prot · GV0944 · 2007-12-14 00:00:00 — Men kan kostnadsökningen sporra till att man försöker lära sig köra energisnålare, lära sig ecodriving, byta till miljöbil eller samåka med andra i större utsträckning har skatten haft avsedd effekt. Får vi nu ned förbrukningen till en halvliter per bil har det halverade koldioxidutsläppet kommit till på köpet. Kanske också att avdraget som man får göra räcker lite längre eller blir till en extra uppmuntran. Kan skatten dessutom få bilister som faktiskt kan åka kollektivt att ändra sina vanor har beslutet också haft betydelse för den gruppen. Det fick vi bevis för i diskussionen här innan. Vi fick besked om att det är många som åker som bor i tätorter och som har möjlighet att åka kollektivt. Det är alltså ingen liten grupp som behöver påverkas i frågan. En del företagare har redan kommit långt med sitt miljöansvar. Många kan säkert bli bättre. Jag besökte ett åkeriföretag i som heter Smålandslogistik. Det är ett mycket imponerande åkeriföretag när det gäller miljöhänsyn. De har utvecklat sitt logistiksystem till det yttersta för att undvika transportsträckor. De hade via sina gps-system full kontroll på alla sina bilar utspridda över hela landet för att enkelt kunna dirigera om närmaste bil till varje ny beställning. Vi kommer inte ifrån bilarna med fler järnvägar även om vi skulle önska. Alla bor inte längsmed järnvägssträckor. Därför är det oerhört viktigt att man tar initiativ ute på åkeriföretagen som utför transporterna. Företaget hade dessutom utbildat sina chaufförer att köra energisnålt. De förde ständigt statistik på lastbilarnas bränsleförbrukning så att de alltid var uppmärksamma på eventuella avvikelser. Det de mest saknade nu var att samma regler skulle gälla för samtliga åkerier och också för utländska åkerier som transporterar på våra vägar för att inte sätta konkurrensen ur spel. Det anser jag vara en viktig fråga att fortsätta att jobba med från regeringen och också inom EU för att vi ska få denna likvärdiga marknad. I det här betänkandet ges det anledning till att gratulera de norrländska hushållen. har vi äntligen en regering som uppmärksammat att det går åt betydligt mer energi att värma upp en fastighet i ett kallare klimat med längre vintrar än vad vi har i övriga landet. Därför föreslås det en sänkning av energiskatten på el i norra med . beslutade regeringen att sänka energiskatten på el i samtliga kommuner i , och samt i ytterligare nio kommuner i skogslänen. Den föreslagna skattesänkningen på tillsammans med den skattesänkning som gjordes med på momsen kommer för de norrländska hushållen att innebära en minskning av energikostnaden på någonstans mellan och . Det är naturligtvis beroende på hur stor förbrukningen har varit. Utöver de skatter som jag har nämnt innehåller betänkandet också en mängd andra delar och justeringar upp och ned i skatteskalorna. Dessa skatter har jag inte för avsikt att nämna just . Jag nöjer mig därför med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande SkU17. 18 () replik: Det är glädjande att höra talar om allvaret i klimatförändringarna och vikten av en höjd bensinskatt. Det känns också väldigt hederligt av att erkänna att höjningen av koldioxidskatten är marginell och mest en markering i en av mänsklighetens viktigaste frågor. Jag tror att det var så du sade. Då infinner sig följdfrågan: Varför höjer ni inte mer, och varför höjer ni reseavdraget med mer än ni höjer koldioxidskatten? säger att man genom den höjda koldioxidskatten kan stimulera människor att köpa bränslesnålare bilar och få ned förbrukningen. Då blir det en ännu större skillnad. Men det skulle vara en liten extra uppmuntran. Jag är fullt medveten om att det är svårt att transportera sig utan bil i glesbygden. Att däremot uppmuntra människor att åka bil är kanske inte nödvändigt. säger att de åkare hon talat med är väldigt angelägna om att få någon form av vettigare konkurrenssituation i jämförelse med utländska åkare så att de kan konkurrera på lika villkor med dem som tankar sin diesel någon annanstans. Varför föreslår ni i så fall inte en kilometerskatt som skulle göra just det? Alla som kör på svenska vägar oavsett var de har betalat sin diesel får betala för att de nyttjar vägsystemet, bidrar till slitage, olyckor, utsläpp och allt vad det nu kan vara. Det skulle vara ett sätt att utjämna skillnaden i konkurrensförmåga. 19 () replik: Varför höjer vi inte mer? Jag är fullt medveten om att vill höja koldioxidskatten fem gånger så mycket som regeringen nu föreslår. Men det är ett avvägande som vi har gjort och som vi i stort har kunnat ställa oss bakom. Vi ser att de fyra allianspartierna och Socialdemokraterna ställer sig bakom förslaget med just denna nivå. Att få till den här bredden är viktig, därför att det finns en väldigt stor mängd människor i vårt land som ska övertygas. Jag ser det som en markering, men som en väldigt viktig markering, även om det är en liten summa. Det är nog så svårt att debattera och få förståelse för det ute bland folk. Det är möjligt att det här kan betraktas som ett första steg, och vi befinner oss i så fall på det första trappsteget . 20 () replik: Det kommer alltså en fortsättning. Det låter i så fall väldigt bra. Som säger är det här svårt att debattera och inte så populärt alla gånger. Men jag tror att vi ändå måste inse att det är ett nödvändigt om än inte populärt steg. Det vore då väldigt bra om vi kunde få mer långsiktighet, att regeringen kanske talar om hur man tänker sig att koldioxidskatten ska förändras framöver. Då är det också lättare för individer, företag och familjer att planera. Om man vet att koldioxidskatten kommer att höjas kanske det inte är så smart att investera i en stadsjeep som drar jättemycket bensin, utan man kanske köper en lite mindre bil i stället. En ökad tydlighet på det området tror jag skulle vara bra. Jag har fortfarande inte fått något riktigt svar på frågan varför ni höjer reseavdragen mer än ni höjer koldioxidskatten och hur ni ser på en kilometerskatt för lastbilstrafiken. 21 () replik: När jag pratar om att reseavdragen höjs innebär det att den som skaffar en bil som gör att man kör på 0,5 i stället för kanske får några ören över. Jag anser att det kan vara en uppmuntran som är väl värd den differensen. Ersättningen är framräknad på de bensinpriser och de förbrukningsnivåer som den normale bilföraren har. När det gäller koldioxidutsläppen och skatter på dem ser jag första steget. Men vi har också utsläppsrätter och många andra system som vi tittar på. Du är mycket väl medveten om att vi diskuterar samtliga. Det finns många delar i det här. Vi hörde också beskriva att priserna överlag kommer att stiga i takt med efterfrågan. Vi vet att vi kommer att ha höga energipriser och höga drivmedelspriser för våra bilar framöver, oavsett om vi lägger på högre koldioxidskatter. Jag kan inte här säga att vi kommer att höja koldioxidskatten successivt. Men med den hotbild vi har framför oss ser jag det inte som otroligt när det gäller de här olika insatserna för att få ned koldioxidmängden i atmosfären. 22 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och därmed avslag på de liggande reservationerna. Jag vill börja med en lokal fråga som gäller norra och kommunerna , som är min egen kommun, , och i norra . Regeringen föreslår sänkt energiskatt på el i norra . Regeringen föreslår att den lägre energiskattesatsen på el som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra , och därmed också i norra , sänks med . Detta välkomnas av företrädare för den norra delen av vårt land och av mig som riksdagsman och företrädare för norra . har energiskattesatsen i hushålls- och servicesektorerna varit lägre i norra . Den lägre skattesatsen är motiverad av klimatskäl. Den nu aktuella sänkningen av energiskattesatsen på el i norra har statsstödsgranskats och godkänts av och befunnits vara godkänd. Förslaget föranleder därmed ändringar i 11 kap. 3 § energiskattelagen. Detta är ett glädjebesked för företrädare och boende i den norra delen av landet och min valkrets i norra . Jag tänker nu gå över till att tala om marknadsekonomi. Det är motsatsen till planekonomi. Jag tror att ingen här i kammaren på allvar vill se något annat än en fri marknadsekonomi som respekterar äganderätten och den fria avtalsrätten. behöver marknadsekonomin spelregler och i vissa fall konkret styrning. Om alla i rent egenintresse försökte maximera sin egen nytta i varje handling och dessutom handlade kortsiktigt finns knappast någon osynlig hand som leder det hela till det gemensamma bästa. På det sättet var det nog ett önsketänkande av den gode . Nej, vi kristdemokrater talar gärna om en social och en ekologisk marknadsekonomi, en ekonomi som bygger på en realistisk människosyn, där människans både ljusa och mörka sidor finns med. Människan har kapacitet till både goda och dåliga handlingar, och hon behöver en etik som tar vara på människors vilja att handla solidariskt med varandra och visa hänsyn till andra. Den sociala marknadsekonomin är ett begrepp från kristdemokrater i efterkrigstidens . Vi menar att den sociala marknadsekonomin är en sjyst marknadsekonomi, och den visar social hänsyn. Vi kristdemokrater menar att marknadsekonomin behöver en miljöstyrning. Med miljöstyrande skatter kan snarare marknadsekonomin fungera bättre och på ett hållbart långsiktigt sätt. Där fyller punktskatterna en mycket viktig funktion. I föreliggande betänkande från oss i skatteutskottet tillstyrker vi förslagen om höjd koldioxidskatt, höjd energiskatt på diesel men också höjt avdrag för resor till och från arbetet samt tjänsteresor med mera. Vi tillstyrker också förslag, och nödvändiga sådana, om höjd skatt på öl och sänkt skatt på vin. När det gäller skatten på drivmedel och familjernas och hushållens möjligheter att klara av sina livspussel har vi en genuin värdekonflikt. Det tycker jag att vi alla ska erkänna här i kammaren. Vårt samhälle fungerar inte utan transporter. riksdag kan inte ligga på mer än ett ställe den kan inte ligga i , eller . Den ligger i , och dit ska riksdagsledamöterna ta sig. Så är det också med arbeten generellt sett. Resandet innebär mycket positivt men långtifrån bara positiva aspekter. De allra flesta människor lägger mer tid på att förflytta sig än de skulle vilja. Få kan gå till arbetet rakt över gatan, även om jag själv i princip har levt på det sättet under hemma i i . Transporterna bidrar med avgaser och buller som minskar livskvaliteten för alltför många människor. Utsläppen av växthusgaser från sektorn ökar snabbare än från någon annan sektor. kommer av de svenska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn, varav två tredjedelar från persontrafiken. Vad som är värre är att utsläppen från denna sektor ökar. Det är drygt 10 procents ökning i en situation när utsläppen i övriga sektorer minskar. Uppgiften är att minska totala utsläpp till 2020. Om ingenting görs för att avsevärt minska utsläppen från transporterna har inte möjlighet att klara den nödvändiga reduktionen till 2020. För att transportpolitiken ska vara hållbar måste den också vägas i förhållande till den enskilda människans vardag. Genom skattepolitiken har alliansregeringen skapat ett ökat ekonomiskt utrymme för låg- och medelinkomsttagarna. Höjningar av drivmedelsskatten får för de flesta marginella effekter, jämfört med de inkomstskattesänkningar som för flertalet arbetande hamnar på och som till även tillstyrks av det största oppositionspartiet. Vi menar dock att det ändå är nödvändigt att inom transportpolitiken särskilt se till landets mer glesbefolkade delar. Ur ett klimatperspektiv är glesbygdens utsläpp marginella. är man mer beroende av bilen än i andra delar av landet. Att låta en högre bensinskatt slå hårt mot glesbygdsbor är varken effektiv klimatpolitik eller försvarbart ur den enskilda människans perspektiv. Vi kristdemokrater kommer därför att verka för att framtida höjda skatter på bensin och diesel vägs upp av ett ytterligare höjt reseavdrag. Ett rimligt steg, menar vi, skulle vara en höjning från 18:50 till per mil. För att underlätta vardagen även för dem som inte har arbetsresor, exempelvis pensionärer, vill vi pröva möjligheten att införa ett schabloniserat reseavdrag för icke-arbetsresor baserat på bostadsort. Ökade möjligheter till förbättrad kollektivtrafik på lokal nivå och tidigare nämnda satsningar på informations- och kommunikationsteknologi är andra sätt att förbättra kommunikationerna på landsbygden och i glesbygden. I grunden behöver vi en omstrukturering av våra transporter och kommunikationer, där minskade och förändrade transportbehov, effektiviseringar, optimalt utnyttjande av IT, utbyggda kollektiva transporter, förnybara bränslen, förbättrad samhällsplanering, ekonomiska styrmedel och personligt ansvar alla utgör viktiga, kompletterande delar. Jag vill inte minst understryka det sista. Det är inte och vi politiker som bestämmer, utan det handlar om ett personligt ansvar för var och en av de drygt 9 miljoner medborgarna i vårt land för vår livsstil. Allt detta sammantaget utgör viktiga och kompletterande delar. 23 () replik: Först vill jag påpeka att sänkt energiskatt för norra inte är något som införs, utan den sänks. Det är en rättelse i argumentationen. , man ska icke bära falskt vittnesbörd mot sin nästa. I valrörelsen var hårda på att man skulle halvera momssatserna för drivmedel. har man gått ut och gjort avbön, vilket vi andra välkomnar. Ni är välkomna i gänget som tycker att det är viktigt att vi via skatter kan styra hur folk beter sig. I den debattartikel som ni har skrivit om detta står det så här: Vårt förslag om sänkt moms har inte kunnat realiseras i höstens budgetförhandlingar. Vi kommer heller inte att driva kravet i framtida förhandlingar. Då undrar man: Har ni försökt att få till en skattesänkning och förlorat förhandlingen eftersom man från andra håll drivit på för en skattehöjning? Det skulle vara intressant att veta om ni har gjort avbön i sista stund när man skulle profilera sig. Jag vill också fråga om miljöskatterna på diesel och skillnaden mellan miljöklass 1 och miljöklass 3. Har man gjort någon konsekvensanalys för att se vilka effekter en sådan här förändring får, där man minskar skillnaderna mellan miljöklass 1 och miljöklass 3? 24 (): Det är inte fel att citera bibelord. De kan slå åt alla håll. Att man inte ska bära falskt vittnesbörd gäller oss alla. Ordet avbön användes här, och det är ett språkbruk som en kristdemokrat normalt kan känna sig tilltalad av. Vi ska vara så sanningsenliga vi någonsin kan. Jag har försökt att vara uppriktig och ärlig om vad vi har gått till val på, om vad som har skett i regeringsförhandlingarna och om den position vi har . Den första frågan handlar om något som är ett etiskt och moraliskt problem. Vi anser som parti att det är ett problem att vi har dubbla beskattningar. Först har vi energibeskattning, och sedan tillkommer en full momssats på detta. vet mycket väl att det är en riktig mjölkko för staten om bensin- och oljepriserna i världen stiger. Jag kan inte ärligt säga att jag känner till alla de inre förehavandena i regeringen jag är ju inte ledamot av regeringen men i regeringsförhandlingarna har position varit känd. Hur kraftfullt man har drivit den vet jag inte, men resultatet är uppenbart: Man har inte vunnit gehör för detta. Genom arbetsgruppen och genom den debattartikel i som partiledaren har sanktionerat har man tillkännagett att man är beredd att släppa kravet, men man tittar i stället på andra möjligheter att se till människor som realistiskt sett inte har alternativ med kollektivtrafik. Låt mig säga till , som är socialdemokrat: aldrig att höjda energiskatter klarar alltid de med god ekonomi och stor förmögenhet medan de med knappa ekonomiska resurser alltid är de som drabbas. 25 () replik: Jag var förvånad över att ni drev detta så hårt i valrörelsen. I debattartikeln står er miljöpolitiske talesman i med, och han har uttalat att man drev det så hårt just därför att det vara valrörelse. Därför reagerar jag så skarpt. Vi vet att det finns en styrande effekt. Det är därför som vi i nu får beröm för att vi tidigt införde till exempel koldioxidskatt, som ju är en skatt för att förändra hur man agerar som privatperson. Jag tänkte också ta upp en annan fråga med . Det gäller motiveringen för höjda och sänkta skatter och då speciellt höjda skatter på öl och höjd alkoholskatt. Detta motiverar man med att man ska stärka budgeten och inte med att man gör en insats för att förbättra folkhälsan. Detta känns lite märkligt. Vi har ju haft en alkoholpolitik där i stort sett alla partier kanske inte alla, men har i varje fall stått bakom den där alkoholskatten ska leda till att vi konsumerar mindre och skapar mindre problem. motiverar man den i stället med att man behöver budgetförstärkning. Jag kan i och för sig ha en viss förståelse för det med tanke på alla skattesänkningar. Kan utveckla lite hur man har resonerat där? Har man övergett den svenska alkoholpolitiken i den här frågan? 26 () replik: Jag ber att få svara på den sist ställda frågan först. inledde sina frågor till mig med att säga att man inte ska bära falskt vittnesbörd. Om regeringen har kommit fram till att man gör en höjning av skatten på alkohol för att man vill förstärka budgeten, och detta är det ärliga skälet, så är det inte att bära falskt vittnesbörd utan att hålla sig till sanningen. Sedan kan man tycka att man kunde klä in det hela i en vackrare språkdräkt och motivera det med folkhälsoaspekten, som självklart finns med. Men om nu regeringen kom fram till detta utifrån rent ekonomiska överväganden och man skriver det så är det inte att bära falskt vittnesbörd utan att tala sanning. Även om frågan riktas till mig vill jag skicka tillbaka till oppositionen att man inte ska underskatta väljarnas förmåga att se igenom oss när vi genomför förändringar även de höjda beskattningarna på koldioxidsidan och kallar dem för miljöåtgärder när det främst är fiskala åtgärder. Vi ska vara observanta på att fin och vacker retorik kan ses igenom om motiveringarna i själva verket är mindre ädla. Om motiveringen var mindre ädel på skatteområdet har regeringen faktiskt uttalat det. Heder åt regeringen för att man säger som det är! Sedan finns det en folkhälsoaspekt. Om det är det som är motiveringen eller blir motiveringen nästa gång så ska det sägas ut. Sedan vill jag gå in på ordet valrörelse. Var och en får föra sin talan. För egen del kan jag säga att när jag aktualiserade den här frågan om bensinskattenivån och koldioxidbeskattningen var jag genuin, äkta och ärlig. Det var säkert också tusentals andra kristdemokrater runt om i landet. Jag vill tala för egen del. Allmänt sett menar jag att ett vallöfte är något viktigt och något som man har ett stort ansvar för. 27 () replik: Jag tycker att det är bra att har vänt i frågan om drivmedelsskatterna. Heder åt er! Sedan till frågan om förhandlingar om eventuell sänkning och debattartikeln, som ni diskuterade förut. Det är väl som säger nej till att sänka momsen på drivmedel. Det var väl där debatten skulle ha förts. Vad jag förstår har frågan egentligen aldrig tagits upp där från den sida. Men, som sagt, jag tycker att det är bra att ni har lämnat den tidigare positionen. Därför blev jag lite förvånad när jag hörde anförande. Om jag uppfattade det rätt föreslog ni att reseavdragen skulle höjas till per mil. Ni vill ha ett schabloniserat reseavdrag som är baserat på bostadsort och som avser icke-arbetsresor. Vad är det här för främmande fågel i svensk skattelagstiftning? Ska vi införa avdrag för personliga levnadsomkostnader? Så har inte systemet sett ut . Vad öppnar detta för? För mig blir detta väldigt stora frågetecken. Och vem är talesperson för när den här typen av förslag kommer fram? Är du talesperson för alliansregeringen eller för ? Det här blir väldigt förvirrande, fru talman. 28 () replik: Jag tycker att det är viktigt att besvara den sist ställda frågan. Självklart har jag yrkat bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande i dess helhet. Vi har det bästa samarbete. Jag är väldigt glad över det goda samarbetet jag har med kollegerna i skatteutskottet, med , med och med . Men utifrån de tidigare debatter som jag har fört här i kammaren, och som jag har uppskattat, med bland annat , och olika företrädare för Socialdemokraterna tycker jag att det finns viss anledning för mig att som kristdemokrat besvara den kritik som ni har riktat mot oss som parti. Jag vill förskona andra företrädare för alliansen från att försvara vårt parti. Det lär jag göra själv. På den punkten får en kristdemokrat reda ut kristdemokratisk politik. Det vi gemensamt har kommit fram till är det jag har tillstyrkt. Jag hoppas att de här rollerna är någorlunda tydliga. Jag försöker att upprätthålla den rågången själv. Jag uppskattar att säger åt er!. Det var alltså heder åt oss kristdemokrater vad gäller energi- och miljöpolitiken. Sedan är det så jag vill bara redovisa det att när partiledaren skriver en debattartikel innebär det i praktiken en omläggning av partiets politik, men formellt sett är det först i ett riksting som man kan upphäva den tidigare positionen, och det föreligger inte . 29 () replik: Det är kanske viktigt att förtydliga att det var heder åt för att de släppte den tidigare positionen om att vilja sänka bensinskatterna. Det var inte heder åt för hela deras miljö- och energipolitik. Det är någonting helt annat. Det måste jag få säga för protokollets skull. Men jag ska fortsätta på det temat. Då blir nästa fråga: Hur blir den långsiktiga strategin, när ni nu har släppt er tidigare position, för att minska effekterna av utsläppen från transportsektorn? Det är en jätteviktig fråga för framtiden. 30 () replik: Det var ett viktigt förtydligande som gjorde. Det var inte beröm åt hela vår miljö- och energipolitik, utan det var beröm just när det gällde bensinskattefrågan. Jag försummade det ber jag om ursäkt för att besvara frågor kring det som kallade för en främmande fågel, ett schabloniserat avdrag. Jag har sagt detta i kammaren. Och jag tycker att det är en problematik även för er i och självklart för alla partier att fundera över. Att höja beskattningen kommer självklart att minska resandet, men det kommer inte att minska resandet med den privata bilen för dem som har råd att ha en oförändrad livsstil. Vi har genom att presentera det här förslaget, eller kalla det ett utspel eller initiativ, om ett schabloniserat reseavdrag för icke-arbetsresor baserat på bostadsort velat tillföra någonting till debatten på samma sätt som och gör. kallar det omgående för en främmande fågel, men det speglar ändå ett behov och en problematik som finns där ute bland människor, inte minst bland pensionärer som bor i orter där kollektivtrafiken inte alltid är ett realistiskt alternativ. Jag är inte en stor bilkramare. Jag köpte faktiskt inte min första bil förrän jag var . Jag hankade mig länge fram på cykel i tillvaron, och jag kånkade. Men jag tycker inte att man ska moralisera över vanliga svenska barnfamiljer, eller pensionärer för den delen, som vill få livet att gå ihop. De reser inte mycket med bil för att vara miljötjuvar, utan de behöver handla. De behöver ta sig till läkarmottagningen, och de behöver skjutsa barnen till fotboll, innebandy eller till skolan . Vi måste se till att människor klarar sitt vardagsliv. 31 () replik: Jag vill också än en gång ge heder åt , inte för deras sammantagna energi- och miljöpolitik, men just för att de faktiskt har backat i frågan om bensinskattehöjningarna. Det hedrar er. Men då har vi frågan om hur det påverkar glesbygden. Det är inget snack om saken. Bor man i glesbygd eller för den delen landsbygd har man inte samma möjligheter som i stan att cykla eller åka kollektivt. Frågan är vad man gör åt det. Har de som bor i glesbygd generellt sett högre levnadsomkostnader på grund av de högre transportkostnaderna än människor i städerna?