jag är glad för de öppningar som kulturministern ändå lämnar och att det finns ett intresse trots det korta svaret. Vi vet att och änkan inte ser någon som helst möjlighet att bygga och starta ett självständigt EWK-museum. Det kan ha varit något bra som kommit ur den här processen, för jag tror på samordning och om det finns andra möjligheter är det viktigt att man ser på dem. Vi vet ju att det är svårt att ha någon ekonomi i museer. För att förtydliga det som stod i svaret från kulturministern vill jag säga att det var och som vände sig till museum då de inte såg någon annan möjlighet. Jag vill uppmärksamma ministern på det unika tillfälle som finns, tack vare stöd från , att göra inventeringen och det påbörjade arbetet. finns det alltså en unik möjlighet att till en ganska ringa kostnad om man tittar på statens ekonomi i stort förverkliga ett EWK-museum inom ramen för Arbetets museum. Det museet är unikt. Det har stängt endast och räknar med drygt 200 000 besökare. Museet har stor erfarenhet av att turnera med utställningar. hade man elva utställningar och besök av ungefär 220 000 människor. Arbetets museum har dessutom en unik möjlighet att bedriva den publika verksamhet som vi verkligen vill. Museet har ända sedan tillkomsten arbetat med just den politiska illustrationskonsten varför detta skulle passa mycket bra in i museums arbete. Man såg positivt på möjligheten att hitta en gemensam lösning. Man har utarbetat en fördelaktig lösning som jag ser det. Tack vare stöd har man inventerat och digitaliserat samlingen, som omfattar drygt 2 000 bilder. Den planerade verksamheten kunde rymmas i , vilket skulle göra att verksamheten inte hade någon hyreskostnad. Museet har en väl fungerande ateljé, och i dess samlingslokaler finns stora möjligheter att genomföra omfattande program och seminarieverksamhet. handlar det om att ta hand om samlingen, och det handlar om den årliga driften. Det handlar om försäkringskostnader, vård och renovering av skadade bilder samt om arkivtjänst för att göra samlingen tillgänglig för utställningar, forskning och publicering. Med det årliga stödet finns det alltså en unik möjlighet att rädda den världsunika samlingen, för jag menar att det är något alldeles speciellt. På så sätt kan man hålla denna illustrationskonst levande för en bred allmänhet. Det är viktigt, inte minst för oss politiker, att få vara med om detta. Jag ställer åter några raka och tydliga frågor till kulturministern. Vad kommer kulturminister att göra för att rädda denna världsunika politiska konst? Det brinner lite i knutarna, för samlingen finns hemma hos och hon är kommen. Kommer kulturministern att verka för en långsiktig lösning? Den budget som är lagd är så att säga körd, men finns det en ambition att hitta en långsiktig lösning? 86 Kulturminister (): Jag måste vara ärlig och säga att jag inte kan lova att det finns en långsiktig lösning. Vi har stora behov på kulturområdet, inte minst när det gäller vård, underhåll och renovering. Givetvis gäller det inte samtliga 19 statliga museer, men på många håll är behoven stora. Det gäller i stort. Därmed finns det också en försiktighet från regeringens sida att starta nya verksamheter, för även om det kan tyckas vara en ringa kostnad handlar det om ytterligare ½ miljon för att ta vara på arkivet och därtill en årlig driftskostnad på . Det är de uppskattningar som gjorts på för att samlingen ska kunna finnas på Arbetets museum i ett skick som gör att det blir en permanent utställning. Det får då ställas mot många andra behov som vi redan har och som vi måste ta hand om. Återigen: Det handlar inte om någon ringaktning av EWK:s konst, men vi kan konstatera att behoven och förväntningarna är stora på väldigt många områden. Inom kultursektorn är 1 ½ miljon kronor väldigt mycket pengar, det vet precis som jag. Arbetets museum gör ett bra arbete. Det ligger dessutom i en otroligt spännande miljö i . Det har goda möjligheter att som självständig stiftelse, med de starka aktörer det trots allt har bakom sig, söka medel. Det kanske kan ske via pressen. Både centerpressen och har, kan man säga, varit aktiva och samarbetspartner till EWK under många, . Jag är inte säker på att man uttömt möjligheterna att söka stöd därifrån. Staten har gått in via , som jag nämnde tidigare, och bidragit till att de ska kunna ta vara på samlingen och göra den digitalt sökbar. I viss utsträckning får man säga att staten trots allt tagit ett ansvar för . 87 (): Jag delar förstås inte kulturministerns syn på att staten tagit sitt ansvar. Visst, jag vet att 1 miljon kan vara jättesvårt att få fram. går ekonomi väldigt bra, men den moderatledda regeringen prioriterar skattesänkningar. Det gör inte vi socialdemokrater. Om viljan fanns skulle man naturligtvis få till en lösning. Det är jag helt övertygad om. Arbetes museums tanke är att förutom permanenta och tillfälliga utställningar även ordna föreläsningar, debatter och seminarier om den politiska illustrationskonsten. Det är dessutom jätteviktigt att ge den unga generationen möjlighet att inom ramen för den politiska illustrationskonsten möta EWK:s konst. Man har sökt medel för att få till en lösning. Arbetets museum kommer naturligtvis att behöva mer än den miljon som det handlar om för att klara detta, och man är beredd att söka pengar från externa finansiärer. Men kulturministern vet att det är svårt att få till en grund, att få externa finansiärer att satsa pengar för att kunna ta hand om en samling på detta sätt. Det är kanske inte lika lätt som att ordna särskilda, enskilda utställningar. har uttryckt sig väldigt bra: Vad har du för ögon som ser det du ser och ger ut till en häpen värld? Det är väl något som vi bör förmedla till nästa generation? Den här miljonen tycker jag egentligen är en snus i havet, men jag vet att den är svår att få fram. Jag vill ändå fråga: Vad vill kulturministern säga till , och övriga i familjen och kanske även den övriga världen som har förväntningar på kulturministern? Tänker kulturministern besöka Arbetets museum och få i gång en dialog? 88 Kulturminister (): Jag tänker börja med den sista frågan. Jag har träffat Arbetets museums ledning och ett antal gånger. Jag har talat med honom om detta. Det vet jag att , tidigare socialdemokratisk statssekreterare, också gjort. Inte heller han ansåg att den här frågan var den som måste prioriteras. Och det har fortfarande inte att göra med att man tycker att konsten inte skulle vara värdefull, för det är den. Återigen: Behoven är mycket stora, och ja, den borgerliga regeringen har prioriterat skattesänkningar i ett land som haft ett av världens hårdaste skattetryck, inte minst för låg- och medelinkomsttagare. Jag tycker att det är en fullständigt riktig prioritering. Kulturbudgeten fick trots allt extra i den senaste budgeten, men jag måste upprepa mig: Behoven är mycket stora inom många av våra institutioner. Det visar inte minst utredning. Hon pekar just på vikten av att ta hand om det vi redan har innan vi satsar på det som är nytt. Jag vill verkligen uppmana och Arbetets museum eftersom de har stora möjligheter, till skillnad mot många andra att söka finansiering på annat håll. Det gäller även om inte just kan bidra. De kanske har andra prioriteringar, vad vet jag. eller andra kan vara ett alternativ, eller centerpressen. De kanske också har ett engagemang, eller bör ha ett engagemang, i att se till att EWK:s konst lever vidare. Vi har frågan med oss på departementet. Den är inte avskriven. Men den här gången räckte inte pengarna till de stora behov vi har. Just nu prioriterar regeringen kultur för barn och unga och att ta hand om kulturarvet och vårda det. Redan där har vi väldigt stora behov. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:90 om lärandet om hållbar utveckling 89 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att även i fortsättningen har ett nationellt stöd och utvecklingscentrum kring lärandet om hållbar utveckling som kan stödja och utveckla arbetet i skolorna runt om i landet. Klimatförändringarna påverkar livsförutsättningarna i hela världen. Utsläppen i luft och vatten är kanske det största hot som mänskligheten står inför. Vi måste ta miljöproblemen på allvar. Frågor som rör undervisningen om hållbar utveckling är därför av yttersta vikt, både för regeringen som helhet och för mig som utbildningsminister. Elevernas medvetenhet och kunskap om miljöproblemen och klimatförändringarna måste öka. Regeringen har påbörjat ett långsiktigt arbete i syfte att förbättra kunskapsresultaten i skolan, också inom de naturvetenskapliga ämnena, vilket lägger en viktig grund för ökade kunskaper och medvetenhet kring frågor som rör hållbar utveckling. läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94, anges att eleverna ska få möjlighet både att ta ansvar för den miljö som de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Jag utgår ifrån att skolor och kommuner tar detta uppdrag på allvar. Det är också flera myndigheter som arbetar med frågor som rör utbildning för hållbar utveckling. Ett aktivt arbete sker bland annat på Myndigheten för skolutveckling, och vid Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Jag vill i det här sammanhanget också lyfta fram det arbete som pågår mellan Sida och Högskolan på . Sida har fått regeringens uppdrag att finansiera ett centrum för lärande om hållbar utveckling. Centret ska bland annat sprida kunskap på detta område till skolpolitiker, lärarutbildare och rektorer. tar i interpellationen upp det faktum att , U 2007:03, i sitt slutbetänkande Tre nya skolmyndigheter, SOU 2007:79, föreslår att Myndigheten för skolutveckling ska avvecklas. I betänkandet, som ännu inte har remissbehandlats, föreslår utredaren att generella utvecklingsinsatser inom prioriterade områden ska föras över till . Inom ramen för denna punkt kan arbete kring forskningsbaserad kunskap och lärande för hållbar utveckling komma att rymmas. Min slutsats är att myndighetsförändringen inte påverkar arbetet med hållbar utveckling. Så länge den politiska viljan finns att prioritera elevernas kunskaper om hoten mot miljön är myndighetsorganisationen en underordnad fråga. 90 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Det är väldigt glädjande för mig som miljöpartist att höra ett svar där man så tydligt betonar betydelsen av och vikten av kunskap om miljöpåverkan och att man måste ta miljöproblemen på stort allvar. kanske det inte hade varit helt självklart med sådana svar från partiet som statsrådet företräder. är vi alla tyvärr nödda och tvungna att inse miljöproblemens allvar. Det gäller inte minst med de senaste dagarnas rapporter från FN-myndigheterna. Det är också det som får mig lite grann att undra över slutet i svaret. Där sägs: Så länge den politiska viljan finns att prioritera är myndighetsorganisationen en underordnad fråga. Jag hoppas att den politiska viljan kommer att finnas på lång sikt. Tyvärr kommer vi inte att bli av med frågorna . Det som fick mig att ställa frågan, som också har blivit alltmer aktuell , är insikten att sammanslagningen av myndighetsorganisationerna enligt utredaren innebär en 60-procentig nedskärning av det arbete som finns på Myndigheten för skolutveckling. vet jag att statsrådet inte på förhand kan ge besked om vad som ska hända. Men är ändå väldigt mycket. Det som finns i arbetet på Myndigheten för skolutveckling innehåller väldigt mycket mer. Just med de klimatförändringar och miljöförändringar som vi nu står inför är det otroligt viktigt med arbetet med miljön och över huvud taget medvetandegörandet av detta och vad man kan göra praktiskt ute i skolorna. Skolorna och kommunerna måste där få stöd av en statlig myndighet som kan förmedla kunskapen om vad man arbetar med så att inte varje kommun måste uppfinna hjulet på nytt . Där är det intressant om statsrådet delar uppfattningen att miljöfrågorna hör till en prioriterad del av verksamheterna som Myndigheten för skolutveckling arbetar med. Om man tar bort , eller något liknande, finns det väldigt många prioriteringar som måste göras. Är miljöfrågan en av dessa bitar som är ett prioriterat område för statsrådet att det gäller att se till att det även i fortsättningen finns en statlig myndighet? Man ska arbeta forskningsbaserat men också nätverkande mellan kommuner och se till att inte varje kommun måste hitta på allting från början. 91 Utbildningsminister (): försöker att ställa två frågor men få det att låta som att det är en fråga. Den ena frågan är: Kommer miljö- och klimatfrågorna att vara prioriterade i den skolreform som vi nu har framför oss? Den andra frågan är: Ska just den här enheten på en central myndighet finnas kvar när myndigheterna omstruktureras? Det är två olika frågor. Svaret på den första frågan är otvetydigt ja. Miljö- och klimatfrågorna kommer att vara mycket prioriterade i det svenska undervisningsväsendet. Jag är däremot inte beredd att svara på fråga två om just den här enheten på en statlig myndighet där man föreslår omorganisation ska vara kvar som enhet eller inte. Det är en annan fråga. Det är jag inte beredd att stå här i och säga. Först ska utredningen remissbehandlas, och därefter ska regeringen förhålla sig till den. Sedan ska det läggas fram en proposition om myndigheterna till . Därefter ska pröva detta, och sedan tillsätts myndighetsledningar om går med förslagen. Därefter får de avgöra exakt vilka enheter som ska finnas. Det är inte en fråga som eller jag ska styra och ställa över. Det är den princip vi har i svensk förvaltning. Vi avgör vilka mål som ska uppnås. Men exakt vilka enheter det ska finnas på vilken våning i ett kontorskomplex på en statlig myndighet avgör numera generaldirektörerna och inte statsråden. 92 (): Jag kan mycket väl förstå att vilken enhet som ska finnas var och på vilken våning, vilka tjänster och vilka tjänsterum som ska finnas, och kanske också andra detaljer helt ska överlämnas till tjänstemännen. Jag delar den uppfattningen. Det finns också en annan fråga. Det jag frågade var om statsrådet anser att det ska finnas ett fortsatt stöd till kommuner som också handlar om nätverkande och förmedlande av kunskaper och erfarenheter mellan kommuner och från statens sida. Det är det som Myndigheten för skolutveckling har sysslat med ganska framgångsrikt, enligt de erfarenheter jag har tagit till mig i alla fall. Jag vill verkligen inte i det här skedet lägga mig i exakt i vilka detaljer det här ska utformas. Men jag skulle vilja veta vilka tankarna från statsrådets sida är. Hur kan den prioritering av miljö- och klimatfrågorna som vi nu verkar vara överens om få sin verkan? Kommer den att ändras totalt eller kan man tänka sig att det finns fortsättningar på detta?